# Uradni list L 454/2021

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 454 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6417. december 2021 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 454

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6417. december 2021

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SKLEPI |
| | * | Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2021/2251 z dne 13. decembra 2021 o spremembi Izvedbenega sklepa (EU) 2018/593 o dovoljenju Italijanski republiki, da uvede posebni ukrep, ki odstopa od členov 218 in 232 Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost | 1 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2021/2252 z dne 16. decembra 2021 o spremembi Odločbe 94/741/ES o vprašalnikih za poročila držav članic o izvajanju določenih direktiv v sektorju odpadkov | 4 |
| | * | Smernica Evropske centralne banke (EU) 2021/2253 z dne 2. novembra 2021 o določitvi načel okvira za poklicno etiko v Eurosistemu (ECB/2021/49) (prenovitev) | 7 |
| | * | Sklep Evropske centralne banke (EU) 2021/2254 z dne 7. decembra 2021 o spremembi Sklepa (EU) 2020/1997 o odobritvi obsega izdaje kovancev v letu 2021 (ECB/2021/53) | 17 |
| | * | Sklep Evropske centralne banke (EU) 2021/2255 z dne 7. decembra 2021 o odobritvi obsega izdaje kovancev v letu 2022 (ECB/2021/54) | 19 |
| | | SMERNICE |
| | * | Smernica Rvropske centralne banke (EU) 2021/2256 z dne 2. novembra 2021 o določitvi načel okvira za poklicno etiko v enotnem mehanizmu nadzora (ECB/2021/50) (prenovitev) | 21 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

SKLEPI

*

Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2021/2251 z dne 13. decembra 2021 o spremembi Izvedbenega sklepa (EU) 2018/593 o dovoljenju Italijanski republiki, da uvede posebni ukrep, ki odstopa od členov 218 in 232 Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost

1

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2021/2252 z dne 16. decembra 2021 o spremembi Odločbe 94/741/ES o vprašalnikih za poročila držav članic o izvajanju določenih direktiv v sektorju odpadkov

4

*

Smernica Evropske centralne banke (EU) 2021/2253 z dne 2. novembra 2021 o določitvi načel okvira za poklicno etiko v Eurosistemu (ECB/2021/49) (prenovitev)

7

*

Sklep Evropske centralne banke (EU) 2021/2254 z dne 7. decembra 2021 o spremembi Sklepa (EU) 2020/1997 o odobritvi obsega izdaje kovancev v letu 2021 (ECB/2021/53)

17

*

Sklep Evropske centralne banke (EU) 2021/2255 z dne 7. decembra 2021 o odobritvi obsega izdaje kovancev v letu 2022 (ECB/2021/54)

19

SMERNICE

*

Smernica Rvropske centralne banke (EU) 2021/2256 z dne 2. novembra 2021 o določitvi načel okvira za poklicno etiko v enotnem mehanizmu nadzora (ECB/2021/50) (prenovitev)

21

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

SKLEPI

| 17.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 454/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 454/1

---

IZVEDBENI SKLEP SVETA (EU) 2021/2251

z dne 13. decembra 2021

o spremembi Izvedbenega sklepa (EU) 2018/593 o dovoljenju Italijanski republiki, da uvede posebni ukrep, ki odstopa od členov 218 in 232 Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (1) in zlasti člena 395(1) Direktive,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Izvedbenim sklepom Sveta (EU) 2018/593 (2) je bilo Italiji dovoljeno, da uvede ukrep, ki odstopa od členov 218 in 232 Direktive 2006/112/ES (v nadaljnjem besedilu: posebni ukrep), da bi izvajala obvezno izdajanje elektronskih računov za vse davčne zavezance s sedežem na ozemlju Italije, razen za davčne zavezance, ki so upravičeni do oprostitve za mala podjetja iz člena 282 navedene direktive. |
| --- | --- |

(1)

Z Izvedbenim sklepom Sveta (EU) 2018/593 (2) je bilo Italiji dovoljeno, da uvede ukrep, ki odstopa od členov 218 in 232 Direktive 2006/112/ES (v nadaljnjem besedilu: posebni ukrep), da bi izvajala obvezno izdajanje elektronskih računov za vse davčne zavezance s sedežem na ozemlju Italije, razen za davčne zavezance, ki so upravičeni do oprostitve za mala podjetja iz člena 282 navedene direktive.

| (2) | Z dopisom, ki ga je Komisija evidentirala 31. marca 2021, je Italija zaprosila za dovoljenje, da bi lahko še naprej odstopala od členov 218 in 232 direktive o DDV in zahtevala obvezno izdajanje elektronskih računov. Poleg tega je Italija zaprosila za dovoljenje za razširitev področja uporabe posebnega ukrepa, da se zajamejo tudi davčni zavezanci, ki so upravičeni do oprostitve za mala podjetja iz člena 282 navedene direktive. |
| --- | --- |

(2)

Z dopisom, ki ga je Komisija evidentirala 31. marca 2021, je Italija zaprosila za dovoljenje, da bi lahko še naprej odstopala od členov 218 in 232 direktive o DDV in zahtevala obvezno izdajanje elektronskih računov. Poleg tega je Italija zaprosila za dovoljenje za razširitev področja uporabe posebnega ukrepa, da se zajamejo tudi davčni zavezanci, ki so upravičeni do oprostitve za mala podjetja iz člena 282 navedene direktive.

| (3) | Z dopisi z dne 10. septembra 2021 je Komisija obvestila druge države članice o zahtevi Italije. Komisija je z dopisom z dne 13. septembra 2021 obvestila Italijo, da ima vse informacije, potrebne za presojo zahteve. |
| --- | --- |

(3)

Z dopisi z dne 10. septembra 2021 je Komisija obvestila druge države članice o zahtevi Italije. Komisija je z dopisom z dne 13. septembra 2021 obvestila Italijo, da ima vse informacije, potrebne za presojo zahteve.

| (4) | Italija trdi, da so bili z uvedenim sistemom obveznega izdajanja elektronskih računov, s katerim se vsi izdani računi prenašajo preko sistema „Sistema di Interscambio“, ki ga upravlja italijanska davčna uprava, v celoti doseženi cilji, in sicer boj proti davčnim goljufijam in utajam, poenostavitev izpolnjevanja davčnih obveznosti in učinkovitejše pobiranje davkov, s čimer so se zmanjšali upravni stroški za podjetja. |
| --- | --- |

(4)

Italija trdi, da so bili z uvedenim sistemom obveznega izdajanja elektronskih računov, s katerim se vsi izdani računi prenašajo preko sistema „Sistema di Interscambio“, ki ga upravlja italijanska davčna uprava, v celoti doseženi cilji, in sicer boj proti davčnim goljufijam in utajam, poenostavitev izpolnjevanja davčnih obveznosti in učinkovitejše pobiranje davkov, s čimer so se zmanjšali upravni stroški za podjetja.

| (5) | Italija meni, da bi razširitev področja uporabe posebnega ukrepa na davčne zavezance, ki so upravičeni do oprostitve za mala podjetja iz člena 282 Direktive 2006/112/ES, okrepila možnosti italijanske davčne uprave za boj proti goljufijam in utajam na področju davka na dodano vrednost (DDV), saj bi zagotovila popoln pregled nad računi, ki so jih izdali vsi davčni zavezanci. Poleg tega bi lahko italijanska davčna uprava spremljala, ali ti davčni zavezanci izpolnjujejo zahteve in pogoje za upravičenost do navedene oprostitve. |
| --- | --- |

(5)

Italija meni, da bi razširitev področja uporabe posebnega ukrepa na davčne zavezance, ki so upravičeni do oprostitve za mala podjetja iz člena 282 Direktive 2006/112/ES, okrepila možnosti italijanske davčne uprave za boj proti goljufijam in utajam na področju davka na dodano vrednost (DDV), saj bi zagotovila popoln pregled nad računi, ki so jih izdali vsi davčni zavezanci. Poleg tega bi lahko italijanska davčna uprava spremljala, ali ti davčni zavezanci izpolnjujejo zahteve in pogoje za upravičenost do navedene oprostitve.

| (6) | Italija trdi, da zahtevana razširitev področja uporabe posebnega ukrepa davčnim zavezancem, ki so upravičeni do oprostitve za mala podjetja iz člena 282 Direktive 2006/112/ES, ne bo povzročila znatnih stroškov. Italija je za zmanjšanje teh stroškov brezplačno dala na voljo različne rešitve za pripravo in prenos elektronskih računov, kot so paket programske opreme za namestitev na računalnike in aplikacija za prenosne naprave. Poleg tega uvajanje izdajanja elektronskih računov spremlja odprava drugih zahtev, kot so poročanje o podatkih na računih za domače transakcije, izpolnjevanje statističnih deklaracij o nakupih v znotraj EU ali predložitev podatkov o pogodbah z lizinškimi družbami, družbami za oddajo v najem in izposojo. Omogočilo je tudi dodatne storitve za davkoplačevalce, kot so vnaprej izpolnjene evidence o nakupih in prodaji, časovna razporeditev rednih plačil DDV, vnaprej izpolnjeni letni obračuni DDV ter vnaprej izpolnjeni plačilni nalogi za davke, ki jih je treba poravnati, davke, ki se izravnajo, ali davke, v zvezi s katerimi se vloži zahtevek za povračilo, pri čemer imajo prednost tisti davkoplačevalci, ki izdajajo elektronske račune. Ti ukrepi bi morali zagotoviti sorazmernost posebnega ukrepa. |
| --- | --- |

(6)

Italija trdi, da zahtevana razširitev področja uporabe posebnega ukrepa davčnim zavezancem, ki so upravičeni do oprostitve za mala podjetja iz člena 282 Direktive 2006/112/ES, ne bo povzročila znatnih stroškov. Italija je za zmanjšanje teh stroškov brezplačno dala na voljo različne rešitve za pripravo in prenos elektronskih računov, kot so paket programske opreme za namestitev na računalnike in aplikacija za prenosne naprave. Poleg tega uvajanje izdajanja elektronskih računov spremlja odprava drugih zahtev, kot so poročanje o podatkih na računih za domače transakcije, izpolnjevanje statističnih deklaracij o nakupih v znotraj EU ali predložitev podatkov o pogodbah z lizinškimi družbami, družbami za oddajo v najem in izposojo. Omogočilo je tudi dodatne storitve za davkoplačevalce, kot so vnaprej izpolnjene evidence o nakupih in prodaji, časovna razporeditev rednih plačil DDV, vnaprej izpolnjeni letni obračuni DDV ter vnaprej izpolnjeni plačilni nalogi za davke, ki jih je treba poravnati, davke, ki se izravnajo, ali davke, v zvezi s katerimi se vloži zahtevek za povračilo, pri čemer imajo prednost tisti davkoplačevalci, ki izdajajo elektronske račune. Ti ukrepi bi morali zagotoviti sorazmernost posebnega ukrepa.

| (7) | Posebni ukrep bi moral biti časovno omejen, da se spremlja njegov učinek na boj proti goljufijam in utajam na področju DDV ter na davčne zavezance, zlasti na tiste, ki so upravičeni do oprostitve za mala podjetja iz člena 282 Direktive 2006/112/ES. |
| --- | --- |

(7)

Posebni ukrep bi moral biti časovno omejen, da se spremlja njegov učinek na boj proti goljufijam in utajam na področju DDV ter na davčne zavezance, zlasti na tiste, ki so upravičeni do oprostitve za mala podjetja iz člena 282 Direktive 2006/112/ES.

| (8) | Če Italija meni, da je podaljšanje posebnega ukrepa potrebno, bi morala Komisiji, skupaj z zahtevo za podaljšanje, predložiti poročilo, ki vključuje oceno posebnega ukrepa glede njegove učinkovitosti v boju proti goljufijam in utajam na področju DDV ter pri poenostavitvi pobiranja davkov. V tem poročilu bi se moralo oceniti tudiučinek tega ukrepa na davčne zavezance, predvsem tiste, ki so upravičeni do oprostitve za mala podjetja iz člena 282 Direktive 2006/112/ES. |
| --- | --- |

(8)

Če Italija meni, da je podaljšanje posebnega ukrepa potrebno, bi morala Komisiji, skupaj z zahtevo za podaljšanje, predložiti poročilo, ki vključuje oceno posebnega ukrepa glede njegove učinkovitosti v boju proti goljufijam in utajam na področju DDV ter pri poenostavitvi pobiranja davkov. V tem poročilu bi se moralo oceniti tudiučinek tega ukrepa na davčne zavezance, predvsem tiste, ki so upravičeni do oprostitve za mala podjetja iz člena 282 Direktive 2006/112/ES.

| (9) | Ta posebni ukrep ne bi smel vplivati na pravico prejemnika, da račun prejme v papirnati obliki v primeru transakcije znotraj Skupnosti. |
| --- | --- |

(9)

Ta posebni ukrep ne bi smel vplivati na pravico prejemnika, da račun prejme v papirnati obliki v primeru transakcije znotraj Skupnosti.

| (10) | Posebni ukrep ne bo imel negativnega učinka na lastna sredstva Unije iz DDV. |
| --- | --- |

(10)

Posebni ukrep ne bo imel negativnega učinka na lastna sredstva Unije iz DDV.

| (11) | Izvedbeni sklep (EU) 2018/593 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(11)

Izvedbeni sklep (EU) 2018/593 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Izvedbeni sklep (EU) 2018/593 se spremeni:

| (1) | člen 1 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 1
  Z odstopanjem od člena 218 Direktive 2006/112/ES se Italiji dovoli, da kot račune sprejme samo dokumente ali sporočila v elektronski obliki, če jih izdajo davčni zavezanci s sedežem na italijanskem ozemlju.“; |
| --- | --- |

(1)

člen 1 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 1

Z odstopanjem od člena 218 Direktive 2006/112/ES se Italiji dovoli, da kot račune sprejme samo dokumente ali sporočila v elektronski obliki, če jih izdajo davčni zavezanci s sedežem na italijanskem ozemlju.“;

| (2) | člen 2 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 2
  Z odstopanjem od člena 232 Direktive 2006/112/ES se Italiji dovoli, da določi, da prejemnikom računov, ki jih izdajo davčni zavezanci s sedežem na italijanskem ozemlju, ni treba privoliti v izdajanje elektronskih računov.“; |
| --- | --- |

(2)

člen 2 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 2

Z odstopanjem od člena 232 Direktive 2006/112/ES se Italiji dovoli, da določi, da prejemnikom računov, ki jih izdajo davčni zavezanci s sedežem na italijanskem ozemlju, ni treba privoliti v izdajanje elektronskih računov.“;

| (3) | člen 4 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 4
  Ta sklep se uporablja do 31. decembra 2024.
  V primeru, da Italija podaljšanje odstopanj iz členov 1 in 2 opredeljuje kot potrebno, Komisiji predloži zahtevo za podaljšanje, skupaj s poročilom, v katerem se oceni, kako učinkoviti so bili nacionalni ukrepi iz člena 3 v boju proti goljufijam in utajam na področju DDV ter pri poenostavitvi obračunavanja davkov. V tem poročilu se prav tako oceni učinek teh ukrepov na davčne zavezance, predvsem tiste, ki so upravičeni do oprostitve za mala podjetja iz člena 282 Direktive 2006/112/ES, in zlasti, ali ti ukrepi povečujejo njihovo upravno breme in stroške.“ |
| --- | --- |

(3)

člen 4 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 4

Ta sklep se uporablja do 31. decembra 2024.

V primeru, da Italija podaljšanje odstopanj iz členov 1 in 2 opredeljuje kot potrebno, Komisiji predloži zahtevo za podaljšanje, skupaj s poročilom, v katerem se oceni, kako učinkoviti so bili nacionalni ukrepi iz člena 3 v boju proti goljufijam in utajam na področju DDV ter pri poenostavitvi obračunavanja davkov. V tem poročilu se prav tako oceni učinek teh ukrepov na davčne zavezance, predvsem tiste, ki so upravičeni do oprostitve za mala podjetja iz člena 282 Direktive 2006/112/ES, in zlasti, ali ti ukrepi povečujejo njihovo upravno breme in stroške.“

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na Italijansko republiko.

V Bruslju, 13. decembra 2021

Za Svet

predsednik

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  
  UL L 347, 11.12.2006, str. 1.

1

(2)  Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2018/593 z dne 16. aprila 2018 o dovoljenju Italijanski republiki, da uvede posebni ukrep, ki odstopa od členov 218 in 232 Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (UL L 99, 19.4.2018, str. 14).

2

---

| 17.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 454/4 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 454/4

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2021/2252

z dne 16. decembra 2021

o spremembi Odločbe 94/741/ES o vprašalnikih za poročila držav članic o izvajanju določenih direktiv v sektorju odpadkov

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 86/278/EGS z dne 12. junija 1986 o varstvu okolja, zlasti tal, kadar se blato iz čistilnih naprav uporablja v kmetijstvu (1), in zlasti njegovega člena 17 –

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba Komisije 94/741/ES (2) določa vprašalnik za poročila držav članic o prenosu in izvajanju Direktive 86/278/EGS. |
| --- | --- |

(1)

Odločba Komisije 94/741/ES (2) določa vprašalnik za poročila držav članic o prenosu in izvajanju Direktive 86/278/EGS.

| (2) | Revidirati bi bilo treba obliko navedenega poročila držav članic, da bi odražala nove zahteve za poročanje v zvezi s sporočanjem prostorskih podatkov, vključenih v informacije, zabeležene v evidencah iz člena 10(1) Direktive 86/278/EGS, kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) 2019/1010 Evropskega parlamenta in Sveta (3). |
| --- | --- |

(2)

Revidirati bi bilo treba obliko navedenega poročila držav članic, da bi odražala nove zahteve za poročanje v zvezi s sporočanjem prostorskih podatkov, vključenih v informacije, zabeležene v evidencah iz člena 10(1) Direktive 86/278/EGS, kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) 2019/1010 Evropskega parlamenta in Sveta (3).

| (3) | Sporočeni prostorski podatki bi morali biti omejeni na podatke, ki so potrebni za lažje izvajanje Direktive 86/278/EGS, zato bi se morali nanašati le na geometrijo ali lokacijo kraja, kjer se uporabi blato. |
| --- | --- |

(3)

Sporočeni prostorski podatki bi morali biti omejeni na podatke, ki so potrebni za lažje izvajanje Direktive 86/278/EGS, zato bi se morali nanašati le na geometrijo ali lokacijo kraja, kjer se uporabi blato.

| (4) | Za zmanjšanje upravnega bremena, povezanega z zbiranjem podatkov in poročanjem, se lahko obstoječi podatki, zbrani za druge namene, kot so katastrski podatki ali podatki, zbrani v okviru integriranega administrativnega in kontrolnega sistema za upravljanje skupne kmetijske politike in Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4), ponovno uporabijo za poročanje o prostorskih podatkih za opredelitev kraja, kjer se blato iz čistilnih naprav uporabi na kmetijskem zemljišču. |
| --- | --- |

(4)

Za zmanjšanje upravnega bremena, povezanega z zbiranjem podatkov in poročanjem, se lahko obstoječi podatki, zbrani za druge namene, kot so katastrski podatki ali podatki, zbrani v okviru integriranega administrativnega in kontrolnega sistema za upravljanje skupne kmetijske politike in Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4), ponovno uporabijo za poročanje o prostorskih podatkih za opredelitev kraja, kjer se blato iz čistilnih naprav uporabi na kmetijskem zemljišču.

| (5) | Odločbo 94/741/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Odločbo 94/741/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (6) | Datum začetka uporabe tega sklepa bi moral biti enak datumu uporabe spremembe člena 10(1) in (2) Direktive 86/278/EGS, kakor je določeno v členu 11 Uredbe (EU) 2019/1010. |
| --- | --- |

(6)

Datum začetka uporabe tega sklepa bi moral biti enak datumu uporabe spremembe člena 10(1) in (2) Direktive 86/278/EGS, kakor je določeno v členu 11 Uredbe (EU) 2019/1010.

| (7) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 39 Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5) – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 39 Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5) –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Priloga k Odločbi 94/741/ES se spremeni v skladu s Prilogo k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep se uporablja od 1. januarja 2022.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 16. decembra 2021

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 181, 4.7.1986, str. 6.

1

(2)  Odločba Komisije 94/741/ES z dne 24. oktobra 1994 o vprašalnikih za poročila držav članic o izvajanju določenih direktiv v sektorju odpadkov (izvajanje Direktive Sveta 91/692/EGS) (UL L 296, 17.11.1994, str. 42).

2

(3)  Uredba (EU) 2019/1010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o uskladitvi obveznosti poročanja na področju zakonodaje, povezane z okoljem, ter spremembi uredb (ES) št. 166/2006 in (EU) št. 995/2010 Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv 2002/49/ES, 2004/35/ES, 2007/2/ES, 2009/147/ES in 2010/63/EU Evropskega parlamenta in Sveta, uredb Sveta (ES) št. 338/97 in (ES) št. 2173/2005 ter Direktive Sveta 86/278/EGS (UL L 170, 25.6.2019, str. 115).

3

(4)  Uredba (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 352/78, (ES) št. 165/94, (ES) št. 2799/98, (ES) št. 814/2000, (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 485/2008 (UL L 347, 20.12.2013, str. 549).

4

(5)  Direktiva 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o odpadkih in razveljavitvi nekaterih direktiv (UL L 312, 22.11.2008, str. 3).

5

---

PRILOGA

Priloga k Sklepu 94/741/ES se spremeni:

| (1) | Naslov vprašalnika za poročila držav članic o prenosu in izvajanju Direktive 86/278/EGS se nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- |

(1)

Naslov vprašalnika za poročila držav članic o prenosu in izvajanju Direktive 86/278/EGS se nadomesti z naslednjim:

„VPRAŠALNIK

za poročila držav članic o prenosu in izvajanju Direktive Sveta 86/278/EGS o varstvu okolja, zlasti tal, kadar se blato iz čistilnih naprav uporablja v kmetijstvu (*1), kakor je bila spremenjena z Direktivo Sveta 91/692/EGS (*2) in Uredbo (EU) 2019/1010 Evropskega parlamenta in Sveta (*3)

| (2) | v odstavku 7 dela II se doda naslednja tabela:






  „Geografska lokacija ali geometrija za opredelitev krajev, kjer se uporabi blato |
| --- | --- |
| Vrsta podatkov


  (Za katero koli zemljepisno lokacijo ali geometrijo se uporablja samo ena vrsta podatkov.) | Zemljepisne koordinate lokacije ali geometrija


  (Lokacija se označi s točko. Geometrija je lahko v obliki mnogokotnika ali krofnega mnogokotnika (mnogokotnika z luknjo).) |
| Geometrija kmetijske parcele (*4) | |
| Geometrija katastrske parcele | |
| Druga geometrija, ki opredeljuje kmetijsko zemljišče, kjer se uporabi blato iz čistilne naprave | |
| Zemljepisne koordinate točke na kmetijskem zemljišču, kjer se uporabi blato iz čistilne naprave. | |

(2)

v odstavku 7 dela II se doda naslednja tabela:

„Geografska lokacija ali geometrija za opredelitev krajev, kjer se uporabi blato

Geografska lokacija ali geometrija za opredelitev krajev, kjer se uporabi blato

Vrsta podatkov

Vrsta podatkov

(Za katero koli zemljepisno lokacijo ali geometrijo se uporablja samo ena vrsta podatkov.)

(Za katero koli zemljepisno lokacijo ali geometrijo se uporablja samo ena vrsta podatkov.)

Zemljepisne koordinate lokacije ali geometrija

Zemljepisne koordinate lokacije ali geometrija

(Lokacija se označi s točko. Geometrija je lahko v obliki mnogokotnika ali krofnega mnogokotnika (mnogokotnika z luknjo).)

(Lokacija se označi s točko. Geometrija je lahko v obliki mnogokotnika ali krofnega mnogokotnika (mnogokotnika z luknjo).)

Geometrija kmetijske parcele (*4)

*4

Geometrija katastrske parcele

Druga geometrija, ki opredeljuje kmetijsko zemljišče, kjer se uporabi blato iz čistilne naprave

Zemljepisne koordinate točke na kmetijskem zemljišču, kjer se uporabi blato iz čistilne naprave.

| (3) | v delu II se doda naslednja točka:






  „9. | Nacionalna spletišča za razširjanje konsolidiranih evidenc v skladu s členom 10(2)
  Zagotovite povezave do nacionalnih spletišč, na katerih so evidence iz člena 10(1) objavljene in zlahka dostopne javnosti v konsolidirani obliki.“. |
| --- | --- | --- |

(3)

v delu II se doda naslednja točka:

„9.

Nacionalna spletišča za razširjanje konsolidiranih evidenc v skladu s členom 10(2)

Zagotovite povezave do nacionalnih spletišč, na katerih so evidence iz člena 10(1) objavljene in zlahka dostopne javnosti v konsolidirani obliki.“.

---

(*1)  (UL L 181, 4.7.1986, str. 6).

*1

(*2)  Direktiva Sveta 91/692/EGS z dne 23. decembra 1991 o standardiziranju in racionaliziranju poročil o izvajanju določenih direktiv, ki se nanašajo na okolje (UL L 377, 31.12.1991, str. 48).

*2

(*3)  Uredba (EU) 2019/1010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o uskladitvi obveznosti poročanja na področju zakonodaje, povezane z okoljem, ter spremembi uredb (ES) št. 166/2006 in (EU) št. 995/2010 Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv 2002/49/ES, 2004/35/ES, 2007/2/ES, 2009/147/ES in 2010/63/EU Evropskega parlamenta in Sveta, uredb Sveta (ES) št. 338/97 in (ES) št. 2173/2005 ter Direktive Sveta 86/278/EGS (UL L 170, 25.6.2019, str. 115).“;“

*3

---

(*4)  Kot je opredeljeno v členu 67(4), točka (a) Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 352/78, (ES) št. 165/94, (ES) št. 2799/98, (ES) št. 814/2000, (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 485/2008 (UL L 347, 20.12.2013, str. 549).“;

*4

---

| 17.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 454/7 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 454/7

---

SMERNICA EVROPSKE CENTRALNE BANKE (EU) 2021/2253

z dne 2. novembra 2021

o določitvi načel okvira za poklicno etiko v Eurosistemu (ECB/2021/49)

(prenovitev)

SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti členov 127 in 128 Pogodbe,

ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti členov 12.1 in 14.3 v povezavi s členoma 5 in 16 Statuta,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Potrebnih je več sprememb Smernice Evropske centralne banke (EU) 2015/855 (ECB/2015/11) (1). Zaradi jasnosti bi bilo treba Smernico (EU) 2015/855 (ECB/2015/11) prenoviti. |
| --- | --- |

(1)

Potrebnih je več sprememb Smernice Evropske centralne banke (EU) 2015/855 (ECB/2015/11) (1). Zaradi jasnosti bi bilo treba Smernico (EU) 2015/855 (ECB/2015/11) prenoviti.

| (2) | Za izvajanje nalog, ki so Evropski centralni banki (ECB) in nacionalnim centralnim bankam (NCB) držav članic, katerih valuta je euro (v nadaljnjem besedilu: Eurosistem), zaupane s Pogodbo o delovanju Evropske unije, Eurosistem spoštuje načela neodvisnosti, odgovornosti in preglednosti ter ohranja najvišje standarde poklicne etike in integritete, vključno z ničelno toleranco do neprimernega vedenja in nadlegovanja. Okvir upravljanja, ki varuje ta načela in standarde, je ključni element pri zagotavljanju verodostojnosti Eurosistema in bistven za zagotavljanje zaupanja nadzorovanih subjektov, nasprotnih strank za operacije denarne politike in državljanov Unije. |
| --- | --- |

(2)

Za izvajanje nalog, ki so Evropski centralni banki (ECB) in nacionalnim centralnim bankam (NCB) držav članic, katerih valuta je euro (v nadaljnjem besedilu: Eurosistem), zaupane s Pogodbo o delovanju Evropske unije, Eurosistem spoštuje načela neodvisnosti, odgovornosti in preglednosti ter ohranja najvišje standarde poklicne etike in integritete, vključno z ničelno toleranco do neprimernega vedenja in nadlegovanja. Okvir upravljanja, ki varuje ta načela in standarde, je ključni element pri zagotavljanju verodostojnosti Eurosistema in bistven za zagotavljanje zaupanja nadzorovanih subjektov, nasprotnih strank za operacije denarne politike in državljanov Unije.

| (3) | Ob upoštevanju tega in za nadgradnjo prej veljavne Smernice Evropske centralne banke ECB/2002/6 (2) je Svet ECB leta 2015 sprejel Smernico (EU) 2015/855 (ECB/2015/11), v kateri je določil načela skupnega okvira za poklicno etiko v Eurosistemu (v nadaljnjem besedilu: okvir za poklicno etiko v Eurosistemu), ki varuje verodostojnost in ugled Eurosistema ter zaupanje javnosti v integriteto in nepristranskost članov organov in zaposlenih v ECB in NCB Eurosistema. |
| --- | --- |

(3)

Ob upoštevanju tega in za nadgradnjo prej veljavne Smernice Evropske centralne banke ECB/2002/6 (2) je Svet ECB leta 2015 sprejel Smernico (EU) 2015/855 (ECB/2015/11), v kateri je določil načela skupnega okvira za poklicno etiko v Eurosistemu (v nadaljnjem besedilu: okvir za poklicno etiko v Eurosistemu), ki varuje verodostojnost in ugled Eurosistema ter zaupanje javnosti v integriteto in nepristranskost članov organov in zaposlenih v ECB in NCB Eurosistema.

| (4) | Svet ECB meni, da bi bilo treba za ohranitev najvišjih standardov poklicne etike in integritete nadgraditi obstoječe skupne minimalne standarde in pravila za preprečevanje trgovanja na podlagi notranjih informacij in zlorabe nejavnih informacij Eurosistema ter za preprečevanje in upravljanje nasprotja interesov. Zato je po mnenju Sveta ECB pomembno, da ECB in NCB sprejmejo ukrepe, katerih cilj je preprečiti celo vsakršen vtis, da gre za trgovanje na podlagi notranjih informacij, zlorabo nejavnih informacij ali možno nasprotje interesov. ECB in NCB bi morale imeti nekaj svobode pri določanju najprimernejšega okvira za take ukrepe, a hkrati je pomembno, da se – za ustrezno zaščito ugleda Eurosistema – vsaj za zaposlene v ECB in NCB, kadar izvajajo naloge Eurosistema, uporablja sklop usklajenih ukrepov, zlasti kar zadeva pravila o kritičnih zasebnih finančnih poslih. Ti usklajeni ukrepi bi se morali uporabljati tudi za člane notranjega organa, ki ima upravne in/ali posvetovalne funkcije, neposredno ali posredno povezane z izvajanjem nalog Eurosistema, ki jih opravljajo NCB. |
| --- | --- |

(4)

Svet ECB meni, da bi bilo treba za ohranitev najvišjih standardov poklicne etike in integritete nadgraditi obstoječe skupne minimalne standarde in pravila za preprečevanje trgovanja na podlagi notranjih informacij in zlorabe nejavnih informacij Eurosistema ter za preprečevanje in upravljanje nasprotja interesov. Zato je po mnenju Sveta ECB pomembno, da ECB in NCB sprejmejo ukrepe, katerih cilj je preprečiti celo vsakršen vtis, da gre za trgovanje na podlagi notranjih informacij, zlorabo nejavnih informacij ali možno nasprotje interesov. ECB in NCB bi morale imeti nekaj svobode pri določanju najprimernejšega okvira za take ukrepe, a hkrati je pomembno, da se – za ustrezno zaščito ugleda Eurosistema – vsaj za zaposlene v ECB in NCB, kadar izvajajo naloge Eurosistema, uporablja sklop usklajenih ukrepov, zlasti kar zadeva pravila o kritičnih zasebnih finančnih poslih. Ti usklajeni ukrepi bi se morali uporabljati tudi za člane notranjega organa, ki ima upravne in/ali posvetovalne funkcije, neposredno ali posredno povezane z izvajanjem nalog Eurosistema, ki jih opravljajo NCB.

| (5) | Da bi dodatno zavarovali zaupanje nadzorovanih subjektov, nasprotnih strank za operacije denarne politike in državljanov Unije v to, da zaposleni v ECB in NCB ter člani njihovih organov delujejo popolnoma strokovno nepristransko, bi se bilo treba izogibati vtisu nasprotja interesov. Zato bi bilo treba od zaposlenih in članov organov, ki imajo dostop do tržno občutljivih informacij, zahtevati, da pri opravljanju zasebnih finančnih poslov upoštevajo posebna pravila in standarde, zlasti kadar ti posli vključujejo regulirane subjekte. |
| --- | --- |

(5)

Da bi dodatno zavarovali zaupanje nadzorovanih subjektov, nasprotnih strank za operacije denarne politike in državljanov Unije v to, da zaposleni v ECB in NCB ter člani njihovih organov delujejo popolnoma strokovno nepristransko, bi se bilo treba izogibati vtisu nasprotja interesov. Zato bi bilo treba od zaposlenih in članov organov, ki imajo dostop do tržno občutljivih informacij, zahtevati, da pri opravljanju zasebnih finančnih poslov upoštevajo posebna pravila in standarde, zlasti kadar ti posli vključujejo regulirane subjekte.

| (6) | Okvir za poklicno etiko v Eurosistemu se uporablja samo za izvajanje nalog Eurosistema, je pa Svet ECB z namenom, da se zagotovi čim večja skladnost standardov integritete in dobrega upravljanja med NCB in pristojnimi nacionalnimi organi, sprejel Smernico Evropske centralne banke (EU) 2015/856 (ECB/2015/12) (3), ki določa načela okvira za poklicno etiko v enotnem mehanizmu nadzora (v nadaljnjem besedilu: okvir za poklicno etiko v EMN), ki se uporabljajo za izvajanje nadzorniških nalog ECB in pristojnih nacionalnih organov. |
| --- | --- |

(6)

Okvir za poklicno etiko v Eurosistemu se uporablja samo za izvajanje nalog Eurosistema, je pa Svet ECB z namenom, da se zagotovi čim večja skladnost standardov integritete in dobrega upravljanja med NCB in pristojnimi nacionalnimi organi, sprejel Smernico Evropske centralne banke (EU) 2015/856 (ECB/2015/12) (3), ki določa načela okvira za poklicno etiko v enotnem mehanizmu nadzora (v nadaljnjem besedilu: okvir za poklicno etiko v EMN), ki se uporabljajo za izvajanje nadzorniških nalog ECB in pristojnih nacionalnih organov.

| (7) | Načela, določena s Smernico (EU) 2015/855 (ECB/2015/11), so bila dopolnjena s praksami za izvajanje okvira za poklicno etiko v Eurosistemu (4), ki jih je odobril Svet ECB in so bila prenesena v notranja pravila in prakse, ki so jih sprejele posamezne centralne banke Eurosistema. Te prakse za izvajanje okvira za poklicno etiko v Eurosistemu, zlasti četrto prakso za izvajanje v zvezi s funkcijo skladnosti poslovanja, bi bilo treba vključiti v revidirani okvir za poklicno etiko v Eurosistemu, in sicer tako, da se zaščiti načelo organizacijske avtonomije vsake centralne banke Eurosistema. |
| --- | --- |

(7)

Načela, določena s Smernico (EU) 2015/855 (ECB/2015/11), so bila dopolnjena s praksami za izvajanje okvira za poklicno etiko v Eurosistemu (4), ki jih je odobril Svet ECB in so bila prenesena v notranja pravila in prakse, ki so jih sprejele posamezne centralne banke Eurosistema. Te prakse za izvajanje okvira za poklicno etiko v Eurosistemu, zlasti četrto prakso za izvajanje v zvezi s funkcijo skladnosti poslovanja, bi bilo treba vključiti v revidirani okvir za poklicno etiko v Eurosistemu, in sicer tako, da se zaščiti načelo organizacijske avtonomije vsake centralne banke Eurosistema.

| (8) | Za zagotovitev, da se bodo v okviru za poklicno etiko v Eurosistemu še naprej odražali ustrezni standardi in dobre prakse, ki upoštevajo najsodobnejše dosežke v centralnobančni skupnosti in med institucijami Unije, Smernica (EU) 2015/855 (ECB/2015/11) določa, da jo Svet ECB redno pregleduje. Z začetkom veljavnosti Kodeksa ravnanja za visoke uradnike ECB (5) (v nadaljnjem besedilu: enotni kodeks) so se še izboljšali enotni standardi poklicne etike za vse člane visokih organov ECB in njihove namestnike. Glede na to Svet ECB meni, da je treba obstoječe standarde, določene v okviru za poklicno etiko v Eurosistemu, prilagoditi. |
| --- | --- |

(8)

Za zagotovitev, da se bodo v okviru za poklicno etiko v Eurosistemu še naprej odražali ustrezni standardi in dobre prakse, ki upoštevajo najsodobnejše dosežke v centralnobančni skupnosti in med institucijami Unije, Smernica (EU) 2015/855 (ECB/2015/11) določa, da jo Svet ECB redno pregleduje. Z začetkom veljavnosti Kodeksa ravnanja za visoke uradnike ECB (5) (v nadaljnjem besedilu: enotni kodeks) so se še izboljšali enotni standardi poklicne etike za vse člane visokih organov ECB in njihove namestnike. Glede na to Svet ECB meni, da je treba obstoječe standarde, določene v okviru za poklicno etiko v Eurosistemu, prilagoditi.

| (9) | Da bi Svet ECB zagotovil medinstitucionalni forum za izmenjavo informacij o poklicni etiki in skladnosti poslovanja ter vprašanjih, povezanih z izvajanjem Smernice (EU) 2015/855 (ECB/2015/11) in Smernice (EU) 2015/856 (ECB/2015/12), je ustanovil projektno skupino pooblaščencev za poklicno etiko in skladnost poslovanja (Ethics and Compliance Officers Task Force – ECTF). Glede na vse večjo pomembnost teh zadev in posledično potrebo po prizadevanju za ambicioznejše standarde na ravni Eurosistema ter v podporo usklajenemu izvajanju okvira za poklicno etiko v Eurosistemu je Svet ECB menil, da je primerno, da se projektni skupini ECTF dodeli večja odgovornost in da se jo preoblikuje v stalno konferenco za poklicno etiko in skladnost poslovanja (Ethics and Compliance Conference – ECC). Ta večja odgovornost bi morala Eurosistemu omogočiti, da bo ustrezno obravnaval izzive, ki so neločljivo povezani z dinamično naravo standardov integritete in dobrega upravljanja. |
| --- | --- |

(9)

Da bi Svet ECB zagotovil medinstitucionalni forum za izmenjavo informacij o poklicni etiki in skladnosti poslovanja ter vprašanjih, povezanih z izvajanjem Smernice (EU) 2015/855 (ECB/2015/11) in Smernice (EU) 2015/856 (ECB/2015/12), je ustanovil projektno skupino pooblaščencev za poklicno etiko in skladnost poslovanja (Ethics and Compliance Officers Task Force – ECTF). Glede na vse večjo pomembnost teh zadev in posledično potrebo po prizadevanju za ambicioznejše standarde na ravni Eurosistema ter v podporo usklajenemu izvajanju okvira za poklicno etiko v Eurosistemu je Svet ECB menil, da je primerno, da se projektni skupini ECTF dodeli večja odgovornost in da se jo preoblikuje v stalno konferenco za poklicno etiko in skladnost poslovanja (Ethics and Compliance Conference – ECC). Ta večja odgovornost bi morala Eurosistemu omogočiti, da bo ustrezno obravnaval izzive, ki so neločljivo povezani z dinamično naravo standardov integritete in dobrega upravljanja.

| (10) | Za zagotovitev splošne skladnosti teh okvirov poklicne etike bi bilo treba nadgraditi glavne koncepte v zvezi z nasprotjem interesov, sprejemanjem daril in gostoljubja ter prepovedjo zlorabe nejavnih informacij, kakor so določeni v smernicah (EU) 2015/855 (ECB/2015/11) in (EU) 2015/856 (ECB/2015/12), ter jih uskladiti z enotnim kodeksom. Zlasti preverjanje pred zaposlitvijo in omejitve po koncu zaposlitve ne bi smeli veljati samo za zaposlene na višjih položajih v Eurosistemu, ki neposredno poročajo izvršilni ravni, da se bodo učinkovito odpravili pomisleki glede „vrtljivih vrat“ med centralnimi bankami in zasebnim sektorjem, zlasti udeleženci na finančnem trgu. |
| --- | --- |

(10)

Za zagotovitev splošne skladnosti teh okvirov poklicne etike bi bilo treba nadgraditi glavne koncepte v zvezi z nasprotjem interesov, sprejemanjem daril in gostoljubja ter prepovedjo zlorabe nejavnih informacij, kakor so določeni v smernicah (EU) 2015/855 (ECB/2015/11) in (EU) 2015/856 (ECB/2015/12), ter jih uskladiti z enotnim kodeksom. Zlasti preverjanje pred zaposlitvijo in omejitve po koncu zaposlitve ne bi smeli veljati samo za zaposlene na višjih položajih v Eurosistemu, ki neposredno poročajo izvršilni ravni, da se bodo učinkovito odpravili pomisleki glede „vrtljivih vrat“ med centralnimi bankami in zasebnim sektorjem, zlasti udeleženci na finančnem trgu.

| (11) | Čeprav se okvir za poklicno etiko v Eurosistemu uporablja samo za izvajanje nalog Eurosistema, je zaželeno, da centralne banke Eurosistema enakovredne standarde uporabljajo tudi za člane svojih organov, svoje zaposlene in druge, ki izvajajo naloge, ki niso naloge Eurosistema. |
| --- | --- |

(11)

Čeprav se okvir za poklicno etiko v Eurosistemu uporablja samo za izvajanje nalog Eurosistema, je zaželeno, da centralne banke Eurosistema enakovredne standarde uporabljajo tudi za člane svojih organov, svoje zaposlene in druge, ki izvajajo naloge, ki niso naloge Eurosistema.

| (12) | Določbe te smernice ne posegajo v veljavno nacionalno zakonodajo, zlasti delovno zakonodajo. |
| --- | --- |

(12)

Določbe te smernice ne posegajo v veljavno nacionalno zakonodajo, zlasti delovno zakonodajo.

| (13) | Določbe te smernice ne bi smele posegati v enotni kodeks in zahteve glede etičnega ravnanja, določene na posebnih področjih, ki izpolnjujejo vsaj načela okvira za poklicno etiko v Eurosistemu – |
| --- | --- |

(13)

Določbe te smernice ne bi smele posegati v enotni kodeks in zahteve glede etičnega ravnanja, določene na posebnih področjih, ki izpolnjujejo vsaj načela okvira za poklicno etiko v Eurosistemu –

SPREJEL NASLEDNJO SMERNICO:

POGLAVJE I

Splošne določbe

Člen 1

Področje uporabe

1.   Ta smernica se uporablja za centralne banke Eurosistema, kadar izvajajo naloge Eurosistema. V zvezi s tem se za njihove zaposlene in člane njihovih organov uporabljajo notranja pravila, ki jih centralne banke Eurosistema sprejmejo za izvajanje določb te smernice.

2.   Kolikor je pravno mogoče, si centralne banke Eurosistema prizadevajo za širitev obveznosti, opredeljenih za izvajanje določb te smernice, tudi na vse osebe, ki so vključene v izvajanje nalog Eurosistema in niso zaposleni v centralnih bankah Eurosistema.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej smernici:

| (1) | „centralna banka Eurosistema“ pomeni Evropsko centralno banko ali nacionalno centralno banko države članice, katere valuta je euro; |
| --- | --- |

(1)

„centralna banka Eurosistema“ pomeni Evropsko centralno banko ali nacionalno centralno banko države članice, katere valuta je euro;

| (2) | „naloga Eurosistema“ pomeni nalogo, ki je Eurosistemu zaupana v skladu s Pogodbo in Statutom Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke; |
| --- | --- |

(2)

„naloga Eurosistema“ pomeni nalogo, ki je Eurosistemu zaupana v skladu s Pogodbo in Statutom Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke;

| (3) | „okvir za poklicno etiko v Eurosistemu“ pomeni določbe te smernice, kakor jih izvaja vsaka centralna banka Eurosistema; |
| --- | --- |

(3)

„okvir za poklicno etiko v Eurosistemu“ pomeni določbe te smernice, kakor jih izvaja vsaka centralna banka Eurosistema;

| (4) | „nejavna informacija“ pomeni informacijo ne glede na obliko, ki se nanaša na izvajanje nalog Eurosistema s strani centralnih bank Eurosistema in ni objavljena; |
| --- | --- |

(4)

„nejavna informacija“ pomeni informacijo ne glede na obliko, ki se nanaša na izvajanje nalog Eurosistema s strani centralnih bank Eurosistema in ni objavljena;

| (5) | „tržno občutljiva informacija“ pomeni natančno nejavno informacijo, ki bi v primeru objave verjetno imela znaten učinek na ceno finančnega premoženja ali cene na finančnih trgih; |
| --- | --- |

(5)

„tržno občutljiva informacija“ pomeni natančno nejavno informacijo, ki bi v primeru objave verjetno imela znaten učinek na ceno finančnega premoženja ali cene na finančnih trgih;

| (6) | „zaposleni“ pomeni osebo, ki je v delovnem razmerju s centralno banko Eurosistema, razen če so tej osebi zaupane le naloge, ki niso povezane z izvajanjem nalog Eurosistema; |
| --- | --- |

(6)

„zaposleni“ pomeni osebo, ki je v delovnem razmerju s centralno banko Eurosistema, razen če so tej osebi zaupane le naloge, ki niso povezane z izvajanjem nalog Eurosistema;

| (7) | „član organa“ pomeni člana organa odločanja ali drugega notranjega organa centralnih bank Eurosistema, ki ni zaposleni, razen če so temu članu organa zaupane le naloge, ki niso povezane z izvajanjem nalog Eurosistema; |
| --- | --- |

(7)

„član organa“ pomeni člana organa odločanja ali drugega notranjega organa centralnih bank Eurosistema, ki ni zaposleni, razen če so temu članu organa zaupane le naloge, ki niso povezane z izvajanjem nalog Eurosistema;

| (8) | „regulirani subjekt“ pomeni kar koli od naslednjega:






  a) | denarno finančno institucijo (MFI), kakor je opredeljena v točki 1(b) člena 2 Uredbe Evropske centralne banke (EU) 2021/379 (ECB/2021/2) (6), vendar brez skladov denarnega trga; |
| --- | --- | --- |

(8)

„regulirani subjekt“ pomeni kar koli od naslednjega:

a)

denarno finančno institucijo (MFI), kakor je opredeljena v točki 1(b) člena 2 Uredbe Evropske centralne banke (EU) 2021/379 (ECB/2021/2) (6), vendar brez skladov denarnega trga;

6

| b) | kreditno institucijo, ki ni MFI, kakor je opredeljena v točki 4 člena 2 Uredbe (EU) 2021/379 (ECB/2021/2); |
| --- | --- |

b)

kreditno institucijo, ki ni MFI, kakor je opredeljena v točki 4 člena 2 Uredbe (EU) 2021/379 (ECB/2021/2);

| c) | sistem poravnave vrednostnih papirjev, kakor je opredeljen v točki 10 člena 2(1) Uredbe (EU) št. 909/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (7); centralno nasprotno stranko (CNS), kakor je opredeljena v točki 1 člena 2 Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (8); upravljavca centralne depotne družbe, kakor je opredeljena v točki 1 člena 2(1) Uredbe (EU) št. 909/2014; upravljavca plačilnega sistema, kakor je opredeljen v točki 1 člena 2 Uredbe Evropske centralne banke (EU) št. 795/2014 (ECB/2014/28) (9); upravljavca katerega koli drugega plačilnega sistema ali sheme kartičnih plačil, ki sodi na področje uporabe okvira politike pregleda Eurosistema (10) ali revidiranega okvira ECB za pregled sistemov za plačila malih vrednosti (11); (v nadaljnjem besedilu skupaj: kvalificirane infrastrukture finančnega trga); |
| --- | --- |

c)

sistem poravnave vrednostnih papirjev, kakor je opredeljen v točki 10 člena 2(1) Uredbe (EU) št. 909/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (7); centralno nasprotno stranko (CNS), kakor je opredeljena v točki 1 člena 2 Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (8); upravljavca centralne depotne družbe, kakor je opredeljena v točki 1 člena 2(1) Uredbe (EU) št. 909/2014; upravljavca plačilnega sistema, kakor je opredeljen v točki 1 člena 2 Uredbe Evropske centralne banke (EU) št. 795/2014 (ECB/2014/28) (9); upravljavca katerega koli drugega plačilnega sistema ali sheme kartičnih plačil, ki sodi na področje uporabe okvira politike pregleda Eurosistema (10) ali revidiranega okvira ECB za pregled sistemov za plačila malih vrednosti (11); (v nadaljnjem besedilu skupaj: kvalificirane infrastrukture finančnega trga);

7

8

9

10

11

| d) | ponudnika kritičnih storitev kvalificirane infrastrukture finančnega trga, ki ga v skladu z okvirom politike pregleda Eurosistema neposredno pregleduje Eurosistem; |
| --- | --- |

d)

ponudnika kritičnih storitev kvalificirane infrastrukture finančnega trga, ki ga v skladu z okvirom politike pregleda Eurosistema neposredno pregleduje Eurosistem;

| (9) | „nasprotje interesov“ pomeni situacijo, v kateri lahko osebni interesi vplivajo ali dajejo vtis vplivanja na nepristransko in objektivno opravljanje dolžnosti in odgovornosti; |
| --- | --- |

(9)

„nasprotje interesov“ pomeni situacijo, v kateri lahko osebni interesi vplivajo ali dajejo vtis vplivanja na nepristransko in objektivno opravljanje dolžnosti in odgovornosti;

| (10) | „osebni interes“ pomeni finančno ali nefinančno korist ali potencialno korist za zaposlenega ali člana organa, ki med drugim vključuje korist za bližnjega družinskega člana (starša, otroka, brata ali sestro), zakonca ali partnerja; |
| --- | --- |

(10)

„osebni interes“ pomeni finančno ali nefinančno korist ali potencialno korist za zaposlenega ali člana organa, ki med drugim vključuje korist za bližnjega družinskega člana (starša, otroka, brata ali sestro), zakonca ali partnerja;

| (11) | „kratkoročno trgovanje“ pomeni nakup in poznejšo prodajo finančnega instrumenta ali prodajo in poznejši nakup istega finančnega instrumenta v 90 koledarskih dneh; |
| --- | --- |

(11)

„kratkoročno trgovanje“ pomeni nakup in poznejšo prodajo finančnega instrumenta ali prodajo in poznejši nakup istega finančnega instrumenta v 90 koledarskih dneh;

| (12) | „finančno premoženje iz preteklosti“ pomeni prepovedano finančno premoženje, ki ga je član organa ali zaposleni pridobil, preden je bilo prepovedano ali preden je prepoved začela veljati za tega člana organa ali zaposlenega, ali ki je prišlo v njegovo posest pozneje zaradi okoliščin, na katere ni imel vpliva; |
| --- | --- |

(12)

„finančno premoženje iz preteklosti“ pomeni prepovedano finančno premoženje, ki ga je član organa ali zaposleni pridobil, preden je bilo prepovedano ali preden je prepoved začela veljati za tega člana organa ali zaposlenega, ali ki je prišlo v njegovo posest pozneje zaradi okoliščin, na katere ni imel vpliva;

| (13) | „ugodnost“ pomeni darilo, gostoljubje ali drugo finančno, stvarno ali drugačno korist, ki ni dogovorjeno nadomestilo za opravljene storitve in do katere prejemnik ni drugače upravičen; |
| --- | --- |

(13)

„ugodnost“ pomeni darilo, gostoljubje ali drugo finančno, stvarno ali drugačno korist, ki ni dogovorjeno nadomestilo za opravljene storitve in do katere prejemnik ni drugače upravičen;

| (14) | „zavarovalna družba“ pomeni podjetje, ki spada v eno ali več opredelitev iz točk 1 do 6 člena 13 Direktive 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta (12), če je vključeno v register zavarovalnic pri Evropskem organu za zavarovanja in poklicne pokojnine. |
| --- | --- |

(14)

„zavarovalna družba“ pomeni podjetje, ki spada v eno ali več opredelitev iz točk 1 do 6 člena 13 Direktive 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta (12), če je vključeno v register zavarovalnic pri Evropskem organu za zavarovanja in poklicne pokojnine.

12

Člen 3

Nasprotujoče nacionalne določbe in uporaba različnih okvirov poklicne etike

1.   Kadar veljavno nacionalno pravo NCB preprečuje izvajanje določbe te smernice, NCB o tem brez odlašanja obvesti ECB in sprejme razumne ukrepe, ki jih ima na voljo za premostitev ovire, ki jo predstavlja to nacionalno pravo, da se doseže usklajeno izvajanje te smernice v Eurosistemu.

2.   Določbe te smernice ne posegajo v strožja pravila poklicne etike, ki jih določijo centralne banke Eurosistema ter se uporabljajo za njihove zaposlene in člane njihovih organov.

POGLAVJE II

Standardi etičnega ravnanja

DEL 1

SPLOŠNA NAČELA

Člen 4

Osnovna načela

1.   Centralne banke Eurosistema sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da njihovi zaposleni in člani njihovih organov pri opravljanju dolžnosti in odgovornosti spoštujejo najvišje standarde etičnega ravnanja.

2.   Centralne banke Eurosistema pri izpolnjevanju obveznosti iz odstavka 1 zlasti sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da njihovi zaposleni in člani njihovih organov ravnajo pošteno, neodvisno, nepristransko, spoštljivo in diskretno z izogibanjem vsem oblikam neprimernega vedenja ali nadlegovanja ter ne oziraje se na lastne interese, s čimer ohranjajo in spodbujajo zaupanje javnosti v Eurosistem.

Člen 5

Interakcija z zunanjimi osebami

Centralne banke Eurosistema sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da njihovi zaposleni in člani njihovih organov, ki se sestajajo z zunanjimi osebami, zlasti s predstavniki panoge finančnih storitev: (a) ohranjajo nevtralnost in enako obravnavo pri interakciji s temi zunanjimi osebami; (b) spoštujejo sedemdnevno obdobje molka pred vsako sejo Sveta ECB o denarni politiki, v katerem se vzdržijo govorov ali drugih izjav, ki bi lahko vplivali na pričakovanja o prihodnjih sklepih o denarni politiki; (c) vodijo osnovno evidenco sestankov ter (d) se izogibajo vsakršnemu ravnanju, ki bi lahko dajalo vtis dajanja ugodnosti zunanjim osebam, vključno z ugodnostmi poslovne ali prestižne narave.

DEL 2

PREPREČEVANJE IN UPRAVLJANJE NASPROTJA INTERESOV

Člen 6

Nasprotje interesov

1.   Centralne banke Eurosistema vzpostavijo mehanizem za upravljanje situacij, v katerih se kandidat, ki bo imenovan za zaposlenega, znajde v nasprotju interesov, ki je med drugim posledica preteklih poklicnih dejavnosti, imetništva finančnega premoženja, zasebnih dejavnosti ali osebnih razmerij.

2.   Centralne banke Eurosistema sprejmejo notranja pravila, s katerimi od zaposlenih in članov svojih organov zahtevajo, da se v času zaposlitve izogibajo vsakršni situaciji, ki bi povzročila nasprotje interesov, in da poročajo o takih situacijah. Centralne banke Eurosistema sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da se sporočeno nasprotje interesov ustrezno registrira ter da so na voljo in se sprejmejo ustrezni ukrepi za rešitev ali obvladovanje tega nasprotja interesov, vključno z razrešitvijo dolžnosti v zvezi z obravnavano zadevo.

3.   Centralne banke Eurosistema vzpostavijo mehanizem za presojanje možnega nasprotja interesov, ki bi izhajalo iz poklicnih dejavnosti, ki jih njihovi zaposleni in člani njihovih organov opravljajo po koncu zaposlitve, ter izogibanje takemu nasprotju interesov, vključno z ustreznimi zahtevami glede obveščanja in obdobji ohlajanja.

4.   Centralne banke Eurosistema po potrebi vzpostavijo mehanizem za presojanje možnega nasprotja interesov, ki bi izhajalo iz poklicnih dejavnosti, ki jih njihovi zaposleni in člani njihovih organov opravljajo med neplačanim dopustom, ter izogibanje takemu nasprotju interesov.

Člen 7

Prepoved prejemanja ugodnosti

1.   Centralne banke Eurosistema sprejmejo notranja pravila, s katerimi zaposlenim in članom svojih organov prepovejo, da zahtevajo ali prejmejo kakršne koli ugodnosti, ki so kakor koli povezane z opravljanjem njihovih poklicnih dolžnosti in odgovornosti, ali da sprejmejo obljubo glede prejetja takih ugodnosti, in sicer zase ali za katero koli drugo osebo.

2.   Centralne banke Eurosistema lahko v notranjih pravilih določijo izjeme od prepovedi iz odstavka 1 v zvezi z ugodnostmi, ki jih ponujajo centralne banke, pristojni nacionalni organi, institucije, organi ali agencije Unije, mednarodne organizacije, vladne agencije in akademski subjekti, ter v zvezi z ugodnostmi v običajni ali zanemarljivi vrednosti, ki jih ponuja zasebni sektor, če v slednjem primeru take ugodnosti niso pogoste in ne iz istega vira. Centralne banke Eurosistema sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da navedene izjeme ne vplivajo in ne smejo dajati vtisa vplivanja na neodvisnost in nepristranskost njihovih zaposlenih in članov njihovih organov.

DEL 3

VAROVANJE POSLOVNE SKRIVNOSTI IN PREPREČEVANJE ZLORABE NEJAVNIH INFORMACIJ

Člen 8

Varovanje poslovne skrivnosti in prepoved razkritja nejavnih informacij

Ob upoštevanju zahtev glede varovanja poslovne skrivnosti, ki izhajajo iz člena 37 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke, centralne banke Eurosistema sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da njihovi zaposleni in člani njihovih organov izpolnjujejo zahteve glede varovanja poslovne skrivnosti, ki veljajo zanje, in da tretjim osebam ne smejo razkrivati nejavnih informacij, razen če so pooblaščeni za razkrivanje takih informacij.

Člen 9

Prepoved zlorabe nejavnih informacij

1.   Centralne banke Eurosistema sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da njihovi zaposleni in člani njihovih organov ne smejo zlorabljati nejavnih informacij.

2.   Prepoved zlorabe nejavnih informacij obsega vsaj uporabo nejavnih informacij: (a) za zasebne finančne posle za svoj račun ali za račun tretjih oseb in (b) za priporočila tretjim osebam ali napeljevanje tretjih oseb, naj ravnajo na podlagi teh nejavnih informacij.

Člen 10

Splošna načela v zvezi z zasebnimi finančnimi posli

Centralne banke Eurosistema sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da so njihovi zaposleni in člani njihovih organov pri opravljanju zasebnih finančnih poslov za svoj račun ali za račun tretje osebe dolžni ravnati previdno in zadržano ter imeti srednje- do dolgoročno naložbeno obdobje.

Člen 11

Posebne omejitve za kritične zasebne finančne posle

1.   Ob upoštevanju primernosti, učinkovitosti in sorazmernosti centralne banke Eurosistema sprejmejo notranja pravila za zaposlene in člane organov, ki imajo pri izvajanju nalog Eurosistema dostop do tržno občutljivih informacij, razen enkratnega dostopa (v nadaljnjem besedilu: osebe z dostopom do tržno občutljivih informacij), s katerimi uvedejo posebne omejitve iz odstavka 2 v zvezi z zasebnimi finančnimi posli, ki so tesno povezani ali bi lahko dajali vtis tesne povezanosti z izvajanjem nalog Eurosistema (v nadaljnjem besedilu: kritični zasebni finančni posli).

2.   Notranja pravila iz odstavka 1:

| a) | prepovedujejo kritične zasebne finančne posle z:






  i) | lastniškimi in dolžniškimi instrumenti, ki jih izda regulirani subjekt; |
| --- | --- | --- |

a)

prepovedujejo kritične zasebne finančne posle z:

i)

lastniškimi in dolžniškimi instrumenti, ki jih izda regulirani subjekt;

| ii) | izvedenimi finančni instrumenti, povezanimi z lastniškimi in dolžniškimi instrumenti, ki jih izda regulirani subjekt; |
| --- | --- |

ii)

izvedenimi finančni instrumenti, povezanimi z lastniškimi in dolžniškimi instrumenti, ki jih izda regulirani subjekt;

| iii) | enotami kolektivnih naložbenih shem z izraženo naložbeno politiko, ki je usmerjena izključno na regulirane subjekte, in |
| --- | --- |

iii)

enotami kolektivnih naložbenih shem z izraženo naložbeno politiko, ki je usmerjena izključno na regulirane subjekte, in

| b) | omejujejo kritične zasebne finančne posle zlasti s:






  i) | tujimi valutami, zlatom, državnimi dolžniškimi instrumenti euroobmočja, lastniškimi in dolžniškimi instrumenti, ki jih izdajo zavarovalne družbe, ter lastniškimi in dolžniškimi instrumenti, ki jih izdajo neregulirani subjekti in kupijo centralne banke Eurosistema v okviru katerega koli programa nakupa vrednostnih papirjev, ki ga izvaja ECB; |
| --- | --- | --- |

b)

omejujejo kritične zasebne finančne posle zlasti s:

i)

tujimi valutami, zlatom, državnimi dolžniškimi instrumenti euroobmočja, lastniškimi in dolžniškimi instrumenti, ki jih izdajo zavarovalne družbe, ter lastniškimi in dolžniškimi instrumenti, ki jih izdajo neregulirani subjekti in kupijo centralne banke Eurosistema v okviru katerega koli programa nakupa vrednostnih papirjev, ki ga izvaja ECB;

| ii) | izvedenimi finančni instrumenti, povezanimi s kritičnimi zasebnimi finančnimi posli iz točke (i), in |
| --- | --- |

ii)

izvedenimi finančni instrumenti, povezanimi s kritičnimi zasebnimi finančnimi posli iz točke (i), in

| c) | omejujejo kratkoročno trgovanje. |
| --- | --- |

c)

omejujejo kratkoročno trgovanje.

3.   Ob upoštevanju primernosti, učinkovitosti in sorazmernosti lahko notranja pravila, sprejeta na podlagi točk b) in c) odstavka 2, vsebujejo eno ali več naslednjih omejitev za zadevni posel:

| a) | prepoved; |
| --- | --- |

a)

prepoved;

| b) | zahteva za predhodno dovoljenje; |
| --- | --- |

b)

zahteva za predhodno dovoljenje;

| c) | zahteva za predhodno ali naknadno poročanje; |
| --- | --- |

c)

zahteva za predhodno ali naknadno poročanje;

| d) | obdobje prepovedi, v katerem se tak posel ne izvede. |
| --- | --- |

d)

obdobje prepovedi, v katerem se tak posel ne izvede.

4.   Centralne banke Eurosistema v notranjih pravilih: (i) določijo, da osebe z dostopom do tržno občutljivih informacij poročajo o svojem finančnem premoženju iz preteklosti, kadar imetništvo tega finančnega premoženja povzroči nasprotje interesov z njihovo vključenostjo v naloge Eurosistema, in (ii) vzpostavijo mehanizem, s katerim zagotovijo, da se nasprotje interesov, ki izhaja iz finančnega premoženja iz preteklosti, reši v razumnem roku, vključno s tem, da se lahko zahteva, da se finančno premoženje iz preteklosti, ki povzroča nasprotje interesov, v razumnem roku proda. Centralne banke Eurosistema lahko v notranjih pravilih določijo, da se lahko finančno premoženje iz preteklosti, ki ne povzroča nasprotja interesov, obdrži.

5.   Centralne banke Eurosistema v notranjih pravilih podrobneje določijo pogoje in varovala, v skladu s katerimi posebne omejitve, določene v tem členu, ne veljajo za osebe z dostopom do tržno občutljivih informacij, ki vodenje svojega zasebnega finančnega premoženja s pisno pogodbo o upravljanju premoženja zaupajo neodvisni tretji osebi.

6.   Centralne banke Eurosistema lahko sprejmejo notranja pravila, s katerimi omejitve iz tega člena uveljavijo tudi za zaposlene in člane svojih organov, ki niso osebe z dostopom do tržno občutljivih informacij.

7.   Centralne banke Eurosistema sprejmejo potrebne ukrepe za prilagoditev notranjih pravil, ki nalagajo posebne omejitve za kritične zasebne finančne posle iz odstavka 2, da upoštevajo odločitve Sveta ECB.

POGLAVJE III

Sodelovanje in izvajanje okvira za poklicno etiko v Eurosistemu

Člen 12

Neodvisna funkcija za poklicno etiko in/ali skladnost poslovanja

1.   Centralne banke Eurosistema sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da imajo posebno funkcijo za poklicno etiko in/ali skladnost poslovanja – ki je temeljna funkcija za upravljanje tveganj – za podporo svojim organom odločanja pri izvajanju okvira za poklicno etiko v Eurosistemu. Funkciji za poklicno etiko in/ali skladnost poslovanja se zagotovi ustrezen položaj, pooblastila in neodvisnost, ki so potrebni za izvajanje njenih nalog. Ta funkcija poroča neposredno – hierarhično ali funkcijsko – najvišji vodstveni ravni v zadevni centralni banki Eurosistema. Zagotovijo se ji ustrezna sredstva, da lahko izvaja svoje naloge, se seznanja s pomembnimi novostmi in posodablja strokovno znanje.

2.   Odgovornosti funkcije za poklicno etiko in/ali skladnost poslovanja v zvezi z okvirom za poklicno etiko v Eurosistemu vključujejo: (a) svetovanje in usmerjanje glede razlage in uporabe okvira za poklicno etiko v Eurosistemu; (b) ozaveščanje in izvajanje obveznega usposabljanja; (c) ugotavljanje in ocenjevanje tveganja skladnosti; (d) spremljanje in preverjanje skladnosti; (e) poročanje o primerih neskladnosti; (f) pripravo ali prispevanje k pripravi notranjih pravil in praks zadevne centralne banke Eurosistema ter (g) pripravo letnega poročila zadevne centralne banke Eurosistema, kakor je navedeno v členu 15(1).

3.   Centralne banke Eurosistema sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da je njihova funkcija za poklicno etiko in/ali skladnost poslovanja ustrezno in pravočasno vključena v zadeve, ki lahko vplivajo na okvir za poklicno etiko v Eurosistemu.

4.   Funkcija za poklicno etiko in/ali skladnost poslovanja v centralnih bankah Eurosistema z informacijami, ki jih pridobi pri izvajanju svojih odgovornosti, ravna nadvse zaupno ter vse osebne podatke obdeluje in hrani v skladu z veljavnimi pravili o varstvu podatkov.

5.   V primerih, ko funkcija za poklicno etiko in/ali skladnost poslovanja v centralnih bankah Eurosistema izvaja druge naloge oziroma izpolnjuje druge dolžnosti, centralne banke Eurosistema sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da so vse take naloge in dolžnosti združljive s samo funkcijo za poklicno etiko in/ali skladnost poslovanja ali z nalogami in dolžnostmi organizacijske enote, s katero je funkcija za poklicno etiko in/ali skladnost poslovanja organizacijsko povezana.

Člen 13

Spremljanje skladnosti

1.   Centralne banke Eurosistema vzpostavijo mehanizme za spremljanje skladnosti s pravili, s katerimi se izvaja ta smernica. Spremljanje vključuje zlasti skladnost z notranjimi pravili, s katerimi se izvajajo posebne omejitve za kritične zasebne finančne posle, kakor je določeno v členu 11, ter po potrebi redno in/ali izredno preverjanje skladnosti.

2.   Spremljanje skladnosti ne posega v notranja pravila, ki dovoljujejo notranje preiskave, če je zaposleni ali član organa osumljen kršitve pravil, s katerimi se izvaja ta smernica.

Člen 14

Poročanje o neskladnosti in ukrepanje

1.   Centralne banke Eurosistema sprejmejo notranja pravila o žvižgaštvu in notranje postopke za poročanje o primerih neskladnosti s pravili, s katerimi se izvaja ta smernica. Ta notranja pravila in postopki vključujejo ukrepe za zagotavljanje ustrezne zaščite oseb, ki poročajo o primerih neskladnosti.

2.   Centralne banke Eurosistema sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da se v potencialnih primerih neskladnosti ukrepa, kar po potrebi vključuje nalaganje sorazmernih disciplinskih ukrepov v skladu z veljavnimi disciplinskimi pravili in postopki.

3.   Centralne banke Eurosistema o vseh večjih incidentih v zvezi z neskladnostjo z notranjimi pravili, s katerimi se izvaja ta smernica, v skladu z veljavnimi notranjimi postopki prek Odbora za organizacijski razvoj in Izvršilnega odbora brez odlašanja poročajo Svetu ECB ter hkrati obvestijo Revizijski odbor in konferenco za poklicno etiko in skladnost poslovanja.

POGLAVJE IV

Končne določbe

Člen 15

Poročanje in pregled

1.   Centralne banke Eurosistema pošljejo konferenci za poklicno etiko in skladnost poslovanja letno poročilo o izvajanju te smernice, da se izmenjajo informacije o izvajanju te smernice in pripravijo prihodnji pregledi in/ali olajša razvoj skupnih pristopov, kakor je navedeno v odstavku 2 člena 12.

2.   Svet ECB pregleda to smernico vsaj vsaka tri leta od skrajnega datuma za začetek uporabe pravil in ukrepov za izvajanje te smernice, kakor je določen v členu 17(2), ali na priporočilo konference za poklicno etiko in skladnost poslovanja.

Člen 16

Razveljavitev

1.   Sklep (EU) 2015/855 (ECB/2015/11) se razveljavi.

2.   Sklicevanje na Smernico (EU) 2015/855 (ECB/2015/11) se šteje za sklicevanje na to smernico in se bere v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge k tej smernici.

Člen 17

Začetek učinkovanja in izvedba

1.   Ta smernica začne učinkovati na dan, ko so o njej uradno obveščene NCB.

2.   Centralne banke Eurosistema sprejmejo potrebne ukrepe za izvajanje te smernice in uskladitev z njo ter pravila in ukrepe za njeno izvajanje uporabljajo od 1. junija 2023. NCB obvestijo ECB o kakršnih koli ovirah za izvajanje te smernice ter o besedilih in sredstvih, ki se nanašajo na navedene ukrepe, najpozneje do 1. aprila 2023.

Člen 18

Naslovniki

Ta smernica je naslovljena na vse centralne banke Eurosistema.

V Frankfurtu na Majni, 2. novembra 2021

Za Svet ECB

predsednica ECB

Christine LAGARDE

---

(1)  Smernica Evropske centralne banke (EU) 2015/855 z dne 12. marca 2015 o določitvi načel okvira za poklicno etiko v Eurosistemu in razveljavitvi Smernice ECB/2002/6 o minimalnih standardih za Evropsko centralno banko in nacionalne centralne banke pri opravljanju poslov denarne politike, deviznih poslov z deviznimi rezervami ECB in pri upravljanju deviznih rezerv ECB (ECB/2015/11) (UL L 135, 2.6.2015, str. 23).

1

(2)  Smernica Evropske centralne banke z dne 26. septembra 2002 o minimalnih standardih za Evropsko centralno banko in nacionalne centralne banke pri opravljanju poslov denarne politike, deviznih poslov z deviznimi rezervami ECB in pri upravljanju deviznih rezerv ECB (ECB/2002/6) (UL L 270, 8.10.2002, str. 14).

2

(3)  Smernica Evropske centralne banke (EU) 2015/856 z dne 12. marca 2015 o določitvi načel okvira za poklicno etiko v enotnem mehanizmu nadzora (ECB/2015/12) (UL L 135, 2.6.2015, str. 29).

3

(4)  
  Eurosystem Ethics Framework Implementation Practices, 12. marec 2015, dostopno na spletni strani EUR-Lex.

4

Eurosystem Ethics Framework Implementation Practices

(5)  Kodeks ravnanja za visoke uradnike Evropske centralne banke (UL C 89, 8.3.2019, str. 2).

5

(6)  Uredba Evropske centralne banke (EU) 2021/379 z dne 22. januarja 2021 o postavkah bilance stanja kreditnih institucij in sektorja denarnih finančnih institucij (ECB/2021/2) (UL L 73, 3.3.2021, str. 16).

6

(7)  Uredba (EU) št. 909/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o izboljšanju ureditve poravnav vrednostnih papirjev v Evropski uniji in o centralnih depotnih družbah ter o spremembi direktiv 98/26/ES in 2014/65/EU ter Uredbe (EU) št. 236/2012 (UL L 257, 28.8.2014, str. 1).

7

(8)  Uredba (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (UL L 201, 27.7.2012, str. 1).

8

(9)  Uredba Evropske centralne banke (EU) št. 795/2014 z dne 3. julija 2014 o pregledniških zahtevah za sistemsko pomembne plačilne sisteme (ECB/2014/28) (UL L 217, 23.7.2014, str. 16).

9

(10)  
  Eurosystem oversight policy framework, revised version (julij 2016), dostopno na spletni strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu.

10

Eurosystem oversight policy framework, revised version

(11)  
  Revised oversight framework for retail payment systems, februar 2016, dostopno na spletni strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu.

11

Revised oversight framework for retail payment systems

(12)  Direktiva 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) (UL L 335, 17.12.2009, str. 1).

12

---

PRILOGA

Korelacijska tabela

| Smernica (EU) 2015/855 (ECB/2015/11) | Ta smernica |
| --- | --- |
| Člen 1 | Člen 2 |
| Člen 2 | Člen 1 |
| Člen 3 | / |
| Člen 4 | / |
| Člen 5 | Člen 13 |
| Člen 6 | Člen 14 |
| Člen 7 | Člen 9 |
| Člen 8 | Člen 11 |
| Člen 9 | Člen 6 |
| Člen 10 | Člen 7 |
| Člen 11 | Člen 16 |
| Člen 12 | Člen 17 |
| Člen 13 | Člen 15 |
| Člen 14 | Člen 18 |

Smernica (EU) 2015/855 (ECB/2015/11)

Ta smernica

Člen 1

Člen 2

Člen 2

Člen 1

Člen 3

/

Člen 4

/

Člen 5

Člen 13

Člen 6

Člen 14

Člen 7

Člen 9

Člen 8

Člen 11

Člen 9

Člen 6

Člen 10

Člen 7

Člen 11

Člen 16

Člen 12

Člen 17

Člen 13

Člen 15

Člen 14

Člen 18

---

| 17.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 454/17 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 454/17

---

SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE (EU) 2021/2254

z dne 7. decembra 2021

o spremembi Sklepa (EU) 2020/1997 o odobritvi obsega izdaje kovancev v letu 2021

(ECB/2021/53)

IZVRŠILNI ODBOR EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 128(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sklepa Evropske centralne banke (EU) 2015/2332 z dne 4. decembra 2015 o postopkovnem okviru za odobritev obsega izdaje eurokovancev (ECB/2015/43) (1) in zlasti člena 3(7) Sklepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropska centralna banka (ECB) ima od 1. januarja 1999 izključno pravico, da odobri količino kovancev, ki jih izdajo države članice, katerih valuta je euro. |
| --- | --- |

(1)

Evropska centralna banka (ECB) ima od 1. januarja 1999 izključno pravico, da odobri količino kovancev, ki jih izdajo države članice, katerih valuta je euro.

| (2) | ECB je na podlagi ocen povpraševanja po eurokovancih v letu 2021, ki so ji jih predložile države članice, katerih valuta je euro, v Sklepu Evropske centralne banke (EU) ECB/2020/1997 (ECB/2020/57) (2) odobrila skupen obseg eurokovancev, namenjenih za obtok, in zbirateljskih eurokovancev, ki niso namenjeni za obtok, za leto 2021. |
| --- | --- |

(2)

ECB je na podlagi ocen povpraševanja po eurokovancih v letu 2021, ki so ji jih predložile države članice, katerih valuta je euro, v Sklepu Evropske centralne banke (EU) ECB/2020/1997 (ECB/2020/57) (2) odobrila skupen obseg eurokovancev, namenjenih za obtok, in zbirateljskih eurokovancev, ki niso namenjeni za obtok, za leto 2021.

| (3) | V skladu s členom 3 Sklepa Evropske centralne banke (EU) 2015/2332 (ECB/2015/43) mora država članica euroobmočja obvestiti ECB, če je verjetno, da bo dejansko povpraševanje po eurokovancih preseglo odobreni obseg izdaje kovancev v posameznem koledarskem letu, in zahtevati izredno odobritev dodatnega obsega izdaje kovancev v tem koledarskem letu, če se povečano povpraševanje po kovancih nadaljuje. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 3 Sklepa Evropske centralne banke (EU) 2015/2332 (ECB/2015/43) mora država članica euroobmočja obvestiti ECB, če je verjetno, da bo dejansko povpraševanje po eurokovancih preseglo odobreni obseg izdaje kovancev v posameznem koledarskem letu, in zahtevati izredno odobritev dodatnega obsega izdaje kovancev v tem koledarskem letu, če se povečano povpraševanje po kovancih nadaljuje.

| (4) | ECB je 22. novembra 2021 prejela zahtevo centralne banke Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland v imenu Irske za povečanje obsega eurokovancev, ki jih lahko Irska izda v letu 2021, za 10 milijonov EUR s 16,3 milijona EUR na 26,3 milijona EUR, in sicer kot odziv na znatno povečanje povpraševanja po kovancih, povezano z upadom pologov kovancev v letu 2021 v primerjavi z letom 2020, in povpraševanje, ki se predvideva za predbožično obdobje leta 2021 in je večje od prvotne ocene. |
| --- | --- |

(4)

ECB je 22. novembra 2021 prejela zahtevo centralne banke Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland v imenu Irske za povečanje obsega eurokovancev, ki jih lahko Irska izda v letu 2021, za 10 milijonov EUR s 16,3 milijona EUR na 26,3 milijona EUR, in sicer kot odziv na znatno povečanje povpraševanja po kovancih, povezano z upadom pologov kovancev v letu 2021 v primerjavi z letom 2020, in povpraševanje, ki se predvideva za predbožično obdobje leta 2021 in je večje od prvotne ocene.

| (5) | V skladu s členom 3(7) Sklepa (EU) 2015/2332 (ECB/2015/43) mora Izvršilni odbor sprejeti posamično odločitev o izredni zahtevi za odobritev, če izredne zahteve ni treba spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s členom 3(7) Sklepa (EU) 2015/2332 (ECB/2015/43) mora Izvršilni odbor sprejeti posamično odločitev o izredni zahtevi za odobritev, če izredne zahteve ni treba spremeniti.

| (6) | Zato je treba Sklep (EU) 2020/1997 (ECB/2020/57) ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(6)

Zato je treba Sklep (EU) 2020/1997 (ECB/2020/57) ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sprememba

Tabela v členu 2 Sklepa (EU) 2020/1997 (ECB/2020/57) se spremeni:

vrstica v zvezi z Irsko se nadomesti z naslednjim:

| „Irska | 25,8 | 0,5 | 26,3 “. |
| --- | --- | --- | --- |

„Irska

25,8

0,5

26,3 “.

Člen 2

Začetek učinkovanja

Ta sklep začne učinkovati na dan, ko so o njem uradno obveščeni naslovniki.

Člen 3

Naslovniki

Ta sklep je naslovljen na države članice, katerih valuta je euro.

V Frankfurtu na Majni, 7. decembra 2021

Predsednica ECB

Christine LAGARDE

---

(1)  
  UL L 328, 12.12.2015, str. 123.

1

(2)  Sklep Evropske centralne banke (EU) 2020/1997 z dne 24. novembra 2020 o odobritvi obsega izdaje kovancev v letu 2021 (ECB/2020/57) (UL L 410, 7.12.2020, str. 104).

2

---

| 17.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 454/19 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 454/19

---

SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE (EU) 2021/2255

z dne 7. decembra 2021

o odobritvi obsega izdaje kovancev v letu 2022 (ECB/2021/54)

IZVRŠILNI ODBOR EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 128(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sklepa Evropske centralne banke (EU) 2015/2332 z dne 4. decembra 2015 o postopkovnem okviru za odobritev obsega izdaje eurokovancev (ECB/2015/43) (1) in zlasti člena 2(9) Sklepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropska centralna banka (ECB) ima od 1. januarja 1999 izključno pravico, da odobri količino kovancev, ki jih izdajo države članice, katerih valuta je euro (v nadaljnjem besedilu: države članice euroobmočja). |
| --- | --- |

(1)

Evropska centralna banka (ECB) ima od 1. januarja 1999 izključno pravico, da odobri količino kovancev, ki jih izdajo države članice, katerih valuta je euro (v nadaljnjem besedilu: države članice euroobmočja).

| (2) | Devetnajst držav članic euroobmočja je ECB v odobritev predložilo svoje zahteve za odobritev obsega izdaje kovancev v letu 2022, dopolnjene s pojasnili o metodologiji napovedovanja. Nekatere od teh držav članic so zagotovile tudi dodatne informacije v zvezi s tečajnimi kovanci, ki se predložijo, če so te informacije na voljo in jih zadevne države članice štejejo za pomembne za utemeljitev svoje zahteve. |
| --- | --- |

(2)

Devetnajst držav članic euroobmočja je ECB v odobritev predložilo svoje zahteve za odobritev obsega izdaje kovancev v letu 2022, dopolnjene s pojasnili o metodologiji napovedovanja. Nekatere od teh držav članic so zagotovile tudi dodatne informacije v zvezi s tečajnimi kovanci, ki se predložijo, če so te informacije na voljo in jih zadevne države članice štejejo za pomembne za utemeljitev svoje zahteve.

| (3) | Ker je za pravico držav članic euroomočja, da izdajo eurokovance, potrebna odobritev ECB o obsegu izdaje, v skladu s členom 3 Sklepa (EU) 2015/2332 (ECB/2015/43) države članice euroobmočja ne smejo preseči obsega, ki ga odobri ECB, brez predhodne odobritve ECB. V skladu s členom 2(9) Sklepa (EU) 2015/2332 (ECB/2015/43) je za sprejetje te odločitve o letnih zahtevah za odobritev obsega izdaje kovancev v letu 2022, ki so jih predložile države članice euroobmočja, pooblaščen Izvršilni odbor, saj zahtevanega obsega izdaje kovancev ni treba spremeniti – |
| --- | --- |

(3)

Ker je za pravico držav članic euroomočja, da izdajo eurokovance, potrebna odobritev ECB o obsegu izdaje, v skladu s členom 3 Sklepa (EU) 2015/2332 (ECB/2015/43) države članice euroobmočja ne smejo preseči obsega, ki ga odobri ECB, brez predhodne odobritve ECB. V skladu s členom 2(9) Sklepa (EU) 2015/2332 (ECB/2015/43) je za sprejetje te odločitve o letnih zahtevah za odobritev obsega izdaje kovancev v letu 2022, ki so jih predložile države članice euroobmočja, pooblaščen Izvršilni odbor, saj zahtevanega obsega izdaje kovancev ni treba spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Opredelitev pojmov

V tem sklepu se uporabljajo opredelitve pojmov iz člena 1 Sklepa (EU) 2015/2332 (ECB/2015/43).

Člen 2

Odobritev obsega izdaje eurokovancev v letu 2022

ECB s tem sklepom odobri obseg izdaje eurokovancev s strani držav članic euroobmočja v letu 2022, kakor je določeno v naslednji tabeli:

| | Odobreni obseg izdaje eurokovancev v letu 2022 |
| --- | --- |
| Tečajni kovanci | Zbirateljski kovanci


  (niso namenjeni za obtok) | Obseg izdaje kovancev |
| (v milijonih EUR) | (v milijonih EUR) | (v milijonih EUR) |
| Belgija | 32,00 | 1,00 | 33,00 |
| Nemčija | 371,00 | 212,00 | 583,00 |
| Estonija | 13,90 | 0,33 | 14,23 |
| Irska | 23,30 | 0,50 | 23,80 |
| Grčija | 101,70 | 0,62 | 102,32 |
| Španija | 159,80 | 30,00 | 189,80 |
| Francija | 199,00 | 50,00 | 249,00 |
| Italija | 166,26 | 2,74 | 169,00 |
| Ciper | 10,40 | 0,01 | 10,41 |
| Latvija | 10,30 | 0,15 | 10,45 |
| Litva | 20,00 | 0,77 | 20,77 |
| Luksemburg | 11,50 | 0,40 | 11,90 |
| Malta | 7,40 | 0,40 | 7,80 |
| Nizozemska | 49,70 | 0,30 | 50,00 |
| Avstrija | 66,00 | 166,01 | 232,01 |
| Portugalska | 30,50 | 2,00 | 32,50 |
| Slovenija | 21,00 | 1,00 | 22,00 |
| Slovaška | 18,00 | 2,00 | 20,00 |
| Finska | 10,00 | 5,00 | 15,00 |
| Skupaj | 1 321,76 | 475,23 | 1 796,99 |

Odobreni obseg izdaje eurokovancev v letu 2022

Odobreni obseg izdaje eurokovancev v letu 2022

Tečajni kovanci

Tečajni kovanci

Zbirateljski kovanci

Zbirateljski kovanci

(niso namenjeni za obtok)

(niso namenjeni za obtok)

Obseg izdaje kovancev

Obseg izdaje kovancev

(v milijonih EUR)

(v milijonih EUR)

(v milijonih EUR)

Belgija

32,00

1,00

33,00

Nemčija

371,00

212,00

583,00

Estonija

13,90

0,33

14,23

Irska

23,30

0,50

23,80

Grčija

101,70

0,62

102,32

Španija

159,80

30,00

189,80

Francija

199,00

50,00

249,00

Italija

166,26

2,74

169,00

Ciper

10,40

0,01

10,41

Latvija

10,30

0,15

10,45

Litva

20,00

0,77

20,77

Luksemburg

11,50

0,40

11,90

Malta

7,40

0,40

7,80

Nizozemska

49,70

0,30

50,00

Avstrija

66,00

166,01

232,01

Portugalska

30,50

2,00

32,50

Slovenija

21,00

1,00

22,00

Slovaška

18,00

2,00

20,00

Finska

10,00

5,00

15,00

Skupaj

1 321,76

475,23

1 796,99

Člen 3

Začetek učinkovanja

Ta sklep začne učinkovati na dan, ko so o njem uradno obveščeni naslovniki.

Člen 4

Naslovniki

Ta sklep je naslovljen na države članice, katerih valuta je euro.

V Frankfurtu na Majni, 7. decembra 2021

Predsednica ECB

Christine LAGARDE

---

(1)  
  UL L 328, 12.12.2015, str. 123.

1

---

SMERNICE

| 17.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 454/21 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 454/21

---

SMERNICA RVROPSKE CENTRALNE BANKE (EU) 2021/2256

z dne 2. novembra 2021

o določitvi načel okvira za poklicno etiko v enotnem mehanizmu nadzora (ECB/2021/50)

(prenovitev)

SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 1024/2013 z dne 15. oktobra 2013 o prenosu posebnih nalog, ki se nanašajo na politike bonitetnega nadzora kreditnih institucij, na Evropsko centralno banko (1) ter zlasti člena 6(1) v povezavi s členom 6(7) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Potrebnih je več sprememb Smernice Evropske centralne banke (EU) 2015/856 (ECB/2015/12) (2). Zaradi jasnosti bi bilo treba Smernico (EU) 2015/856 (ECB/2015/12) prenoviti. |
| --- | --- |

(1)

Potrebnih je več sprememb Smernice Evropske centralne banke (EU) 2015/856 (ECB/2015/12) (2). Zaradi jasnosti bi bilo treba Smernico (EU) 2015/856 (ECB/2015/12) prenoviti.

| (2) | Za izvajanje nalog, ki so Evropski centralni banki (ECB) in pristojnim nacionalnim organom držav članic, ki sodelujejo v enotnem mehanizmu nadzora (v nadaljnjem besedilu: EMN), zaupane z Uredbo (EU) št. 1024/2013, ECB in pristojni nacionalni organi spoštujejo načela neodvisnosti, odgovornosti in preglednosti ter ohranjajo najvišje standarde poklicne etike in integritete, vključno z ničelno toleranco do neprimernega vedenja in nadlegovanja. Okvir upravljanja, ki varuje ta načela in standarde, je ključni element pri zagotavljanju verodostojnosti EMN in bistven za zagotavljanje zaupanja nadzorovanih subjektov in državljanov Unije. |
| --- | --- |

(2)

Za izvajanje nalog, ki so Evropski centralni banki (ECB) in pristojnim nacionalnim organom držav članic, ki sodelujejo v enotnem mehanizmu nadzora (v nadaljnjem besedilu: EMN), zaupane z Uredbo (EU) št. 1024/2013, ECB in pristojni nacionalni organi spoštujejo načela neodvisnosti, odgovornosti in preglednosti ter ohranjajo najvišje standarde poklicne etike in integritete, vključno z ničelno toleranco do neprimernega vedenja in nadlegovanja. Okvir upravljanja, ki varuje ta načela in standarde, je ključni element pri zagotavljanju verodostojnosti EMN in bistven za zagotavljanje zaupanja nadzorovanih subjektov in državljanov Unije.

| (3) | Ob upoštevanju tega je Svet ECB leta 2015 sprejel Smernico (EU) 2015/856 (ECB/2015/12), v kateri je določil načela skupnega okvira za poklicno etiko v EMN (v nadaljnjem besedilu: okvir za poklicno etiko v EMN ), ki varuje verodostojnost in ugled EMN ter zaupanje javnosti v integriteto in nepristranskost članov organov in zaposlenih v ECB in pristojnih nacionalnih organih držav članic, ki sodelujejo v EMN. |
| --- | --- |

(3)

Ob upoštevanju tega je Svet ECB leta 2015 sprejel Smernico (EU) 2015/856 (ECB/2015/12), v kateri je določil načela skupnega okvira za poklicno etiko v EMN (v nadaljnjem besedilu: okvir za poklicno etiko v EMN ), ki varuje verodostojnost in ugled EMN ter zaupanje javnosti v integriteto in nepristranskost članov organov in zaposlenih v ECB in pristojnih nacionalnih organih držav članic, ki sodelujejo v EMN.

| (4) | Svet ECB meni, da bi bilo treba za ohranitev najvišjih standardov poklicne etike in integritete nadgraditi obstoječe skupne minimalne standarde in pravila za preprečevanje trgovanja na podlagi notranjih informacij in zlorabe nejavnih informacij EMN ter za preprečevanje in upravljanje nasprotja interesov. Zato je po mnenju Sveta ECB pomembno, da ECB in pristojni nacionalni organi sprejmejo ukrepe, katerih cilj je preprečiti celo vsakršen vtis, da gre za trgovanje na podlagi notranjih informacij, zlorabo nejavnih informacij ali možno nasprotje interesov. ECB in pristojni nacionalni organi bi morali imeti nekaj svobode pri določanju najprimernejšega okvira za take ukrepe, a hkrati je pomembno, da se – za ustrezno zaščito ugleda EMN – vsaj za zaposlene v ECB in pristojnih nacionalnih organih, kadar izvajajo naloge EMN, uporablja sklop usklajenih ukrepov, zlasti kar zadeva pravila o kritičnih zasebnih finančnih poslih. Ti usklajeni ukrepi bi se morali uporabljati tudi za člane notranjega organa, ki ima upravne in/ali posvetovalne funkcije, neposredno ali posredno povezane z izvajanjem nalog EMN, ki jih opravljajo pristojni nacionalni organi. |
| --- | --- |

(4)

Svet ECB meni, da bi bilo treba za ohranitev najvišjih standardov poklicne etike in integritete nadgraditi obstoječe skupne minimalne standarde in pravila za preprečevanje trgovanja na podlagi notranjih informacij in zlorabe nejavnih informacij EMN ter za preprečevanje in upravljanje nasprotja interesov. Zato je po mnenju Sveta ECB pomembno, da ECB in pristojni nacionalni organi sprejmejo ukrepe, katerih cilj je preprečiti celo vsakršen vtis, da gre za trgovanje na podlagi notranjih informacij, zlorabo nejavnih informacij ali možno nasprotje interesov. ECB in pristojni nacionalni organi bi morali imeti nekaj svobode pri določanju najprimernejšega okvira za take ukrepe, a hkrati je pomembno, da se – za ustrezno zaščito ugleda EMN – vsaj za zaposlene v ECB in pristojnih nacionalnih organih, kadar izvajajo naloge EMN, uporablja sklop usklajenih ukrepov, zlasti kar zadeva pravila o kritičnih zasebnih finančnih poslih. Ti usklajeni ukrepi bi se morali uporabljati tudi za člane notranjega organa, ki ima upravne in/ali posvetovalne funkcije, neposredno ali posredno povezane z izvajanjem nalog EMN, ki jih opravljajo pristojni nacionalni organi.

| (5) | Da bi dodatno zavarovali zaupanje nadzorovanih subjektov in državljanov Unije v to, da zaposleni v ECB in pristojnih nacionalnih organih ter člani njihovih organov delujejo popolnoma strokovno nepristransko, bi se bilo treba izogibati vtisu nasprotja interesov. Zato bi bilo treba od zaposlenih in članov organov, ki imajo dostop do tržno občutljivih informacij, zahtevati, da pri opravljanju zasebnih finančnih poslov upoštevajo posebna pravila in standarde, zlasti kadar ti posli vključujejo regulirane subjekte. |
| --- | --- |

(5)

Da bi dodatno zavarovali zaupanje nadzorovanih subjektov in državljanov Unije v to, da zaposleni v ECB in pristojnih nacionalnih organih ter člani njihovih organov delujejo popolnoma strokovno nepristransko, bi se bilo treba izogibati vtisu nasprotja interesov. Zato bi bilo treba od zaposlenih in članov organov, ki imajo dostop do tržno občutljivih informacij, zahtevati, da pri opravljanju zasebnih finančnih poslov upoštevajo posebna pravila in standarde, zlasti kadar ti posli vključujejo regulirane subjekte.

| (6) | Okvir za poklicno etiko v EMN se uporablja samo za izvajanje nadzorniških nalog, je pa Svet ECB z namenom, da se zagotovi čim večja skladnost standardov integritete in dobrega upravljanja med nacionalnimi centralnimi bankami (NCB) in pristojnimi nacionalnimi organi, sprejel Smernico Evropske centralne banke (EU) 2015/855 (ECB/2015/11) (3), ki določa načela okvira za poklicno etiko v Eurosistemu (v nadaljnjem besedilu: okvir za poklicno etiko v Eurosistemu), ki se uporabljajo za izvajanje nalog Eurosistema s strani NCB. |
| --- | --- |

(6)

Okvir za poklicno etiko v EMN se uporablja samo za izvajanje nadzorniških nalog, je pa Svet ECB z namenom, da se zagotovi čim večja skladnost standardov integritete in dobrega upravljanja med nacionalnimi centralnimi bankami (NCB) in pristojnimi nacionalnimi organi, sprejel Smernico Evropske centralne banke (EU) 2015/855 (ECB/2015/11) (3), ki določa načela okvira za poklicno etiko v Eurosistemu (v nadaljnjem besedilu: okvir za poklicno etiko v Eurosistemu), ki se uporabljajo za izvajanje nalog Eurosistema s strani NCB.

| (7) | Načela, določena s Smernico (EU) 2015/856 (ECB/2015/12), so bila dopolnjena s praksami za izvajanje okvira za poklicno etiko v EMN (4), ki jih je odobril Svet ECB in so bila prenesena v notranja pravila in prakse, ki so jih sprejeli ECB in pristojni nacionalni organi. Te prakse za izvajanje okvira za poklicno etiko v EMN, zlasti četrto prakso za izvajanje v zvezi s funkcijo skladnosti poslovanja, bi bilo treba vključiti v revidirani okvir za poklicno etiko v EMN, in sicer tako, da se zaščiti načelo organizacijske avtonomije vsakega pristojnega nacionalnega organa. |
| --- | --- |

(7)

Načela, določena s Smernico (EU) 2015/856 (ECB/2015/12), so bila dopolnjena s praksami za izvajanje okvira za poklicno etiko v EMN (4), ki jih je odobril Svet ECB in so bila prenesena v notranja pravila in prakse, ki so jih sprejeli ECB in pristojni nacionalni organi. Te prakse za izvajanje okvira za poklicno etiko v EMN, zlasti četrto prakso za izvajanje v zvezi s funkcijo skladnosti poslovanja, bi bilo treba vključiti v revidirani okvir za poklicno etiko v EMN, in sicer tako, da se zaščiti načelo organizacijske avtonomije vsakega pristojnega nacionalnega organa.

| (8) | Za zagotovitev, da se bodo v okviru za poklicno etiko v EMN še naprej odražali ustrezni standardi in dobre prakse, ki upoštevajo najsodobnejše dosežke v nadzorniški skupnosti in med institucijami Unije, Smernica (EU) 2015/856 (ECB/2015/12) določa, da jo Svet ECB redno pregleduje. Z začetkom veljavnosti Kodeksa ravnanja za visoke uradnike ECB (5) (v nadaljnjem besedilu: enotni kodeks) so se še izboljšali enotni standardi poklicne etike za vse člane visokih organov ECB in njihove namestnike. Glede na to Svet ECB meni, da je treba obstoječe standarde, določene v okviru za poklicno etiko v EMN, prilagoditi. |
| --- | --- |

(8)

Za zagotovitev, da se bodo v okviru za poklicno etiko v EMN še naprej odražali ustrezni standardi in dobre prakse, ki upoštevajo najsodobnejše dosežke v nadzorniški skupnosti in med institucijami Unije, Smernica (EU) 2015/856 (ECB/2015/12) določa, da jo Svet ECB redno pregleduje. Z začetkom veljavnosti Kodeksa ravnanja za visoke uradnike ECB (5) (v nadaljnjem besedilu: enotni kodeks) so se še izboljšali enotni standardi poklicne etike za vse člane visokih organov ECB in njihove namestnike. Glede na to Svet ECB meni, da je treba obstoječe standarde, določene v okviru za poklicno etiko v EMN, prilagoditi.

| (9) | Da bi Svet ECB zagotovil medinstitucionalni forum za izmenjavo informacij o poklicni etiki in skladnosti poslovanja ter vprašanjih, povezanih z izvajanjem Smernice (EU) 2015/855 (ECB/2015/11) in Smernice (EU) 2015/856 (ECB/2015/12), je ustanovil projektno skupino pooblaščencev za poklicno etiko in skladnost poslovanja (Ethics and Compliance Officers Task Force – ECTF). Glede na vse večjo pomembnost teh zadev in posledično potrebo po prizadevanju za ambicioznejše standarde na ravni EMN ter v podporo usklajenemu izvajanju okvira za poklicno etiko v EMN je Svet ECB menil, da je primerno, da se projektni skupini ECTF dodeli večja odgovornost in da se jo preoblikuje v stalno konferenco za poklicno etiko in skladnost poslovanja (Ethics and Compliance Conference – ECC). Ta večja odgovornost bi morala EMN omogočiti, da bo ustrezno obravnaval izzive, ki so neločljivo povezani z dinamično naravo standardov integritete in dobrega upravljanja. |
| --- | --- |

(9)

Da bi Svet ECB zagotovil medinstitucionalni forum za izmenjavo informacij o poklicni etiki in skladnosti poslovanja ter vprašanjih, povezanih z izvajanjem Smernice (EU) 2015/855 (ECB/2015/11) in Smernice (EU) 2015/856 (ECB/2015/12), je ustanovil projektno skupino pooblaščencev za poklicno etiko in skladnost poslovanja (Ethics and Compliance Officers Task Force – ECTF). Glede na vse večjo pomembnost teh zadev in posledično potrebo po prizadevanju za ambicioznejše standarde na ravni EMN ter v podporo usklajenemu izvajanju okvira za poklicno etiko v EMN je Svet ECB menil, da je primerno, da se projektni skupini ECTF dodeli večja odgovornost in da se jo preoblikuje v stalno konferenco za poklicno etiko in skladnost poslovanja (Ethics and Compliance Conference – ECC). Ta večja odgovornost bi morala EMN omogočiti, da bo ustrezno obravnaval izzive, ki so neločljivo povezani z dinamično naravo standardov integritete in dobrega upravljanja.

| (10) | Za zagotovitev splošne skladnosti teh okvirov poklicne etike bi bilo treba nadgraditi glavne koncepte v zvezi z nasprotjem interesov, sprejemanjem daril in gostoljubja ter prepovedjo zlorabe nejavnih informacij, kakor so določeni v smernicah (EU) 2015/855 (ECB/2015/11) in (EU) 2015/856 (ECB/2015/12), ter jih uskladiti z enotnim kodeksom. Zlasti preverjanje pred zaposlitvijo in omejitve po koncu zaposlitve ne bi smeli veljati samo za zaposlene na višjih položajih v EMN, ki neposredno poročajo izvršilni ravni, da se bodo učinkovito odpravili pomisleki glede „vrtljivih vrat“ med bančnimi nadzorniki in zasebnim sektorjem, zlasti udeleženci na finančnem trgu. |
| --- | --- |

(10)

Za zagotovitev splošne skladnosti teh okvirov poklicne etike bi bilo treba nadgraditi glavne koncepte v zvezi z nasprotjem interesov, sprejemanjem daril in gostoljubja ter prepovedjo zlorabe nejavnih informacij, kakor so določeni v smernicah (EU) 2015/855 (ECB/2015/11) in (EU) 2015/856 (ECB/2015/12), ter jih uskladiti z enotnim kodeksom. Zlasti preverjanje pred zaposlitvijo in omejitve po koncu zaposlitve ne bi smeli veljati samo za zaposlene na višjih položajih v EMN, ki neposredno poročajo izvršilni ravni, da se bodo učinkovito odpravili pomisleki glede „vrtljivih vrat“ med bančnimi nadzorniki in zasebnim sektorjem, zlasti udeleženci na finančnem trgu.

| (11) | Čeprav se okvir za poklicno etiko v EMN uporablja samo za izvajanje nadzorniških nalog, je zaželeno, da ECB in pristojni nacionalni organi enakovredne standarde uporabljajo tudi za člane svojih organov, svoje zaposlene in druge, ki izvajajo naloge, ki niso povezane z EMN. |
| --- | --- |

(11)

Čeprav se okvir za poklicno etiko v EMN uporablja samo za izvajanje nadzorniških nalog, je zaželeno, da ECB in pristojni nacionalni organi enakovredne standarde uporabljajo tudi za člane svojih organov, svoje zaposlene in druge, ki izvajajo naloge, ki niso povezane z EMN.

| (12) | Določbe te smernice ne posegajo v veljavno nacionalno zakonodajo, zlasti delovno zakonodajo. |
| --- | --- |

(12)

Določbe te smernice ne posegajo v veljavno nacionalno zakonodajo, zlasti delovno zakonodajo.

| (13) | Določbe te smernice ne bi smele posegati v enotni kodeks in zahteve glede etičnega ravnanja, določene na posebnih področjih, ki izpolnjujejo vsaj načela okvira za poklicno etiko v EMN – |
| --- | --- |

(13)

Določbe te smernice ne bi smele posegati v enotni kodeks in zahteve glede etičnega ravnanja, določene na posebnih področjih, ki izpolnjujejo vsaj načela okvira za poklicno etiko v EMN –

SPREJEL NASLEDNJO SMERNICO:

POGLAVJE I

Splošne določbe

Člen 1

Področje uporabe

1.   Ta smernica se uporablja za Evropsko centralno banko (ECB) in pristojne nacionalne organe, kadar izvajajo nadzorniške naloge, prenesene na ECB. V zvezi s tem se za njihove zaposlene in člane njihovih organov uporabljajo notranja pravila, ki jih ECB in pristojni nacionalni organi sprejmejo za izvajanje določb te smernice.

2.   Kolikor je pravno mogoče, si ECB in pristojni nacionalni organi prizadevajo za širitev obveznosti, opredeljenih za izvajanje določb te smernice, tudi na vse osebe, ki so vključene v izvajanje nadzorniških nalog in niso zaposleni v ECB in pristojnih nacionalnih organih.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej smernici:

| (1) | „pristojni nacionalni organ“ pomeni pristojni nacionalni organ, kakor je opredeljen v točki 2 člena 2 Uredbe (EU) št. 1024/2013. Ta opredelitev ne posega v ureditve po nacionalnem pravu, ki dodeljujejo nekatere nadzorniške naloge NCB, ki ni imenovana za pristojni nacionalni organ. V tem primeru se sklicevanje na pristojni nacionalni organ v tej smernici nanaša tudi na NCB glede nalog, ki so ji dodeljene po nacionalnem pravu; |
| --- | --- |

(1)

„pristojni nacionalni organ“ pomeni pristojni nacionalni organ, kakor je opredeljen v točki 2 člena 2 Uredbe (EU) št. 1024/2013. Ta opredelitev ne posega v ureditve po nacionalnem pravu, ki dodeljujejo nekatere nadzorniške naloge NCB, ki ni imenovana za pristojni nacionalni organ. V tem primeru se sklicevanje na pristojni nacionalni organ v tej smernici nanaša tudi na NCB glede nalog, ki so ji dodeljene po nacionalnem pravu;

| (2) | „okvir za poklicno etiko v EMN“ pomeni določbe te smernice, kakor jih izvajajo ECB in vsak pristojni nacionalni organ; |
| --- | --- |

(2)

„okvir za poklicno etiko v EMN“ pomeni določbe te smernice, kakor jih izvajajo ECB in vsak pristojni nacionalni organ;

| (3) | „nejavna informacija“ pomeni informacijo ne glede na obliko, ki se nanaša na izvajanje nadzorniških nalog, prenesenih na ECB in pristojne nacionalne organe, ter ni objavljena; |
| --- | --- |

(3)

„nejavna informacija“ pomeni informacijo ne glede na obliko, ki se nanaša na izvajanje nadzorniških nalog, prenesenih na ECB in pristojne nacionalne organe, ter ni objavljena;

| (4) | „tržno občutljiva informacija“ pomeni natančno nejavno informacijo, ki bi v primeru objave verjetno imela znaten učinek na ceno finančnega premoženja ali cene na finančnih trgih; |
| --- | --- |

(4)

„tržno občutljiva informacija“ pomeni natančno nejavno informacijo, ki bi v primeru objave verjetno imela znaten učinek na ceno finančnega premoženja ali cene na finančnih trgih;

| (5) | „zaposleni“ pomeni osebo, ki je v delovnem razmerju z ECB ali pristojnim nacionalnim organom, razen če so tej osebi zaupane le naloge, ki niso povezane z izvajanjem nadzorniških nalog po Uredbi (EU) št. 1024/2013; |
| --- | --- |

(5)

„zaposleni“ pomeni osebo, ki je v delovnem razmerju z ECB ali pristojnim nacionalnim organom, razen če so tej osebi zaupane le naloge, ki niso povezane z izvajanjem nadzorniških nalog po Uredbi (EU) št. 1024/2013;

| (6) | „član organa“ pomeni člana organa odločanja ali drugega notranjega organa ECB ali pristojnih nacionalnih organov, ki ni zaposleni, razen če so temu članu organa zaupane le naloge, ki niso povezane z izvajanjem nadzorniških nalog po Uredbi (EU) št. 1024/2013; |
| --- | --- |

(6)

„član organa“ pomeni člana organa odločanja ali drugega notranjega organa ECB ali pristojnih nacionalnih organov, ki ni zaposleni, razen če so temu članu organa zaupane le naloge, ki niso povezane z izvajanjem nadzorniških nalog po Uredbi (EU) št. 1024/2013;

| (7) | „regulirani subjekt“ pomeni kar koli od naslednjega:






  a) | denarno finančno institucijo (MFI), kakor je opredeljena v točki 1(b) člena 2 Uredbe Evropske centralne banke (EU) 2021/379 (ECB/2021/2) (6), vendar brez skladov denarnega trga; |
| --- | --- | --- |

(7)

„regulirani subjekt“ pomeni kar koli od naslednjega:

a)

denarno finančno institucijo (MFI), kakor je opredeljena v točki 1(b) člena 2 Uredbe Evropske centralne banke (EU) 2021/379 (ECB/2021/2) (6), vendar brez skladov denarnega trga;

6

| b) | kreditno institucijo, ki ni MFI, kakor je opredeljena v točki 4 člena 2 Uredbe (EU) 2021/379 (ECB/2021/2); |
| --- | --- |

b)

kreditno institucijo, ki ni MFI, kakor je opredeljena v točki 4 člena 2 Uredbe (EU) 2021/379 (ECB/2021/2);

| c) | finančni holding, kakor je opredeljen v točki 20 člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (7); |
| --- | --- |

c)

finančni holding, kakor je opredeljen v točki 20 člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (7);

7

| d) | finančni holding, kakor je opredeljen v točki 15 člena 2 Direktive 2002/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (8); |
| --- | --- |

d)

finančni holding, kakor je opredeljen v točki 15 člena 2 Direktive 2002/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (8);

8

| e) | finančni konglomerat, kakor je opredeljen v točki 14 člena 2 Direktive 2002/87/ES, ki je predmet dopolnilnega nadzora ECB na podlagi člena 4(1)(h) Uredbe (EU) št. 1024/2013; |
| --- | --- |

e)

finančni konglomerat, kakor je opredeljen v točki 14 člena 2 Direktive 2002/87/ES, ki je predmet dopolnilnega nadzora ECB na podlagi člena 4(1)(h) Uredbe (EU) št. 1024/2013;

| (8) | „nasprotje interesov“ pomeni situacijo, v kateri lahko osebni interesi vplivajo ali dajejo vtis vplivanja na nepristransko in objektivno opravljanje dolžnosti in odgovornosti; |
| --- | --- |

(8)

„nasprotje interesov“ pomeni situacijo, v kateri lahko osebni interesi vplivajo ali dajejo vtis vplivanja na nepristransko in objektivno opravljanje dolžnosti in odgovornosti;

| (9) | „osebni interes“ pomeni finančno ali nefinančno korist ali potencialno korist za zaposlenega ali člana organa, ki med drugim vključuje korist za bližnjega družinskega člana (starša, otroka, brata ali sestro), zakonca ali partnerja; |
| --- | --- |

(9)

„osebni interes“ pomeni finančno ali nefinančno korist ali potencialno korist za zaposlenega ali člana organa, ki med drugim vključuje korist za bližnjega družinskega člana (starša, otroka, brata ali sestro), zakonca ali partnerja;

| (10) | „kratkoročno trgovanje“ pomeni nakup in poznejšo prodajo finančnega instrumenta ali prodajo in poznejši nakup istega finančnega instrumenta v 90 koledarskih dneh; |
| --- | --- |

(10)

„kratkoročno trgovanje“ pomeni nakup in poznejšo prodajo finančnega instrumenta ali prodajo in poznejši nakup istega finančnega instrumenta v 90 koledarskih dneh;

| (11) | „finančno premoženje iz preteklosti“ pomeni prepovedano finančno premoženje, ki ga je član organa ali zaposleni pridobil, preden je bilo prepovedano ali preden je prepoved začela veljati za tega člana organa ali zaposlenega, ali ki je prišlo v njegovo posest pozneje zaradi okoliščin, na katere ni imel vpliva; |
| --- | --- |

(11)

„finančno premoženje iz preteklosti“ pomeni prepovedano finančno premoženje, ki ga je član organa ali zaposleni pridobil, preden je bilo prepovedano ali preden je prepoved začela veljati za tega člana organa ali zaposlenega, ali ki je prišlo v njegovo posest pozneje zaradi okoliščin, na katere ni imel vpliva;

| (12) | „ugodnost“ pomeni darilo, gostoljubje ali drugo finančno, stvarno ali drugačno korist, ki ni dogovorjeno nadomestilo za opravljene storitve in do katere prejemnik ni drugače upravičen. |
| --- | --- |

(12)

„ugodnost“ pomeni darilo, gostoljubje ali drugo finančno, stvarno ali drugačno korist, ki ni dogovorjeno nadomestilo za opravljene storitve in do katere prejemnik ni drugače upravičen.

Člen 3

Nasprotujoče nacionalne določbe in uporaba različnih okvirov poklicne etike

1.   Kadar veljavno nacionalno pravo pristojnemu nacionalnemu organu preprečuje izvajanje določbe te smernice, pristojni nacionalni organ o tem brez odlašanja obvesti ECB in sprejme razumne ukrepe, ki jih ima na voljo za premostitev ovire, ki jo predstavlja to nacionalno pravo, da se doseže usklajeno izvajanje te smernice v EMN.

2.   Določbe te smernice ne posegajo v strožja pravila poklicne etike, ki jih določijo ECB ali pristojni nacionalni organi ter se uporabljajo za njihove zaposlene in člane njihovih organov.

POGLAVJE II

Standardi etičnega ravnanja

DEL 1

SPLOŠNA NAČELA

Člen 4

Osnovna načela

1.   ECB in pristojni nacionalni organi sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da njihovi zaposleni in člani njihovih organov pri opravljanju dolžnosti in odgovornosti spoštujejo najvišje standarde etičnega ravnanja.

2.   ECB in pristojni nacionalni organi pri izpolnjevanju obveznosti iz odstavka 1 zlasti sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da njihovi zaposleni in člani njihovih organov ravnajo pošteno, neodvisno, nepristransko, spoštljivo in diskretno z izogibanjem vsem oblikam neprimernega vedenja ali nadlegovanja ter ne oziraje se na lastne interese, s čimer ohranjajo in spodbujajo zaupanje javnosti v EMN.

Člen 5

Interakcija z zunanjimi osebami

ECB in pristojni nacionalni organi sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da njihovi zaposleni in člani njihovih organov, ki se sestajajo z zunanjimi osebami, zlasti s predstavniki panoge finančnih storitev: (a) ohranjajo nevtralnost in enako obravnavo pri interakciji s temi zunanjimi osebami; (b) vodijo osnovno evidenco sestankov ter (c) se izogibajo vsakršnemu ravnanju, ki bi lahko dajalo vtis dajanja ugodnosti zunanjim osebam, vključno z ugodnostmi poslovne ali prestižne narave.

DEL 2

PREPREČEVANJE IN UPRAVLJANJE NASPROTJA INTERESOV

Člen 6

Nasprotje interesov

1.   ECB in pristojni nacionalni organi vzpostavijo mehanizem za upravljanje situacij, v katerih se kandidat, ki bo imenovan za zaposlenega, znajde v nasprotju interesov, ki je med drugim posledica preteklih poklicnih dejavnosti, imetništva finančnega premoženja, zasebnih dejavnosti ali osebnih razmerij.

2.   ECB in pristojni nacionalni organi sprejmejo notranja pravila, s katerimi od zaposlenih in članov svojih organov zahtevajo, da se v času zaposlitve izogibajo vsakršni situaciji, ki bi povzročila nasprotje interesov, in da poročajo o takih situacijah. ECB in pristojni nacionalni organi sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da se sporočeno nasprotje interesov ustrezno registrira ter da so na voljo in se sprejmejo ustrezni ukrepi za rešitev ali obvladovanje tega nasprotja interesov, vključno z razrešitvijo dolžnosti v zvezi z obravnavano zadevo.

3.   ECB in pristojni nacionalni organi vzpostavijo mehanizem za presojanje možnega nasprotja interesov, ki bi izhajalo iz poklicnih dejavnosti, ki jih njihovi zaposleni in člani njihovih organov opravljajo po koncu zaposlitve, ter izogibanje takemu nasprotju interesov, vključno z ustreznimi zahtevami glede obveščanja in obdobji ohlajanja.

4.   ECB in pristojni nacionalni organi po potrebi vzpostavijo mehanizem za presojanje možnega nasprotja interesov, ki bi izhajalo iz poklicnih dejavnosti, ki jih njihovi zaposleni in člani njihovih organov opravljajo med neplačanim dopustom, ter izogibanje takemu nasprotju interesov.

Člen 7

Prepoved prejemanja ugodnosti

1.   ECB in pristojni nacionalni organi sprejmejo notranja pravila, s katerimi zaposlenim in članom svojih organov prepovejo, da zahtevajo ali prejmejo kakršne koli ugodnosti, ki so kakor koli povezane z opravljanjem njihovih poklicnih dolžnosti in odgovornosti, ali da sprejmejo obljubo glede prejetja takih ugodnosti, in sicer zase ali za katero koli drugo osebo.

2.   ECB in pristojni nacionalni organi lahko v notranjih pravilih določijo izjeme od prepovedi iz odstavka 1 v zvezi z ugodnostmi, ki jih ponujajo centralne banke, pristojni nacionalni organi, institucije, organi ali agencije Unije, mednarodne organizacije, vladne agencije in akademski subjekti, ter v zvezi z ugodnostmi v običajni ali zanemarljivi vrednosti, ki jih ponuja zasebni sektor, če v slednjem primeru take ugodnosti niso pogoste in ne iz istega vira. ECB in pristojni nacionalni organi sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da navedene izjeme ne vplivajo in ne smejo dajati vtisa vplivanja na neodvisnost in nepristranskost njihovih zaposlenih in članov njihovih organov.

DEL 3

VAROVANJE POSLOVNE SKRIVNOSTI IN PREPREČEVANJE ZLORABE NEJAVNIH INFORMACIJ

Člen 8

Varovanje poslovne skrivnosti in prepoved razkritja nejavnih informacij

Ob upoštevanju zahtev glede varovanja poslovne oziroma poklicne skrivnosti, ki izhajajo iz člena 37 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke, člena 27(1) Uredbe (EU) št. 1024/2013 in člena 53 Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (9), ECB in pristojni nacionalni organi sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da njihovi zaposleni in člani njihovih organov izpolnjujejo zahteve glede varovanja poslovne skrivnosti, ki veljajo zanje, in da tretjim osebam ne smejo razkrivati nejavnih informacij, razen če so pooblaščeni za razkrivanje takih informacij.

9

Člen 9

Prepoved zlorabe nejavnih informacij

1.   ECB in pristojni nacionalni organi sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da njihovi zaposleni in člani njihovih organov ne smejo zlorabljati nejavnih informacij.

2.   Prepoved zlorabe nejavnih informacij obsega vsaj uporabo nejavnih informacij: (a) za zasebne finančne posle za svoj račun ali za račun tretjih oseb in (b) za priporočila tretjim osebam ali napeljevanje tretjih oseb, naj ravnajo na podlagi teh nejavnih informacij.

Člen 10

Splošna načela v zvezi z zasebnimi finančnimi posli

ECB in pristojni nacionalni organi sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da so njihovi zaposleni in člani njihovih organov pri opravljanju zasebnih finančnih poslov za svoj račun ali za račun tretje osebe dolžni ravnati previdno in zadržano ter imeti srednje- do dolgoročno naložbeno obdobje.

Člen 11

Posebne omejitve za kritične zasebne finančne posle

1.   Ob upoštevanju primernosti, učinkovitosti in sorazmernosti ECB in pristojni nacionalni organi sprejmejo notranja pravila za zaposlene in člane organov, ki imajo pri izvajanju nalog EMN dostop do tržno občutljivih informacij, razen enkratnega dostopa (v nadaljnjem besedilu: osebe z dostopom do tržno občutljivih informacij), s katerimi uvedejo posebne omejitve iz odstavka 2 v zvezi z zasebnimi finančnimi posli, ki so tesno povezani ali bi lahko dajali vtis tesne povezanosti z izvajanjem nalog EMN (v nadaljnjem besedilu: kritični zasebni finančni posli).

2.   Notranja pravila iz odstavka 1:

| a) | prepovedujejo kritične zasebne finančne posle z:






  i) | lastniškimi in dolžniškimi instrumenti, ki jih izda regulirani subjekt; |
| --- | --- | --- |

a)

prepovedujejo kritične zasebne finančne posle z:

i)

lastniškimi in dolžniškimi instrumenti, ki jih izda regulirani subjekt;

| ii) | izvedenimi finančni instrumenti, povezanimi z lastniškimi in dolžniškimi instrumenti, ki jih izda regulirani subjekt; |
| --- | --- |

ii)

izvedenimi finančni instrumenti, povezanimi z lastniškimi in dolžniškimi instrumenti, ki jih izda regulirani subjekt;

| iii) | enotami kolektivnih naložbenih shem z izraženo naložbeno politiko, ki je usmerjena izključno na regulirane subjekte, in |
| --- | --- |

iii)

enotami kolektivnih naložbenih shem z izraženo naložbeno politiko, ki je usmerjena izključno na regulirane subjekte, in

| b) | po potrebi omejujejo druge kritične zasebne finančne posle in |
| --- | --- |

b)

po potrebi omejujejo druge kritične zasebne finančne posle in

| c) | omejujejo kratkoročno trgovanje. |
| --- | --- |

c)

omejujejo kratkoročno trgovanje.

3.   Ob upoštevanju primernosti, učinkovitosti in sorazmernosti lahko notranja pravila, sprejeta na podlagi točk b) in c) odstavka 2, vsebujejo eno ali več naslednjih omejitev za zadevni posel:

| a) | prepoved; |
| --- | --- |

a)

prepoved;

| b) | zahteva za predhodno dovoljenje; |
| --- | --- |

b)

zahteva za predhodno dovoljenje;

| c) | zahteva za predhodno ali naknadno poročanje; |
| --- | --- |

c)

zahteva za predhodno ali naknadno poročanje;

| d) | obdobje prepovedi, v katerem se tak posel ne izvede. |
| --- | --- |

d)

obdobje prepovedi, v katerem se tak posel ne izvede.

4.   ECB in pristojni nacionalni organi v notranjih pravilih: (i) določijo, da osebe z dostopom do tržno občutljivih informacij poročajo o svojem finančnem premoženju iz preteklosti, kadar imetništvo tega finančnega premoženja povzroči nasprotje interesov z njihovo vključenostjo v naloge EMN, in (ii) vzpostavijo mehanizem, s katerim zagotovijo, da se nasprotje interesov, ki izhaja iz finančnega premoženja iz preteklosti, reši v razumnem roku, vključno s tem, da se lahko zahteva, da se finančno premoženje iz preteklosti, ki povzroča nasprotje interesov, v razumnem roku proda. ECB in pristojni nacionalni organi lahko v notranjih pravilih določijo, da se lahko finančno premoženje iz preteklosti, ki ne povzroča nasprotja interesov, obdrži.

5.   ECB in pristojni nacionalni organi v notranjih pravilih podrobneje določijo pogoje in varovala, v skladu s katerimi posebne omejitve, določene v tem členu, ne veljajo za osebe z dostopom do tržno občutljivih informacij, ki vodenje svojega zasebnega finančnega premoženja s pisno pogodbo o upravljanju premoženja zaupajo neodvisni tretji osebi.

6.   ECB in pristojni nacionalni organi lahko sprejmejo notranja pravila, s katerimi omejitve iz tega člena uveljavijo tudi za zaposlene in člane svojih organov, ki niso osebe z dostopom do tržno občutljivih informacij.

7.   ECB in pristojni nacionalni organi sprejmejo potrebne ukrepe za prilagoditev notranjih pravil, ki nalagajo posebne omejitve za kritične zasebne finančne posle iz odstavka 2, da upoštevajo odločitve Sveta ECB.

POGLAVJE III

Sodelovanje in izvajanje okvira za poklicno etiko v EMN

Člen 12

Neodvisna funkcija za poklicno etiko in/ali skladnost poslovanja

1.   ECB in pristojni nacionalni organi sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da imajo posebno funkcijo za poklicno etiko in/ali skladnost poslovanja – ki je temeljna funkcija za upravljanje tveganj – za podporo svojim organom odločanja pri izvajanju okvira za poklicno etiko v EMN. Funkciji za poklicno etiko in/ali skladnost poslovanja se zagotovi ustrezen položaj, pooblastila in neodvisnost, ki so potrebni za izvajanje njenih nalog. Ta funkcija poroča neposredno – hierarhično ali funkcijsko – najvišji vodstveni ravni v ECB oziroma zadevnem pristojnem nacionalnem organu. Zagotovijo se ji ustrezna sredstva, da lahko izvaja svoje naloge, se seznanja s pomembnimi novostmi in posodablja strokovno znanje.

2.   Odgovornosti funkcije za poklicno etiko in/ali skladnost poslovanja v zvezi z okvirom za poklicno etiko v EMN vključujejo: (a) svetovanje in usmerjanje glede razlage in uporabe okvira za poklicno etiko v EMN; (b) ozaveščanje in izvajanje obveznega usposabljanja; (c) ugotavljanje in ocenjevanje tveganja skladnosti; (d) spremljanje in preverjanje skladnosti; (e) poročanje o primerih neskladnosti; (f) pripravo ali prispevanje k pripravi notranjih pravil in praks ECB oziroma zadevnega pristojnega nacionalnega organa ter (g) pripravo letnega poročila ECB oziroma zadevnega pristojnega nacionalnega organa, kakor je navedeno v členu 15(1).

3.   ECB in pristojni nacionalni organi sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da je njihova funkcija za poklicno etiko in/ali skladnost poslovanja ustrezno in pravočasno vključena v zadeve, ki lahko vplivajo na okvir za poklicno etiko v EMN.

4.   Funkcija za poklicno etiko in/ali skladnost poslovanja v ECB in pristojnih nacionalnih organih z informacijami, ki jih pridobi pri izvajanju svojih odgovornosti, ravna nadvse zaupno ter vse osebne podatke obdeluje in hrani v skladu z veljavnimi pravili o varstvu podatkov.

5.   V primerih, ko funkcija za poklicno etiko in/ali skladnost poslovanja v ECB in pristojnih nacionalnih organih izvaja druge naloge oziroma izpolnjuje druge dolžnosti, ECB in pristojni nacionalni organi sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da so vse take naloge in dolžnosti združljive s samo funkcijo za poklicno etiko in/ali skladnost poslovanja ali z nalogami in dolžnostmi organizacijske enote, s katero je funkcija za poklicno etiko in/ali skladnost poslovanja organizacijsko povezana.

Člen 13

Spremljanje skladnosti

1.   ECB in pristojni nacionalni organi vzpostavijo mehanizme za spremljanje skladnosti s pravili, s katerimi se izvaja ta smernica. Spremljanje vključuje zlasti skladnost z notranjimi pravili, s katerimi se izvajajo posebne omejitve za kritične zasebne finančne posle, kakor je določeno v členu 11, ter po potrebi redno in/ali izredno preverjanje skladnosti.

2.   Spremljanje skladnosti ne posega v notranja pravila, ki dovoljujejo notranje preiskave, če je zaposleni ali član organa osumljen kršitve pravil, s katerimi se izvaja ta smernica.

Člen 14

Poročanje o neskladnosti in ukrepanje

1.   ECB in pristojni nacionalni organi sprejmejo notranja pravila o žvižgaštvu in notranje postopke za poročanje o primerih neskladnosti s pravili, s katerimi se izvaja ta smernica. Ta notranja pravila in postopki vključujejo ukrepe za zagotavljanje ustrezne zaščite oseb, ki poročajo o primerih neskladnosti.

2.   ECB in pristojni nacionalni organi sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da se v potencialnih primerih neskladnosti ukrepa, kar po potrebi vključuje nalaganje sorazmernih disciplinskih ukrepov v skladu z veljavnimi disciplinskimi pravili in postopki.

3.   ECB in pristojni nacionalni organi o vseh večjih incidentih v zvezi z neskladnostjo z notranjimi pravili, s katerimi se izvaja ta smernica, v skladu z veljavnimi notranjimi postopki prek Odbora za organizacijski razvoj in Nadzornega odbora brez odlašanja poročajo Svetu ECB ter hkrati obvestijo Revizijski odbor in konferenco za poklicno etiko in skladnost poslovanja.

POGLAVJE IV

Končne določbe

Člen 15

Poročanje in pregled

1.   ECB in pristojni nacionalni organi pošljejo konferenci za poklicno etiko in skladnost poslovanja letno poročilo o izvajanju te smernice, da se izmenjajo informacije o izvajanju te smernice in pripravijo prihodnji pregledi in/ali olajša razvoj skupnih pristopov, kakor je navedeno v odstavku 2 člena 12.

2.   Svet ECB pregleda to smernico vsaj vsaka tri leta od skrajnega datuma za začetek uporabe pravil in ukrepov za izvajanje te smernice, kakor je določen v členu 17(2), ali na priporočilo konference za poklicno etiko in skladnost poslovanja.

Člen 16

Razveljavitev

1.   Sklep (EU) 2015/856 (ECB/2015/12) se razveljavi.

2.   Sklicevanje na Smernico (EU) 2015/856 (ECB/2015/12) se šteje za sklicevanje na to smernico in se bere v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge k tej smernici.

Člen 17

Začetek učinkovanja in izvedba

1.   Ta smernica začne učinkovati na dan, ko so o njej uradno obveščeni pristojni nacionalni organi.

2.   ECB in pristojni nacionalni organi sprejmejo potrebne ukrepe za izvajanje te smernice in uskladitev z njo ter pravila in ukrepe za njeno izvajanje uporabljajo od 1. junija 2023. Pristojni nacionalni organi obvestijo ECB o kakršnih koli ovirah za izvajanje te smernice ter o besedilih in sredstvih, ki se nanašajo na navedene ukrepe, najpozneje do 1. aprila 2023.

Člen 18

Naslovniki

Ta smernica je naslovljena na ECB in pristojne nacionalne organe.

V Frankfurtu na Majni, 2. novembra 2021

Za Svet ECB

predsednica ECB

Christine LAGARDE

---

(1)  
  UL L 287, 29.10.2013, str. 63.

1

(2)  Smernica Evropske centralne banke (EU) 2015/856 z dne 12. marca 2015 o določitvi načel okvira za poklicno etiko v enotnem mehanizmu nadzora (ECB/2015/12) (UL L 135, 2.6.2015, str. 29).

2

(3)  Smernica Evropske centralne banke (EU) 2015/855 z dne 12. marca 2015 o določitvi načel okvira za poklicno etiko v Eurosistemu in razveljavitvi Smernice ECB/2002/6 o minimalnih standardih za Evropsko centralno banko in nacionalne centralne banke pri opravljanju poslov denarne politike, deviznih poslov z deviznimi rezervami ECB in pri upravljanju deviznih rezerv ECB (ECB/2015/11) (UL L 135, 2.6.2015, str. 23).

3

(4)  
  Ethics Framework for the SSM Implementation Practices, 12. marec 2015, dostopno na spletni strani EUR-Lex.

4

Ethics Framework for the SSM Implementation Practices

(5)  Kodeks ravnanja za visoke uradnike Evropske centralne banke (UL C 89, 8.3.2019, str. 2).

5

(6)  Uredba Evropske centralne banke (EU) 2021/379 z dne 22. januarja 2021 o postavkah bilance stanja kreditnih institucij in sektorja denarnih finančnih institucij (ECB/2021/2) (UL L 73, 3.3.2021, str. 16).

6

(7)  Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1).

7

(8)  Direktiva 2002/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2002 o dopolnilnem nadzoru kreditnih institucij, zavarovalnic in investicijskih družb v finančnem konglomeratu, ki spreminja direktive Sveta 73/239/EGS, 79/267/EGS, 92/49/EGS, 92/96/EGS, 93/6/EGS in 93/22/EGS ter direktivi 98/78/ES in 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 35, 11.2.2003, str. 1).

8

(9)  Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, str. 338).

9

---

PRILOGA

Korelacijska tabela

| Smernica (EU) 2015/856 (ECB/2015/12) | Ta smernica |
| --- | --- |
| Člen 1 | Člen 2 |
| Člen 2 | Člen 1 |
| Člen 3 | / |
| Člen 4 | / |
| Člen 5 | Člen 13 |
| Člen 6 | Člen 14 |
| Člen 7 | Člen 9 |
| Člen 8 | Člen 11 |
| Člen 9 | Člen 6 |
| Člen 10 | Člen 7 |
| Člen 11 | Člen 17 |
| Člen 12 | Člen 15 |
| Člen 13 | Člen 18 |

Smernica (EU) 2015/856 (ECB/2015/12)

Ta smernica

Člen 1

Člen 2

Člen 2

Člen 1

Člen 3

/

Člen 4

/

Člen 5

Člen 13

Člen 6

Člen 14

Člen 7

Člen 9

Člen 8

Člen 11

Člen 9

Člen 6

Člen 10

Člen 7

Člen 11

Člen 17

Člen 12

Člen 15

Člen 13

Člen 18

---