# Službeni list L 354/2021

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 354 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 64.6. listopada 2021. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 354

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 64.6. listopada 2021.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ODLUKE |
| | * | Odluka Komisije (EU) 2021/1757 оd 4. prosinca 2020. o programu potpore SA.38399 – 2019/C (ex 2018/E) koji provodi Italija – Oporezivanje dobiti luka u Italiji (
  1
  ) | 1 |
| | * | Odluka (EU) 2021/1758 Europske središnje banke od 21. rujna 2021. o izmjeni Odluke ESB/2007/7 o uvjetima sustava TARGET2-ECB (ESB/2021/43) | 29 |
| | | SMJERNICE |
| | * | Smjernica (EU) 2021/1759 Europske Središnje Banke od 20. srpnja 2021. o izmjeni Smjernice ESB/2012/27 o Transeuropskom automatiziranom sustavu ekspresnih novčanih transakcija u realnom vremenu na bruto načelu (sustav TARGET2) (ESB/2021/30) | 45 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

ODLUKE

*

Odluka Komisije (EU) 2021/1757 оd 4. prosinca 2020. o programu potpore SA.38399 – 2019/C (ex 2018/E) koji provodi Italija – Oporezivanje dobiti luka u Italiji (
  1
  )

1

1

*

Odluka (EU) 2021/1758 Europske središnje banke od 21. rujna 2021. o izmjeni Odluke ESB/2007/7 o uvjetima sustava TARGET2-ECB (ESB/2021/43)

29

SMJERNICE

*

Smjernica (EU) 2021/1759 Europske Središnje Banke od 20. srpnja 2021. o izmjeni Smjernice ESB/2012/27 o Transeuropskom automatiziranom sustavu ekspresnih novčanih transakcija u realnom vremenu na bruto načelu (sustav TARGET2) (ESB/2021/30)

45

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

ODLUKE

| 6.10.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 354/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 354/1

---

ODLUKA KOMISIJE (EU) 2021/1757

оd 4. prosinca 2020.

o programu potpore SA.38399 – 2019/C (ex 2018/E) koji provodi Italija – Oporezivanje dobiti luka u Italiji

(Vjerodostojan je samo tekst na talijanskom jeziku)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegov članak 108. stavak 2. prvi podstavak,

uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, a posebno njegov članak 62. stavak 1. točku (a),

nakon što je pozvala zainteresirane strane da dostave svoje primjedbe u skladu s prethodno navedenim odredbama (1) i uzimajući u obzir njihove primjedbe,

budući da:

1.   POSTUPAK

POSTUPAK

| (1) | Komisija je svim državama članicama 3. srpnja 2013. dopisom poslala opsežan upitnik kako bi prikupila podatke o oporezivanju dobiti luka i mogućim drugim oblicima državne potpore za različite vrste ulaganja ili upravljanje lukama. Talijanska tijela poslala su 12. rujna 2013. i 1. listopada 2013. dopise sa svojim odgovorima na prethodno navedeni upitnik. Komisija je dopisima od 24. siječnja 2014. i 2. rujna 2014. zatražila dodatne podatke, koje je Italija dostavila dopisima od 14. veljače 2014., 11. rujna 2014. i 29. rujna 2014. Talijanska tijela dostavila su daljnje podatke dopisom od 14. studenoga 2014. Komisija je dopisom od 27. travnja 2017. uputila talijanskim tijelima dodatni zahtjev za dostavljanje podataka, na koji su ona odgovorila 24. svibnja 2017. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je svim državama članicama 3. srpnja 2013. dopisom poslala opsežan upitnik kako bi prikupila podatke o oporezivanju dobiti luka i mogućim drugim oblicima državne potpore za različite vrste ulaganja ili upravljanje lukama. Talijanska tijela poslala su 12. rujna 2013. i 1. listopada 2013. dopise sa svojim odgovorima na prethodno navedeni upitnik. Komisija je dopisima od 24. siječnja 2014. i 2. rujna 2014. zatražila dodatne podatke, koje je Italija dostavila dopisima od 14. veljače 2014., 11. rujna 2014. i 29. rujna 2014. Talijanska tijela dostavila su daljnje podatke dopisom od 14. studenoga 2014. Komisija je dopisom od 27. travnja 2017. uputila talijanskim tijelima dodatni zahtjev za dostavljanje podataka, na koji su ona odgovorila 24. svibnja 2017.

| (2) | Komisija je, u skladu s člankom 21. Uredbe Vijeća (EU) 2015/1589 (2) („Postupovna uredba”), dopisom od 30. travnja 2018. obavijestila Italiju o preliminarnoj ocjeni državne potpore za odredbe koje se odnose na oporezivanje luka i pozvala je talijanska tijela da dostave svoje primjedbe. Sastanci Komisije i talijanskih tijela održani su 22. svibnja 2018. i 27. lipnja 2018. Italija je odgovorila na dopis Komisije od 30. travnja 2018. dopisom od 3. srpnja 2018. Daljnje podatke Italija je dostavila dopisom od 10. rujna 2018. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je, u skladu s člankom 21. Uredbe Vijeća (EU) 2015/1589 (2) („Postupovna uredba”), dopisom od 30. travnja 2018. obavijestila Italiju o preliminarnoj ocjeni državne potpore za odredbe koje se odnose na oporezivanje luka i pozvala je talijanska tijela da dostave svoje primjedbe. Sastanci Komisije i talijanskih tijela održani su 22. svibnja 2018. i 27. lipnja 2018. Italija je odgovorila na dopis Komisije od 30. travnja 2018. dopisom od 3. srpnja 2018. Daljnje podatke Italija je dostavila dopisom od 10. rujna 2018.

2

| (3) | Komisija je 8. siječnja 2019. predložila odgovarajuće mjere u skladu s člankom 22. Postupovne uredbe. Pozvala je Italiju da donese mjere kojima bi se osiguralo da lučke uprave koje obavljaju gospodarske djelatnosti podliježu porezu na dobit jednako kao i ostali poduzetnici. Osim toga, Komisija je pozvala talijanska tijela da je u roku od dva mjeseca od primitka prijedloga obavijeste pisanim putem, u skladu s člankom 23. stavkom 1. Postupovne uredbe, o tome da bezuvjetno, nedvosmisleno i u cijelosti prihvaćaju prijedlog odgovarajućih mjera. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 8. siječnja 2019. predložila odgovarajuće mjere u skladu s člankom 22. Postupovne uredbe. Pozvala je Italiju da donese mjere kojima bi se osiguralo da lučke uprave koje obavljaju gospodarske djelatnosti podliježu porezu na dobit jednako kao i ostali poduzetnici. Osim toga, Komisija je pozvala talijanska tijela da je u roku od dva mjeseca od primitka prijedloga obavijeste pisanim putem, u skladu s člankom 23. stavkom 1. Postupovne uredbe, o tome da bezuvjetno, nedvosmisleno i u cijelosti prihvaćaju prijedlog odgovarajućih mjera.

| (4) | Italija je dopisom od 7. ožujka 2019. službeno odbacila prijedlog Komisije. Dodatni sastanci talijanskih tijela i Komisije održani su 2. travnja 2019. i 7. svibnja 2019. Italija je na tim sastancima ponovila svoje stajalište. |
| --- | --- |

(4)

Italija je dopisom od 7. ožujka 2019. službeno odbacila prijedlog Komisije. Dodatni sastanci talijanskih tijela i Komisije održani su 2. travnja 2019. i 7. svibnja 2019. Italija je na tim sastancima ponovila svoje stajalište.

| (5) | S obzirom na to da talijanska tijela nisu prihvatila prijedlog odgovarajućih mjera, Komisija je dopisom od 15. studenoga 2019. odlučila pokrenuti postupak predviđen člankom 108. stavkom 2. Ugovora, u skladu s člankom 23. stavkom 2. Postupovne uredbe. Odluka Komisije o pokretanju postupka objavljena je u Službenom listu Europske unije (3). Komisija je pozvala Italiju i zainteresirane strane da iznesu primjedbe. |
| --- | --- |

(5)

S obzirom na to da talijanska tijela nisu prihvatila prijedlog odgovarajućih mjera, Komisija je dopisom od 15. studenoga 2019. odlučila pokrenuti postupak predviđen člankom 108. stavkom 2. Ugovora, u skladu s člankom 23. stavkom 2. Postupovne uredbe. Odluka Komisije o pokretanju postupka objavljena je u Službenom listu Europske unije (3). Komisija je pozvala Italiju i zainteresirane strane da iznesu primjedbe.

Službenom listu Europske unije

3

| (6) | Italija je dopisom od 4. veljače 2020. Komisiji podnijela primjedbe. |
| --- | --- |

(6)

Italija je dopisom od 4. veljače 2020. Komisiji podnijela primjedbe.

| (7) | Komisija je zaprimila primjedbe od sljedećih zainteresiranih strana:






  1. | Confetra – Confederazione Generale Italiana dei Trasporti e della Logistica (Talijanska opća konfederacija za prijevoz i logistiku); |
| --- | --- | --- |

(7)

Komisija je zaprimila primjedbe od sljedećih zainteresiranih strana:

1.

Confetra – Confederazione Generale Italiana dei Trasporti e della Logistica (Talijanska opća konfederacija za prijevoz i logistiku);

| 2. | Conftrasporto-Confcommercio (Konfederacija udruženja za prijevoz, teretni promet i logistiku); |
| --- | --- |

2.

Conftrasporto-Confcommercio (Konfederacija udruženja za prijevoz, teretni promet i logistiku);

| 3. | Assoporti (Udruženje talijanskih luka); |
| --- | --- |

3.

Assoporti (Udruženje talijanskih luka);

| 4. | Federazione Italiana Lavoratori Trasporti FILT-CGIL, Federazione Italiana Trasporti FIT-CISL, Unione Italiana dei Lavoratori dei Trasporti UILTRASPORTI (Talijanska federacija prometnih radnika, Talijanska federacija prijevoznih radnika, Talijanski sindikat prijevoznih radnika); |
| --- | --- |

4.

Federazione Italiana Lavoratori Trasporti FILT-CGIL, Federazione Italiana Trasporti FIT-CISL, Unione Italiana dei Lavoratori dei Trasporti UILTRASPORTI (Talijanska federacija prometnih radnika, Talijanska federacija prijevoznih radnika, Talijanski sindikat prijevoznih radnika);

| 5. | Associazione Nazionale Imprese Portuali ANCIP (Nacionalno udruženje lučkih poduzeća). |
| --- | --- |

5.

Associazione Nazionale Imprese Portuali ANCIP (Nacionalno udruženje lučkih poduzeća).

| (8) | Komisija je primila primjedbe i od takozvanog Međunarodnog privremenog predstavnika Slobodnog teritorija Trsta. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je primila primjedbe i od takozvanog Međunarodnog privremenog predstavnika Slobodnog teritorija Trsta.

| (9) | Komisija je te primjedbe proslijedila Italiji i pružila joj mogućnost da odgovori na njih. Italija nije dostavila nikakve primjedbe. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je te primjedbe proslijedila Italiji i pružila joj mogućnost da odgovori na njih. Italija nije dostavila nikakve primjedbe.

2.   OPIS ISTRAŽIVANE MJERE I KONTEKST ISTRAGE

OPIS ISTRAŽIVANE MJERE I KONTEKST ISTRAGE

| (10) | Lučke uprave u Italiji ne podliježu porezu na dobit (IRES). Mjera na koju se ova Odluka odnosi oslobođenje je lučkih uprava u Italiji od poreza na dobit. |
| --- | --- |

(10)

Lučke uprave u Italiji ne podliježu porezu na dobit (IRES). Mjera na koju se ova Odluka odnosi oslobođenje je lučkih uprava u Italiji od poreza na dobit.

2.1.   Organizacija i regulacija luka u Italiji

Organizacija i regulacija luka u Italiji

2.1.1.   Zakon 84/1994 i osnivanje lučkih uprava

Zakon 84/1994 i osnivanje lučkih uprava

| (11) | Zakonom 84/1994 (4), kako je izmijenjen („Zakon 84/1994”), uređuju se djelatnosti luka te se reguliraju zadaće i funkcije lučkih uprava, pomorske uprave i ostalih poduzetnika povezanih s djelatnostima luka. |
| --- | --- |

(11)

Zakonom 84/1994 (4), kako je izmijenjen („Zakon 84/1994”), uređuju se djelatnosti luka te se reguliraju zadaće i funkcije lučkih uprava, pomorske uprave i ostalih poduzetnika povezanih s djelatnostima luka.

4

| (12) | Luke u kojima se nalaze lučke uprave kategorizirane su kao „luke ili posebna lučka područja od nacionalne i međunarodne gospodarske važnosti” (kategorija II., luke klase I. i II.). |
| --- | --- |

(12)

Luke u kojima se nalaze lučke uprave kategorizirane su kao „luke ili posebna lučka područja od nacionalne i međunarodne gospodarske važnosti” (kategorija II., luke klase I. i II.).

| (13) | Funkcije „luka ili posebnih lučkih područja od nacionalne i međunarodne gospodarske važnosti” (kategorija II., luke klase I. i II.) jesu sljedeće:






  (1) | komercijalna funkcija i logistika; |
| --- | --- | --- |

(13)

Funkcije „luka ili posebnih lučkih područja od nacionalne i međunarodne gospodarske važnosti” (kategorija II., luke klase I. i II.) jesu sljedeće:

(1)

komercijalna funkcija i logistika;

| (2) | industrija i nafta; |
| --- | --- |

(2)

industrija i nafta;

| (3) | putnički promet, uključujući putnike na krstarenjima; |
| --- | --- |

(3)

putnički promet, uključujući putnike na krstarenjima;

| (4) | ribarstvo; |
| --- | --- |

(4)

ribarstvo;

| (5) | turizam i razonoda. |
| --- | --- |

(5)

turizam i razonoda.

| (14) | Nakon što je na snagu stupio Zakonodavni dekret 169/2016, u Italiji je osnovano 16 lučkih uprava koje obuhvaćaju 57 velikih luka. Luke kojima upravljaju lučke uprave navedene su u Prilogu A, koji je sastavni dio Zakona 84/1994. Prilog A moguće je izmijeniti kako bi se uključila nova luka ili kako bi se luka prebacila u drugu lučku upravu pod određenim uvjetima. |
| --- | --- |

(14)

Nakon što je na snagu stupio Zakonodavni dekret 169/2016, u Italiji je osnovano 16 lučkih uprava koje obuhvaćaju 57 velikih luka. Luke kojima upravljaju lučke uprave navedene su u Prilogu A, koji je sastavni dio Zakona 84/1994. Prilog A moguće je izmijeniti kako bi se uključila nova luka ili kako bi se luka prebacila u drugu lučku upravu pod određenim uvjetima.

| (15) | U skladu sa Zakonom 84/1994 lučke uprave negospodarski su javni subjekti od nacionalne važnosti s posebnim pravnim statusom te imaju upravnu, organizacijsku, regulatornu, proračunsku i financijsku autonomiju. Podložne su nadzornim ovlastima ministra infrastrukture i prometa. Njihov proračun i bilancu stanja odobrava ministar infrastrukture i prometa u dogovoru s ministrom gospodarstva i financija. Reviziju financijskog upravljanja lučkih uprava provodi Revizorski sud. |
| --- | --- |

(15)

U skladu sa Zakonom 84/1994 lučke uprave negospodarski su javni subjekti od nacionalne važnosti s posebnim pravnim statusom te imaju upravnu, organizacijsku, regulatornu, proračunsku i financijsku autonomiju. Podložne su nadzornim ovlastima ministra infrastrukture i prometa. Njihov proračun i bilancu stanja odobrava ministar infrastrukture i prometa u dogovoru s ministrom gospodarstva i financija. Reviziju financijskog upravljanja lučkih uprava provodi Revizorski sud.

| (16) | U skladu sa Zakonom 84/1994 lučke uprave sastavljaju program strateškog planiranja kojim određuju svoje razvojne ciljeve. Moraju promicati i pripremiti planski dokument o mjerama za poboljšanje energetske učinkovitosti i upotrebe obnovljive energije u lukama. |
| --- | --- |

(16)

U skladu sa Zakonom 84/1994 lučke uprave sastavljaju program strateškog planiranja kojim određuju svoje razvojne ciljeve. Moraju promicati i pripremiti planski dokument o mjerama za poboljšanje energetske učinkovitosti i upotrebe obnovljive energije u lukama.

| (17) | U skladu sa Zakonom 84/1994 država je odgovorna za provedbu velikih infrastrukturnih radova (izgradnja pomorskih kanala, zaštitnih nasipa, pristaništa i opremljenih pristaništa, jaružanje i produbljivanje morskog dna) u lukama kategorije II. (klase I. i II.). Regije, općine ili lučke uprave mogu pomoći vlastitim sredstvima. Kako bi pokrile troškove radova koje su provele, lučke uprave mogu naplaćivati dodatne naknade za robu koja se utovaruje ili istovaruje ili mogu povećati naknade za koncesiju. |
| --- | --- |

(17)

U skladu sa Zakonom 84/1994 država je odgovorna za provedbu velikih infrastrukturnih radova (izgradnja pomorskih kanala, zaštitnih nasipa, pristaništa i opremljenih pristaništa, jaružanje i produbljivanje morskog dna) u lukama kategorije II. (klase I. i II.). Regije, općine ili lučke uprave mogu pomoći vlastitim sredstvima. Kako bi pokrile troškove radova koje su provele, lučke uprave mogu naplaćivati dodatne naknade za robu koja se utovaruje ili istovaruje ili mogu povećati naknade za koncesiju.

2.1.2.   Zadaće lučkih uprava i pomorske uprave

Zadaće lučkih uprava i pomorske uprave

| (18) | U skladu s člankom 6. Zakona 84/1994 lučke uprave obavljaju sljedeće zadaće:






  (1) | upravljanje, planiranje, usklađivanje, reguliranje, promicanje i nadzor lučkih djelatnosti i usluga, izdavanje odobrenja i koncesijske aktivnosti iz članaka 16. (vidjeti 2.1.4. u nastavku), 17. i 18. (vidjeti 2.1.5. u nastavku) Zakona 84/1994 te ostale komercijalne i industrijske djelatnosti koje se obavljaju u lukama; |
| --- | --- | --- |

(18)

U skladu s člankom 6. Zakona 84/1994 lučke uprave obavljaju sljedeće zadaće:

(1)

upravljanje, planiranje, usklađivanje, reguliranje, promicanje i nadzor lučkih djelatnosti i usluga, izdavanje odobrenja i koncesijske aktivnosti iz članaka 16. (vidjeti 2.1.4. u nastavku), 17. i 18. (vidjeti 2.1.5. u nastavku) Zakona 84/1994 te ostale komercijalne i industrijske djelatnosti koje se obavljaju u lukama;

| (2) | redovno i izvanredno održavanje zajedničkih dijelova lučkog područja, uključujući održavanje morskog dna; |
| --- | --- |

(2)

redovno i izvanredno održavanje zajedničkih dijelova lučkog područja, uključujući održavanje morskog dna;

| (3) | dodjeljivanje i nadzor pružanja usluga od općeg interesa, koje nisu usko povezane s lučkim djelatnostima iz članka 16. (vidjeti 2.1.4. u nastavku), za korisnike luka; |
| --- | --- |

(3)

dodjeljivanje i nadzor pružanja usluga od općeg interesa, koje nisu usko povezane s lučkim djelatnostima iz članka 16. (vidjeti 2.1.4. u nastavku), za korisnike luka;

| (4) | usklađivanje administrativnih aktivnosti koje provode javna tijela i tijela u lučkom području; |
| --- | --- |

(4)

usklađivanje administrativnih aktivnosti koje provode javna tijela i tijela u lučkom području;

| (5) | isključivo upravljanje zemljištem i robom pomorskog dobra u skladu s odredbama Zakona 84/1994 i Pomorskim zakonikom; |
| --- | --- |

(5)

isključivo upravljanje zemljištem i robom pomorskog dobra u skladu s odredbama Zakona 84/1994 i Pomorskim zakonikom;

| (6) | usklađivanje i promicanje veza s logističkim sustavima izvan luka i među lukama. |
| --- | --- |

(6)

usklađivanje i promicanje veza s logističkim sustavima izvan luka i među lukama.

| (19) | U skladu sa Zakonom 84/1994 pomorsko tijelo odgovorno je za policijske i sigurnosne funkcije koje su predviđene Pomorskim zakonikom i posebnim zakonima. |
| --- | --- |

(19)

U skladu sa Zakonom 84/1994 pomorsko tijelo odgovorno je za policijske i sigurnosne funkcije koje su predviđene Pomorskim zakonikom i posebnim zakonima.

| (20) | U skladu s člankom 6. Zakona 84/1994 lučke uprave ne smiju ni izravno ni preko društava u koje ulažu obavljati lučke djelatnosti (5) i s njima blisko povezane aktivnosti. Osim toga, lučke uprave ne mogu pružati tehničko-nautičke usluge peljarenja, tegljenja, vezivanja ni pomoćnog prekrcaja s brodova koji nisu u luci. |
| --- | --- |

(20)

U skladu s člankom 6. Zakona 84/1994 lučke uprave ne smiju ni izravno ni preko društava u koje ulažu obavljati lučke djelatnosti (5) i s njima blisko povezane aktivnosti. Osim toga, lučke uprave ne mogu pružati tehničko-nautičke usluge peljarenja, tegljenja, vezivanja ni pomoćnog prekrcaja s brodova koji nisu u luci.

5

| (21) | Osniva se savjetodavni odbor koji se sastoji od petero predstavnika zaposlenikâ poduzetnika koji posluju u luci, jednog predstavnika zaposlenikâ lučke uprave i jednog predstavnika svake od sljedećih kategorija poduzetnika koji posluju u luci: vlasnici plovila; industrijska poduzeća; poduzeća iz članaka 16. (vidjeti 2.1.4. u nastavku) i 18. (vidjeti 2.1.5. u nastavku); otpremnici; pomorci i posrednici; i prijevoznici koji posluju u lučkom sektoru. Odbor ima savjetodavnu funkciju u pogledu dodjele, prekida ili povlačenja odobrenja i koncesija. |
| --- | --- |

(21)

Osniva se savjetodavni odbor koji se sastoji od petero predstavnika zaposlenikâ poduzetnika koji posluju u luci, jednog predstavnika zaposlenikâ lučke uprave i jednog predstavnika svake od sljedećih kategorija poduzetnika koji posluju u luci: vlasnici plovila; industrijska poduzeća; poduzeća iz članaka 16. (vidjeti 2.1.4. u nastavku) i 18. (vidjeti 2.1.5. u nastavku); otpremnici; pomorci i posrednici; i prijevoznici koji posluju u lučkom sektoru. Odbor ima savjetodavnu funkciju u pogledu dodjele, prekida ili povlačenja odobrenja i koncesija.

| (22) | Lučke uprave osnivaju vlastite područne urede u kojima je glavni tajnik lučke uprave ili njegov predstavnik odgovoran, među ostalim, za dodjelu koncesija u trajanju od najviše četiri godine i određivanje povezanih naknada za koncesije, podložno mišljenju savjetodavnog odbora i upravljačkog odbora. |
| --- | --- |

(22)

Lučke uprave osnivaju vlastite područne urede u kojima je glavni tajnik lučke uprave ili njegov predstavnik odgovoran, među ostalim, za dodjelu koncesija u trajanju od najviše četiri godine i određivanje povezanih naknada za koncesije, podložno mišljenju savjetodavnog odbora i upravljačkog odbora.

2.1.3.   Financijska sredstva lučkih uprava

Financijska sredstva lučkih uprava

| (23) | Prihodi lučkih uprava sastoje se od:






  (1) | naknada za koncesije iz članka 18. Zakona 84/1994 (vidjeti 2.1.5. u nastavku) za područja u državnom vlasništvu i pristaništa na lučkom području i unutar granica državnog područja; |
| --- | --- | --- |

(23)

Prihodi lučkih uprava sastoje se od:

(1)

naknada za koncesije iz članka 18. Zakona 84/1994 (vidjeti 2.1.5. u nastavku) za područja u državnom vlasništvu i pristaništa na lučkom području i unutar granica državnog područja;

| (2) | naknada za odobrenja lučkih djelatnosti iz članka 16. Zakona 84/1994 (vidjeti 2.1.4. u nastavku); |
| --- | --- |

(2)

naknada za odobrenja lučkih djelatnosti iz članka 16. Zakona 84/1994 (vidjeti 2.1.4. u nastavku);

| (3) | pristojbi za sidrenje (tassa di ancoraggio); |
| --- | --- |

(3)

pristojbi za sidrenje (tassa di ancoraggio);

tassa di ancoraggio

| (4) | pristojbi za istovarenu i utovarenu robu (tassa portuale); |
| --- | --- |

(4)

pristojbi za istovarenu i utovarenu robu (tassa portuale);

tassa portuale

| (5) | doprinosa regija, lokalnih tijela i drugih javnih tijela; |
| --- | --- |

(5)

doprinosa regija, lokalnih tijela i drugih javnih tijela;

| (6) | ostalih prihoda. |
| --- | --- |

(6)

ostalih prihoda.

| (24) | Prema izvješću talijanskog Ministarstva infrastrukture i prometa, „lučke pristojbe” (odnosno pristojbe za istovarenu i utovarenu robu (tassa portuale) i pristojbe za sidrenje (tassa di ancoraggio)) i naknade za koncesije bile su dva najveća izvora prihoda talijanskih luka 2017. te su lučke pristojbe činile 53,2 %, a naknade za koncesije 27,1 % prihoda od poslovanja (6). |
| --- | --- |

(24)

Prema izvješću talijanskog Ministarstva infrastrukture i prometa, „lučke pristojbe” (odnosno pristojbe za istovarenu i utovarenu robu (tassa portuale) i pristojbe za sidrenje (tassa di ancoraggio)) i naknade za koncesije bile su dva najveća izvora prihoda talijanskih luka 2017. te su lučke pristojbe činile 53,2 %, a naknade za koncesije 27,1 % prihoda od poslovanja (6).

tassa portuale

tassa di ancoraggio

6

2.1.4.   Lučke djelatnosti (članak 16. Zakona 84/1994)

Lučke djelatnosti (članak 16. Zakona 84/1994)

| (25) | Lučke djelatnosti su utovar, istovar, pretovar, skladištenje, općenita manipulacija robom i svim ostalim predmetima koji se obavljaju na lučkom području. Lučke usluge čine specijalističke, dopunske i pomoćne usluge u ciklusu lučkih djelatnosti. Te usluge lučka uprava može odrediti posebnim pravilima koje ministar prometa i plovidbe donosi dekretom. |
| --- | --- |

(25)

Lučke djelatnosti su utovar, istovar, pretovar, skladištenje, općenita manipulacija robom i svim ostalim predmetima koji se obavljaju na lučkom području. Lučke usluge čine specijalističke, dopunske i pomoćne usluge u ciklusu lučkih djelatnosti. Te usluge lučka uprava može odrediti posebnim pravilima koje ministar prometa i plovidbe donosi dekretom.

| (26) | Lučke uprave reguliraju i nadziru lučke djelatnosti i usluge te primjenu javno objavljenih tarifa svakog poduzetnika i redovito podnose izvješća ministru prometa i plovidbe. |
| --- | --- |

(26)

Lučke uprave reguliraju i nadziru lučke djelatnosti i usluge te primjenu javno objavljenih tarifa svakog poduzetnika i redovito podnose izvješća ministru prometa i plovidbe.

| (27) | Provođenje lučkih djelatnosti i usluga koje lučke uprave obavljaju same ili koje obavljaju treće strane odobrava lučka uprava. Odobrenje obuhvaća provođenje lučkih djelatnosti ili jedne ili više lučkih usluga, kako je navedeno u samom odobrenju. |
| --- | --- |

(27)

Provođenje lučkih djelatnosti i usluga koje lučke uprave obavljaju same ili koje obavljaju treće strane odobrava lučka uprava. Odobrenje obuhvaća provođenje lučkih djelatnosti ili jedne ili više lučkih usluga, kako je navedeno u samom odobrenju.

| (28) | Ovlašteni poduzetnici moraju biti upisani u zasebne registre lučke uprave te podliježu plaćanju godišnje pristojbe i davanju jamstva. |
| --- | --- |

(28)

Ovlašteni poduzetnici moraju biti upisani u zasebne registre lučke uprave te podliježu plaćanju godišnje pristojbe i davanju jamstva.

| (29) | Ministar prometa i plovidbe u svrhu izdavanja odobrenja dekretom određuje:






  (1) | osobne, financijske i profesionalne zahtjeve za gospodarske subjekte i poduzetnike koji podnose zahtjev; |
| --- | --- | --- |

(29)

Ministar prometa i plovidbe u svrhu izdavanja odobrenja dekretom određuje:

(1)

osobne, financijske i profesionalne zahtjeve za gospodarske subjekte i poduzetnike koji podnose zahtjev;

| (2) | kriterije, postupke i vremenske rokove za dodjelu, prekid i povlačenje odobrenja, kao i povezane provjere; |
| --- | --- |

(2)

kriterije, postupke i vremenske rokove za dodjelu, prekid i povlačenje odobrenja, kao i povezane provjere;

| (3) | parametre za utvrđivanje minimalnih i maksimalnih iznosa godišnjih pristojbi i jamstva povezanih s trajanjem i posebnim karakteristikama odobrenja, uzimajući pritom u obzir količinu ulaganja i djelatnosti koje će se obavljati. |
| --- | --- |

(3)

parametre za utvrđivanje minimalnih i maksimalnih iznosa godišnjih pristojbi i jamstva povezanih s trajanjem i posebnim karakteristikama odobrenja, uzimajući pritom u obzir količinu ulaganja i djelatnosti koje će se obavljati.

| (30) | Lučka uprava javno objavljuje tarife za lučke djelatnosti. Ovlašteni poduzetnici moraju obavijestiti lučku upravu o tarifama koje namjeravaju primjenjivati za korisnike, kao i o svim naknadnim odstupanjima. |
| --- | --- |

(30)

Lučka uprava javno objavljuje tarife za lučke djelatnosti. Ovlašteni poduzetnici moraju obavijestiti lučku upravu o tarifama koje namjeravaju primjenjivati za korisnike, kao i o svim naknadnim odstupanjima.

| (31) | Trajanje odobrenja povezano je s operativnim programom koji je predložio poduzetnik ili, ako je ovlašteni poduzetnik ujedno i koncesionar u smislu članka 18. Zakona 84/1994 (vidjeti 2.1.5. u nastavku), jednako je trajanju koncesije. Odobrenje se može produljiti u kombinaciji s novim operativnim programima ili nakon produljenja koncesije. |
| --- | --- |

(31)

Trajanje odobrenja povezano je s operativnim programom koji je predložio poduzetnik ili, ako je ovlašteni poduzetnik ujedno i koncesionar u smislu članka 18. Zakona 84/1994 (vidjeti 2.1.5. u nastavku), jednako je trajanju koncesije. Odobrenje se može produljiti u kombinaciji s novim operativnim programima ili nakon produljenja koncesije.

| (32) | Lučka uprava nakon savjetovanja s lokalnim savjetodavnim odborom određuje maksimalan broj dozvola koje će se izdati, pri čemu uzima u obzir operativne zahtjeve i promet u luci te u svakom slučaju osigurava maksimalnu razinu tržišnog natjecanja u sektoru. |
| --- | --- |

(32)

Lučka uprava nakon savjetovanja s lokalnim savjetodavnim odborom određuje maksimalan broj dozvola koje će se izdati, pri čemu uzima u obzir operativne zahtjeve i promet u luci te u svakom slučaju osigurava maksimalnu razinu tržišnog natjecanja u sektoru.

2.1.5.   Koncesije za kopnena područja i pristaništa (članak 18. Zakona 84/1994)

Koncesije za kopnena područja i pristaništa (članak 18. Zakona 84/1994)

| (33) | Lučke uprave daju kopnena područja i pristaništa na lučkom području u koncesiju poduzetnicima iz članka 16. Zakona 84/1994 u svrhu provođenja lučkih djelatnosti. |
| --- | --- |

(33)

Lučke uprave daju kopnena područja i pristaništa na lučkom području u koncesiju poduzetnicima iz članka 16. Zakona 84/1994 u svrhu provođenja lučkih djelatnosti.

| (34) | Koncesije se povjeravaju na temelju odgovarajućeg oblika oglašavanja utvrđenoga dekretom ministra prometa i plovidbe u dogovoru s ministrom financija. U tom se dekretu navode i:






  (1) | trajanje koncesije, nadzorne i inspekcijske ovlasti tijela koja izdaju koncesiju, uvjeti produljenja koncesije i davanja objekata u koncesiju novom koncesionaru; |
| --- | --- | --- |

(34)

Koncesije se povjeravaju na temelju odgovarajućeg oblika oglašavanja utvrđenoga dekretom ministra prometa i plovidbe u dogovoru s ministrom financija. U tom se dekretu navode i:

(1)

trajanje koncesije, nadzorne i inspekcijske ovlasti tijela koja izdaju koncesiju, uvjeti produljenja koncesije i davanja objekata u koncesiju novom koncesionaru;

| (2) | minimalne naknade za koncesiju koje koncesionar mora platiti. |
| --- | --- |

(2)

minimalne naknade za koncesiju koje koncesionar mora platiti.

| (35) | Kako bi se koncesije dodijelile, podnositelji zahtjeva moraju:






  (1) | dostaviti poslovni plan, koji je potkrijepljen odgovarajućim jamstvima i osmišljen tako da poveća promet i produktivnost luke; |
| --- | --- | --- |

(35)

Kako bi se koncesije dodijelile, podnositelji zahtjeva moraju:

(1)

dostaviti poslovni plan, koji je potkrijepljen odgovarajućim jamstvima i osmišljen tako da poveća promet i produktivnost luke;

| (2) | imati odgovarajuće tehničke, organizacijske i sigurnosne alate kako bi zadovoljili vlastite potrebe i potrebe trećih strana u pogledu neprekidnog ciklusa integrirane proizvodnje i poslovanja; |
| --- | --- |

(2)

imati odgovarajuće tehničke, organizacijske i sigurnosne alate kako bi zadovoljili vlastite potrebe i potrebe trećih strana u pogledu neprekidnog ciklusa integrirane proizvodnje i poslovanja;

| (3) | sastaviti plan zapošljavanja koji odgovara poslovnom planu. |
| --- | --- |

(3)

sastaviti plan zapošljavanja koji odgovara poslovnom planu.

| (36) | U svakoj luci koncesionar kopnenog područja u vlasništvu države mora izravno obavljati djelatnost za koju mu je dodijeljena koncesija. Koncesionar ne može istodobno biti koncesionar drugog državnog područja u istoj luci, osim ako se djelatnost za koju je potrebna nova koncesija razlikuje od djelatnosti koja je obuhvaćena postojećim koncesijama na istom državnom području te ne može obavljati lučke djelatnosti na područjima koja mu nisu dodijeljena u okviru koncesije. |
| --- | --- |

(36)

U svakoj luci koncesionar kopnenog područja u vlasništvu države mora izravno obavljati djelatnost za koju mu je dodijeljena koncesija. Koncesionar ne može istodobno biti koncesionar drugog državnog područja u istoj luci, osim ako se djelatnost za koju je potrebna nova koncesija razlikuje od djelatnosti koja je obuhvaćena postojećim koncesijama na istom državnom području te ne može obavljati lučke djelatnosti na područjima koja mu nisu dodijeljena u okviru koncesije.

| (37) | Lučka uprava provodi godišnje inspekcije kako bi potvrdila da su zadovoljeni zahtjevi koji su utvrđeni u vrijeme dodjele koncesije i da su provedena ulaganja iz poslovnog plana. |
| --- | --- |

(37)

Lučka uprava provodi godišnje inspekcije kako bi potvrdila da su zadovoljeni zahtjevi koji su utvrđeni u vrijeme dodjele koncesije i da su provedena ulaganja iz poslovnog plana.

| (38) | Ako koncesionar neopravdano ne uspije ispuniti svoje obveze i ostvariti ciljeve iz poslovnog plana, lučka uprava povlači koncesiju. |
| --- | --- |

(38)

Ako koncesionar neopravdano ne uspije ispuniti svoje obveze i ostvariti ciljeve iz poslovnog plana, lučka uprava povlači koncesiju.

2.2.   Sustav oporezivanja dobiti u Italiji i oslobođenje lučkih uprava

Sustav oporezivanja dobiti u Italiji i oslobođenje lučkih uprava

| (39) | Talijanski porez na dobit uređen je Predsjedničkim dekretom 917 od 22. prosinca 1986.: Testo Unico delle Imposte sui Redditi (pročišćeni tekst Zakona o porezu, „TUIR”) (7). U glavi III. TUIR-a utvrđena su pravila o oporezivanju dobiti trgovačkih društava. |
| --- | --- |

(39)

Talijanski porez na dobit uređen je Predsjedničkim dekretom 917 od 22. prosinca 1986.: Testo Unico delle Imposte sui Redditi (pročišćeni tekst Zakona o porezu, „TUIR”) (7). U glavi III. TUIR-a utvrđena su pravila o oporezivanju dobiti trgovačkih društava.

Testo Unico delle Imposte sui Redditi

7

| (40) | Glavni elementi talijanskog poreza na dobit (Imposta sul reddito sulle società IRES,„IRES”) navedeni su u nastavku (8). |
| --- | --- |

(40)

Glavni elementi talijanskog poreza na dobit (Imposta sul reddito sulle società IRES,„IRES”) navedeni su u nastavku (8).

Imposta sul reddito sulle società IRES,

8

2.2.1.   Porezni obveznici (članci 73. i 74. TUIR-a)

Porezni obveznici (članci 73. i 74. TUIR-a)

| (41) | U skladu s člankom 73. stavkom 1. TUIR-a sljedeći su subjekti podložni porezu na dobit:






  (1) | dionička društva i komanditna društva, društva s ograničenom odgovornošću, zadruge i društva za uzajamno osiguranje, europska društva u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 2157/2001 (9) i europske zadruge u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 1435/2003 (10), koji su rezidenti na državnom području Italije; |
| --- | --- | --- |

(41)

U skladu s člankom 73. stavkom 1. TUIR-a sljedeći su subjekti podložni porezu na dobit:

(1)

dionička društva i komanditna društva, društva s ograničenom odgovornošću, zadruge i društva za uzajamno osiguranje, europska društva u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 2157/2001 (9) i europske zadruge u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 1435/2003 (10), koji su rezidenti na državnom području Italije;

9

10

| (2) | javni i privatni subjekti koji nisu poduzeća, kao i zaklade, koji su rezidenti Italije i čiji je jedini ili glavni cilj provođenje komercijalnih djelatnosti; |
| --- | --- |

(2)

javni i privatni subjekti koji nisu poduzeća, kao i zaklade, koji su rezidenti Italije i čiji je jedini ili glavni cilj provođenje komercijalnih djelatnosti;

| (3) | javni i privatni subjekti koji nisu poduzeća, zaklade čiji jedini ili glavni cilj nije provođenje komercijalnih djelatnosti, kao i poduzeća za kolektivno ulaganje ušteđevine, koji su rezidenti na državnom području Italije; |
| --- | --- |

(3)

javni i privatni subjekti koji nisu poduzeća, zaklade čiji jedini ili glavni cilj nije provođenje komercijalnih djelatnosti, kao i poduzeća za kolektivno ulaganje ušteđevine, koji su rezidenti na državnom području Italije;

| (4) | poduzeća i institucije bilo koje vrste, uključujući zaklade, bilo da imaju ili nemaju pravnu osobnost, koji nisu rezidenti na državnom području Italije. |
| --- | --- |

(4)

poduzeća i institucije bilo koje vrste, uključujući zaklade, bilo da imaju ili nemaju pravnu osobnost, koji nisu rezidenti na državnom području Italije.

| (42) | Člankom 74. TUIR-a uvode se posebne odredbe za državna i javna tijela te se utvrđuju djelatnosti koje se ne smatraju komercijalnim djelatnostima. |
| --- | --- |

(42)

Člankom 74. TUIR-a uvode se posebne odredbe za državna i javna tijela te se utvrđuju djelatnosti koje se ne smatraju komercijalnim djelatnostima.

| (43) | U skladu s člankom 74. stavkom 1. TUIR-a državna tijela i uprave, uključujući autonomne uprave, te, ako imaju pravnu osobnost, općine, konzorciji lokalnih tijela, udruženja i tijela koja upravljaju javnim vlasništvom, planinske zajednice, provincije i regije ne podliježu porezu na dobit. U skladu s člankom 74. stavkom 2. TUIR-a, kad javna tijela izvršavaju državne funkcije, to se ne smatra komercijalnom djelatnošću. |
| --- | --- |

(43)

U skladu s člankom 74. stavkom 1. TUIR-a državna tijela i uprave, uključujući autonomne uprave, te, ako imaju pravnu osobnost, općine, konzorciji lokalnih tijela, udruženja i tijela koja upravljaju javnim vlasništvom, planinske zajednice, provincije i regije ne podliježu porezu na dobit. U skladu s člankom 74. stavkom 2. TUIR-a, kad javna tijela izvršavaju državne funkcije, to se ne smatra komercijalnom djelatnošću.

2.2.2.   Oporeziva dobit

Oporeziva dobit

| (44) | Svi prihodi koje ostvare poduzeća koja obavljaju komercijalne djelatnosti smatraju se poslovnim prihodima i podliježu IRES-u (članak 81. TUIR-a). Porezna je osnovica globalni prihod na računu dobiti i gubitka koji je pripremljen za predmetnu fiskalnu godinu u skladu s pravilima u okviru prava trgovačkih društava i prilagođen u skladu s odredbama poreznog prava u pogledu poslovnog prihoda. |
| --- | --- |

(44)

Svi prihodi koje ostvare poduzeća koja obavljaju komercijalne djelatnosti smatraju se poslovnim prihodima i podliježu IRES-u (članak 81. TUIR-a). Porezna je osnovica globalni prihod na računu dobiti i gubitka koji je pripremljen za predmetnu fiskalnu godinu u skladu s pravilima u okviru prava trgovačkih društava i prilagođen u skladu s odredbama poreznog prava u pogledu poslovnog prihoda.

| (45) | Hoće li prihod od nekretnina biti podložan porezu na dobit ovisi o vrsti nekretnine. Ako se nekretnina doista upotrebljava isključivo za provođenje komercijalne djelatnosti (ili ako se zbog svojih karakteristika može upotrebljavati samo za provođenje komercijalne djelatnosti), prihod od nekretnine smatra se poslovnim prihodom. Stoga se taj prihod uključuje u oporezivu dobit poduzeća. |
| --- | --- |

(45)

Hoće li prihod od nekretnina biti podložan porezu na dobit ovisi o vrsti nekretnine. Ako se nekretnina doista upotrebljava isključivo za provođenje komercijalne djelatnosti (ili ako se zbog svojih karakteristika može upotrebljavati samo za provođenje komercijalne djelatnosti), prihod od nekretnine smatra se poslovnim prihodom. Stoga se taj prihod uključuje u oporezivu dobit poduzeća.

2.2.3.   Porezno razdoblje

Porezno razdoblje

| (46) | U svrhu poreza na dobit kao porezno razdoblje uzima se fiskalna godina poduzeća, kako je određeno zakonom ili statutom. Ako se fiskalna godina ne utvrđuje na taj način ili ako je dulja od dvije godine, kao porezno razdoblje uzima se kalendarska godina (članak 76. TUIR-a). |
| --- | --- |

(46)

U svrhu poreza na dobit kao porezno razdoblje uzima se fiskalna godina poduzeća, kako je određeno zakonom ili statutom. Ako se fiskalna godina ne utvrđuje na taj način ili ako je dulja od dvije godine, kao porezno razdoblje uzima se kalendarska godina (članak 76. TUIR-a).

2.2.4.   Stope

Stope

| (47) | Stopa IRES-a iznosi 24 % (članak 77. TUIR-a) (11). |
| --- | --- |

(47)

Stopa IRES-a iznosi 24 % (članak 77. TUIR-a) (11).

11

| (48) | Člankom 1. stavkom 716. Zakona br. 160 od 27. prosinca 2019. uveden je novi prirez IRES-a od 3,5 postotnih bodova na prihod od djelatnosti koje se obavljaju na temelju lučkih odobrenja i koncesija dodijeljenih na temelju članaka 16. i 18. Zakona 84/1994 (12). To je privremena mjera koja bi se trebala odnositi samo na fiskalne godine od 2019. do 2021. |
| --- | --- |

(48)

Člankom 1. stavkom 716. Zakona br. 160 od 27. prosinca 2019. uveden je novi prirez IRES-a od 3,5 postotnih bodova na prihod od djelatnosti koje se obavljaju na temelju lučkih odobrenja i koncesija dodijeljenih na temelju članaka 16. i 18. Zakona 84/1994 (12). To je privremena mjera koja bi se trebala odnositi samo na fiskalne godine od 2019. do 2021.

12

2.2.5.   Oporezivanje lučkih uprava u Italiji

Oporezivanje lučkih uprava u Italiji

| (49) | Lučke uprave u Italiji ne podliježu porezu na dobit (IRES). Mjera na koju se ova Odluka odnosi oslobođenje je lučkih uprava u Italiji od poreza na dobit. To se oslobođenje konkretno temelji na članku 74. TUIR-a, kako ga tumače i primjenjuju talijanska tijela. |
| --- | --- |

(49)

Lučke uprave u Italiji ne podliježu porezu na dobit (IRES). Mjera na koju se ova Odluka odnosi oslobođenje je lučkih uprava u Italiji od poreza na dobit. To se oslobođenje konkretno temelji na članku 74. TUIR-a, kako ga tumače i primjenjuju talijanska tijela.

| (50) | U skladu s člankom 74. TUIR-a državna tijela i uprave, uključujući one s autonomnom organizacijom, čak i ako imaju pravnu osobnost, općine, konzorciji među lokalnim tijelima, udruženja i tijela koja upravljaju kolektivnim vlasništvom, planinske zajednice, provincije i regije ne podliježu porezu na dobit. |
| --- | --- |

(50)

U skladu s člankom 74. TUIR-a državna tijela i uprave, uključujući one s autonomnom organizacijom, čak i ako imaju pravnu osobnost, općine, konzorciji među lokalnim tijelima, udruženja i tijela koja upravljaju kolektivnim vlasništvom, planinske zajednice, provincije i regije ne podliježu porezu na dobit.

| (51) | Prema mišljenju talijanskih tijela lučke uprave javna su tijela kojima su povjerene isključivo upravne funkcije i stoga se na njih primjenjuje članak 74. TUIR-a. Talijanska tijela tvrde da se člankom 73. TUIR-a pak podrazumijeva da predmetni subjekt obavlja komercijalnu djelatnost, čak i kad je riječ o sekundarnoj djelatnosti, i da stoga nije primjenjiv na lučke uprave. |
| --- | --- |

(51)

Prema mišljenju talijanskih tijela lučke uprave javna su tijela kojima su povjerene isključivo upravne funkcije i stoga se na njih primjenjuje članak 74. TUIR-a. Talijanska tijela tvrde da se člankom 73. TUIR-a pak podrazumijeva da predmetni subjekt obavlja komercijalnu djelatnost, čak i kad je riječ o sekundarnoj djelatnosti, i da stoga nije primjenjiv na lučke uprave.

| (52) | Zbog načina na koji talijanska tijela tumače i primjenjuju članke 73. i 74. dolazi do situacije u kojoj su lučke uprave u Italiji oslobođene od poreza na dobit, među ostalim kad je riječ o prihodima od iskorištavanja lučke infrastrukture. |
| --- | --- |

(52)

Zbog načina na koji talijanska tijela tumače i primjenjuju članke 73. i 74. dolazi do situacije u kojoj su lučke uprave u Italiji oslobođene od poreza na dobit, među ostalim kad je riječ o prihodima od iskorištavanja lučke infrastrukture.

2.3.   Osnove za pokretanje postupka

Osnove za pokretanje postupka

| (53) | Komisija je 8. siječnja 2019. predložila odgovarajuće mjere u skladu s člankom 22. Postupovne uredbe i pozvala Italiju da donese mjere kojima bi se osiguralo da lučke uprave koje obavljaju gospodarske djelatnosti podliježu porezu na dobit jednako kao i ostali poduzetnici. Međutim, Italija je dopisom od 7. ožujka 2019. službeno odbacila prijedlog Komisije i odbila je donijeti mjere kojima bi se osiguralo da lučke uprave koje obavljaju gospodarske djelatnosti podliježu porezu na dobit na isti način kao i ostali poduzetnici. |
| --- | --- |

(53)

Komisija je 8. siječnja 2019. predložila odgovarajuće mjere u skladu s člankom 22. Postupovne uredbe i pozvala Italiju da donese mjere kojima bi se osiguralo da lučke uprave koje obavljaju gospodarske djelatnosti podliježu porezu na dobit jednako kao i ostali poduzetnici. Međutim, Italija je dopisom od 7. ožujka 2019. službeno odbacila prijedlog Komisije i odbila je donijeti mjere kojima bi se osiguralo da lučke uprave koje obavljaju gospodarske djelatnosti podliježu porezu na dobit na isti način kao i ostali poduzetnici.

| (54) | Budući da je Komisija i dalje smatrala da oslobođenje od poreza na dobit odobreno lučkim upravama koje obavljaju gospodarske djelatnosti čini postojeći državni program potpore i da je sumnjala u spojivost tog programa potpore s unutarnjim tržištem, odlučila je pokrenuti postupak predviđen člankom 108. stavkom 2. Ugovora na temelju članka 23. stavka 2. Poslovnika. Komisija je u ovoj Odluci privremeno zaključila da je oslobođenje lučkih uprava od poreza na dobit postojeća državna potpora u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a koja se ne može smatrati spojivom s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(54)

Budući da je Komisija i dalje smatrala da oslobođenje od poreza na dobit odobreno lučkim upravama koje obavljaju gospodarske djelatnosti čini postojeći državni program potpore i da je sumnjala u spojivost tog programa potpore s unutarnjim tržištem, odlučila je pokrenuti postupak predviđen člankom 108. stavkom 2. Ugovora na temelju članka 23. stavka 2. Poslovnika. Komisija je u ovoj Odluci privremeno zaključila da je oslobođenje lučkih uprava od poreza na dobit postojeća državna potpora u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a koja se ne može smatrati spojivom s unutarnjim tržištem.

3.   PRIMJEDBE ITALIJE I ZAINTERESIRANIH STRANA

PRIMJEDBE ITALIJE I ZAINTERESIRANIH STRANA

3.1.   Opće primjedbe

Opće primjedbe

| (55) | Italija i ostale zainteresirane strane tvrde da su, zbog toga što ne postoji pravo Unije o lukama ni zajednički koncept lučkih uprava u pravu Unije, za određivanje i reguliranje prirode i funkcija upravnih tijela luka nadležne države članice, što je potvrđeno Uredbom (EU) br. 2017/352 Europskog parlamenta i Vijeća (13). |
| --- | --- |

(55)

Italija i ostale zainteresirane strane tvrde da su, zbog toga što ne postoji pravo Unije o lukama ni zajednički koncept lučkih uprava u pravu Unije, za određivanje i reguliranje prirode i funkcija upravnih tijela luka nadležne države članice, što je potvrđeno Uredbom (EU) br. 2017/352 Europskog parlamenta i Vijeća (13).

13

| (56) | One smatraju da nije razumno na Italiju primjenjivati načela utvrđena u odlukama koje je Komisija donijela u određenim predmetima u drugim državama članicama. Njihovo je mišljenje da se stanje u Italiji ne može usporediti sa stanjem u drugim državama članicama (14). |
| --- | --- |

(56)

One smatraju da nije razumno na Italiju primjenjivati načela utvrđena u odlukama koje je Komisija donijela u određenim predmetima u drugim državama članicama. Njihovo je mišljenje da se stanje u Italiji ne može usporediti sa stanjem u drugim državama članicama (14).

14

3.2.   Poduzetnici/gospodarske djelatnosti

Poduzetnici/gospodarske djelatnosti

3.2.1.   Negospodarske djelatnosti koje se obavljaju u javnom interesu

Negospodarske djelatnosti koje se obavljaju u javnom interesu

| (57) | Prema Italiji i većini primjedbi zainteresiranih strana lučke uprave nisu poduzetnici i ne obavljaju gospodarske djelatnosti (15). Talijanski pravosudni sustav zahtijeva da lučke uprave budu negospodarska javna tijela od nacionalne važnosti s upravnom, organizacijskom, regulatornom, proračunskom i financijskom autonomijom. |
| --- | --- |

(57)

Prema Italiji i većini primjedbi zainteresiranih strana lučke uprave nisu poduzetnici i ne obavljaju gospodarske djelatnosti (15). Talijanski pravosudni sustav zahtijeva da lučke uprave budu negospodarska javna tijela od nacionalne važnosti s upravnom, organizacijskom, regulatornom, proračunskom i financijskom autonomijom.

15

| (58) | Lučke uprave nadzire Ministarstvo infrastrukture i prometa, a izvješća o njihovu financijskom upravljanju podliježu revizijama koje provodi Revizorski sud jednako kao i kod svih tijela koja su dio javne uprave. Uključene su na popis Talijanskog statističkog zavoda koji se upotrebljava za utvrđivanje konsolidiranog financijskog računa države. Lučke uprave stoga nisu samo u javnom vlasništvu, nego su prava negospodarska javna tijela (16). |
| --- | --- |

(58)

Lučke uprave nadzire Ministarstvo infrastrukture i prometa, a izvješća o njihovu financijskom upravljanju podliježu revizijama koje provodi Revizorski sud jednako kao i kod svih tijela koja su dio javne uprave. Uključene su na popis Talijanskog statističkog zavoda koji se upotrebljava za utvrđivanje konsolidiranog financijskog računa države. Lučke uprave stoga nisu samo u javnom vlasništvu, nego su prava negospodarska javna tijela (16).

16

| (59) | Italija i većina zainteresiranih strana napominju da lučke uprave same ne obavljaju lučke usluge ni tehničko-nautičke usluge (17). Regulatorne ovlasti za tehničko-nautičke usluge peljarenja, tegljenja, vezivanja i pomoćnog prekrcaja s brodova koji nisu u luci pripadaju pomorskom tijelu, decentraliziranoj strukturi Ministarstva infrastrukture i prometa. Pravila za dodjelu tih usluga utvrđena su u talijanskom Pomorskom zakoniku i provedbenim uredbama. Osim toga, lučke uprave same ne obavljaju ostale djelatnosti kao što su opskrba gorivom i sakupljanje otpada. |
| --- | --- |

(59)

Italija i većina zainteresiranih strana napominju da lučke uprave same ne obavljaju lučke usluge ni tehničko-nautičke usluge (17). Regulatorne ovlasti za tehničko-nautičke usluge peljarenja, tegljenja, vezivanja i pomoćnog prekrcaja s brodova koji nisu u luci pripadaju pomorskom tijelu, decentraliziranoj strukturi Ministarstva infrastrukture i prometa. Pravila za dodjelu tih usluga utvrđena su u talijanskom Pomorskom zakoniku i provedbenim uredbama. Osim toga, lučke uprave same ne obavljaju ostale djelatnosti kao što su opskrba gorivom i sakupljanje otpada.

17

| (60) | Prema talijanskim tijelima i većini zainteresiranih strana, lučke uprave u javnom interesu osiguravaju nediskriminirajući pristup tržištima za lučke usluge u uvjetima slobodnog tržišnog natjecanja te osiguravaju da se državno vlasništvo dodjeljuje na potpuno transparentan i nepristran način (18). Djelatnosti lučkih uprava u skladu sa Zakonom 84/1994 vode se javnim interesom pravilnog funkcioniranja lučkih područja. |
| --- | --- |

(60)

Prema talijanskim tijelima i većini zainteresiranih strana, lučke uprave u javnom interesu osiguravaju nediskriminirajući pristup tržištima za lučke usluge u uvjetima slobodnog tržišnog natjecanja te osiguravaju da se državno vlasništvo dodjeljuje na potpuno transparentan i nepristran način (18). Djelatnosti lučkih uprava u skladu sa Zakonom 84/1994 vode se javnim interesom pravilnog funkcioniranja lučkih područja.

18

3.2.2.   Koncesije koje se ne obavljaju u svrhu ostvarenja dobiti

Koncesije koje se ne obavljaju u svrhu ostvarenja dobiti

| (61) | Italija i nekoliko drugih zainteresiranih strana smatraju da je dodjela lučkih koncesija lučke uprave regulatorna djelatnost kojoj je cilj produktivnija raspodjela lučke infrastrukture u interesu lučke zajednice i korisnika luke. Lučke uprave osiguravaju dodjelu koncesija za upotrebu lučkih područja u javnom vlasništvu kako bi se poboljšalo upravljanje lukom i svim djelatnostima povezanima s njom. Koncesije se ni u kojem smislu ne dodjeljuju radi ostvarenja dobiti. Ne dodjeljuju se na konkurentnom tržištu (19). |
| --- | --- |

(61)

Italija i nekoliko drugih zainteresiranih strana smatraju da je dodjela lučkih koncesija lučke uprave regulatorna djelatnost kojoj je cilj produktivnija raspodjela lučke infrastrukture u interesu lučke zajednice i korisnika luke. Lučke uprave osiguravaju dodjelu koncesija za upotrebu lučkih područja u javnom vlasništvu kako bi se poboljšalo upravljanje lukom i svim djelatnostima povezanima s njom. Koncesije se ni u kojem smislu ne dodjeljuju radi ostvarenja dobiti. Ne dodjeljuju se na konkurentnom tržištu (19).

19

| (62) | Italija i ostale zainteresirane strane navode da se koncesionari odabiru transparentnim i nediskriminirajućim postupcima (20). Njihov odabir ne ovisi nužno o najvećim mogućnostima za ostvarenje profita u obliku veće naknade za ustupanje zemljišta. Cilj je što više povećati korist i vrijednost lučkih područja u javnom interesu. |
| --- | --- |

(62)

Italija i ostale zainteresirane strane navode da se koncesionari odabiru transparentnim i nediskriminirajućim postupcima (20). Njihov odabir ne ovisi nužno o najvećim mogućnostima za ostvarenje profita u obliku veće naknade za ustupanje zemljišta. Cilj je što više povećati korist i vrijednost lučkih područja u javnom interesu.

20

3.2.3.   Naknade za koncesiju nisu tržišne cijene

Naknade za koncesiju nisu tržišne cijene

| (63) | Italija i nekoliko drugih zainteresiranih strana smatraju da naknade za dodjelu koncesija i odobrenja lučkih uprava javnim poduzećima za komercijalnu upotrebu osnovne lučke infrastrukture i pružanje usluga nisu kompenzacija za uslugu koja se pruža ili robu koja se nudi. Prema njihovu mišljenju predmetne usluge ne mogu se smatrati gospodarskim djelatnostima (21). |
| --- | --- |

(63)

Italija i nekoliko drugih zainteresiranih strana smatraju da naknade za dodjelu koncesija i odobrenja lučkih uprava javnim poduzećima za komercijalnu upotrebu osnovne lučke infrastrukture i pružanje usluga nisu kompenzacija za uslugu koja se pruža ili robu koja se nudi. Prema njihovu mišljenju predmetne usluge ne mogu se smatrati gospodarskim djelatnostima (21).

21

| (64) | Lučke uprave dodjeljuju koncesije na osnovu transparentnih, konkurentnih i nediskriminirajućih postupaka. Postupak dodjele koji kao posljedicu ima odabir koncesionara potpuno je odvojen od iznosa naknade. Lučke uprave obvezne su nadgledati koncesionara i provjeriti poštuje li on uvjete koncesije. Provode provjere usklađenosti i imaju posebne ovlasti sankcioniranja koncesionara, kao što je ovlast za povlačenje koncesije u slučaju neispunjavanja obveza. Lučke uprave nemaju izravne ugovorne odnose s brodovlasnicima i subjektima koji upravljaju plovilima, već takve odnose imaju samo koncesionari. |
| --- | --- |

(64)

Lučke uprave dodjeljuju koncesije na osnovu transparentnih, konkurentnih i nediskriminirajućih postupaka. Postupak dodjele koji kao posljedicu ima odabir koncesionara potpuno je odvojen od iznosa naknade. Lučke uprave obvezne su nadgledati koncesionara i provjeriti poštuje li on uvjete koncesije. Provode provjere usklađenosti i imaju posebne ovlasti sankcioniranja koncesionara, kao što je ovlast za povlačenje koncesije u slučaju neispunjavanja obveza. Lučke uprave nemaju izravne ugovorne odnose s brodovlasnicima i subjektima koji upravljaju plovilima, već takve odnose imaju samo koncesionari.

| (65) | Prema primjedbama Italije i nekoliko drugih zainteresiranih strana postoji znatna razlika između dodjele državnog vlasništva koncesionarima (kao u slučaju Italije) i zakupa tog vlasništva (22). Prava koja lučke uprave dodjeljuju koncesionaru manja su od prava tipičnog zakupnika u zakupničkom odnosu u tradicionalnim modelima kućevlasničkih luka. Dokaz su toga sljedeće posebnosti talijanskog sustava:






  (1) | način na koji koncesionar isključivo upotrebljava javno vlasništvo ne smije biti u suprotnosti s javnim interesom; |
| --- | --- | --- |

(65)

Prema primjedbama Italije i nekoliko drugih zainteresiranih strana postoji znatna razlika između dodjele državnog vlasništva koncesionarima (kao u slučaju Italije) i zakupa tog vlasništva (22). Prava koja lučke uprave dodjeljuju koncesionaru manja su od prava tipičnog zakupnika u zakupničkom odnosu u tradicionalnim modelima kućevlasničkih luka. Dokaz su toga sljedeće posebnosti talijanskog sustava:

22

(1)

način na koji koncesionar isključivo upotrebljava javno vlasništvo ne smije biti u suprotnosti s javnim interesom;

| (2) | lučke uprave u svakom trenutku mogu povući koncesije zbog određenih razloga povezanih s upotrebom mora ili drugih razloga u javnom interesu; u tom slučaju koncesionar nema pravo na naknadu; |
| --- | --- |

(2)

lučke uprave u svakom trenutku mogu povući koncesije zbog određenih razloga povezanih s upotrebom mora ili drugih razloga u javnom interesu; u tom slučaju koncesionar nema pravo na naknadu;

| (3) | naknade se naplaćuju provedbenim postupcima sličnima onima za naplatu poreznih dugova; |
| --- | --- |

(3)

naknade se naplaćuju provedbenim postupcima sličnima onima za naplatu poreznih dugova;

| (4) | nakon isteka koncesije državno vlasništvo dostupno je lučkoj upravi i svi obavljeni radovi ili poboljšanja ostaju u vlasništvu države; koncesionar ne prima nikakvu naknadu ni pristojbu za te radove i poboljšanja. |
| --- | --- |

(4)

nakon isteka koncesije državno vlasništvo dostupno je lučkoj upravi i svi obavljeni radovi ili poboljšanja ostaju u vlasništvu države; koncesionar ne prima nikakvu naknadu ni pristojbu za te radove i poboljšanja.

| (66) | Zbog toga, prema mišljenju Italije i nekoliko zainteresiranih stana, naknade za koncesiju koje koncesionar plaća lučkoj upravi nisu zakupnine ni tržišne cijene jer ne postoji diskrecija između pregovaračkih strana. Te su naknade određene zakonom i imaju značajke poreza koji koncesionar plaća državi preko lučke uprave u zamjenu za pristup tržištu lučkih gospodarskih djelatnosti, konkretno kako bi obavljao djelatnosti i usluge s pomoću javnog vlasništva (23). |
| --- | --- |

(66)

Zbog toga, prema mišljenju Italije i nekoliko zainteresiranih stana, naknade za koncesiju koje koncesionar plaća lučkoj upravi nisu zakupnine ni tržišne cijene jer ne postoji diskrecija između pregovaračkih strana. Te su naknade određene zakonom i imaju značajke poreza koji koncesionar plaća državi preko lučke uprave u zamjenu za pristup tržištu lučkih gospodarskih djelatnosti, konkretno kako bi obavljao djelatnosti i usluge s pomoću javnog vlasništva (23).

23

| (67) | Iz toga slijedi da lučke uprave ne obavljaju nikakve gospodarske djelatnosti jer ne mogu utjecati na glavni element svake gospodarske transakcije koja se obavlja u tržišnim uvjetima, odnosno na cijenu usluge (24). |
| --- | --- |

(67)

Iz toga slijedi da lučke uprave ne obavljaju nikakve gospodarske djelatnosti jer ne mogu utjecati na glavni element svake gospodarske transakcije koja se obavlja u tržišnim uvjetima, odnosno na cijenu usluge (24).

24

| (68) | Neke zainteresirane strane (25) navode da u skladu sa sudskom praksom Suda Europske unije ne postoji gospodarska djelatnost u kojoj se posebni načini ponude određene robe ili usluga izravno određuju zakonom i stoga se ne temelje na gospodarskim procjenama ponuditelja (26). Stoga bi postojanje komercijalne naknade koju izravno određuje poduzetnik koji upravlja infrastrukturom bilo uvjet za to da se on kategorizira kao poduzetnik (27). |
| --- | --- |

(68)

Neke zainteresirane strane (25) navode da u skladu sa sudskom praksom Suda Europske unije ne postoji gospodarska djelatnost u kojoj se posebni načini ponude određene robe ili usluga izravno određuju zakonom i stoga se ne temelje na gospodarskim procjenama ponuditelja (26). Stoga bi postojanje komercijalne naknade koju izravno određuje poduzetnik koji upravlja infrastrukturom bilo uvjet za to da se on kategorizira kao poduzetnik (27).

25

26

27

3.2.4.   Gospodarska komponenta naknada za koncesiju

Gospodarska komponenta naknada za koncesiju

| (69) | Italija i neke zainteresirane strane navode da djelatnosti koje lučke uprave obavljaju pri upravljaju lučkim vlasništvom ne utječu na javno vlasništvo. To znači da iako su neki elementi djelatnosti lučkih uprava gospodarske prirode, to ne može biti osnova za zaključak da su lučke uprave poduzetnici (28). Prema mišljenju Italije sudskom praksom Suda utvrđeno je da se tijela koja su osnovana i regulirana radi obavljanja javnih i negospodarskih funkcija i djelatnosti, ali koja istodobno obavljaju određene gospodarske djelatnosti, ne kategoriziraju kao poduzetnici (29). |
| --- | --- |

(69)

Italija i neke zainteresirane strane navode da djelatnosti koje lučke uprave obavljaju pri upravljaju lučkim vlasništvom ne utječu na javno vlasništvo. To znači da iako su neki elementi djelatnosti lučkih uprava gospodarske prirode, to ne može biti osnova za zaključak da su lučke uprave poduzetnici (28). Prema mišljenju Italije sudskom praksom Suda utvrđeno je da se tijela koja su osnovana i regulirana radi obavljanja javnih i negospodarskih funkcija i djelatnosti, ali koja istodobno obavljaju određene gospodarske djelatnosti, ne kategoriziraju kao poduzetnici (29).

28

29

| (70) | Italija se slaže s time da naknade koje koncesionari plaćaju uključuju gospodarsku komponentu. Naknade su fiksne prema kriterijima utvrđenima na nacionalnoj razini. Međutim, za naknade se uzimaju u obzir i obveze koje koncesionar preuzima u pogledu količine tereta, vrste ulaganja i obujma prometa. Stoga se osnovna naknada može smanjiti, na primjer, ako koncesionari ulažu u velike infrastrukturne radove ili provode izvanredno održavanje javnog dobra koje je u nadležnosti lučke uprave. |
| --- | --- |

(70)

Italija se slaže s time da naknade koje koncesionari plaćaju uključuju gospodarsku komponentu. Naknade su fiksne prema kriterijima utvrđenima na nacionalnoj razini. Međutim, za naknade se uzimaju u obzir i obveze koje koncesionar preuzima u pogledu količine tereta, vrste ulaganja i obujma prometa. Stoga se osnovna naknada može smanjiti, na primjer, ako koncesionari ulažu u velike infrastrukturne radove ili provode izvanredno održavanje javnog dobra koje je u nadležnosti lučke uprave.

| (71) | Ukratko, prema mišljenju talijanskih tijela naknade za koncesiju sastoje se od fiksne i varijabilne komponente. Fiksna komponenta razmjerna je površini predmetnih područja i uzima u obzir više drugih parametara (lokacija i razina infrastrukture područja). Varijabilna komponenta računa se na temelju poticajnih mehanizama za ostvarenje veće produktivnosti, boljih energetskih i ekoloških rezultata te poboljšanje razina usluga, posebno u pogledu prijevoza i intermodalne integracije luka. Poticajni parametri koji se upotrebljavaju za varijabilnu komponentu naknada za koncesiju obično u obzir uzimaju opseg prometa, u pogledu plovila i količine i vrsta robe, te razvoj posebnih tržišnih pokazatelja i pokazatelja kvalitete usluge (prosječno vrijeme skladištenja robe na područjima za skladištenje; razina učinkovitosti promjene načina prijevoza; razina energetske i ekološke učinkovitosti cijelog lučkog ciklusa; razina produktivnosti po jedinici lučkog područja obuhvaćenog koncesijom). |
| --- | --- |

(71)

Ukratko, prema mišljenju talijanskih tijela naknade za koncesiju sastoje se od fiksne i varijabilne komponente. Fiksna komponenta razmjerna je površini predmetnih područja i uzima u obzir više drugih parametara (lokacija i razina infrastrukture područja). Varijabilna komponenta računa se na temelju poticajnih mehanizama za ostvarenje veće produktivnosti, boljih energetskih i ekoloških rezultata te poboljšanje razina usluga, posebno u pogledu prijevoza i intermodalne integracije luka. Poticajni parametri koji se upotrebljavaju za varijabilnu komponentu naknada za koncesiju obično u obzir uzimaju opseg prometa, u pogledu plovila i količine i vrsta robe, te razvoj posebnih tržišnih pokazatelja i pokazatelja kvalitete usluge (prosječno vrijeme skladištenja robe na područjima za skladištenje; razina učinkovitosti promjene načina prijevoza; razina energetske i ekološke učinkovitosti cijelog lučkog ciklusa; razina produktivnosti po jedinici lučkog područja obuhvaćenog koncesijom).

| (72) | Stoga naknada za koncesiju (fiksna i varijabilna komponenta) s jedne strane pokriva komponentu naknade upravljanja lukom i upotrebu lučkog vlasništva kao osnovne infrastrukture, koja je negospodarske prirode, a s druge strane pokriva upravljanje javnim vlasništvom i njegovu upotrebu, čime se koncesionarima omogućava obavljanje djelatnosti. |
| --- | --- |

(72)

Stoga naknada za koncesiju (fiksna i varijabilna komponenta) s jedne strane pokriva komponentu naknade upravljanja lukom i upotrebu lučkog vlasništva kao osnovne infrastrukture, koja je negospodarske prirode, a s druge strane pokriva upravljanje javnim vlasništvom i njegovu upotrebu, čime se koncesionarima omogućava obavljanje djelatnosti.

| (73) | Italija smatra da je razlika između negospodarskog (fiksna komponenta) i gospodarskog (varijabilna komponenta) dijela naknade za koncesiju neizravno potvrđena Uredbom (EU) 2017/352. U toj je uredbi utvrđeno da se pristojbe za upotrebu lučke infrastrukture mogu razlikovati u skladu s gospodarskom strategijom luke i politikom uređenja zemljišta kako bi se promicala učinkovitija upotreba lučke infrastrukture (30). |
| --- | --- |

(73)

Italija smatra da je razlika između negospodarskog (fiksna komponenta) i gospodarskog (varijabilna komponenta) dijela naknade za koncesiju neizravno potvrđena Uredbom (EU) 2017/352. U toj je uredbi utvrđeno da se pristojbe za upotrebu lučke infrastrukture mogu razlikovati u skladu s gospodarskom strategijom luke i politikom uređenja zemljišta kako bi se promicala učinkovitija upotreba lučke infrastrukture (30).

30

| (74) | Italija smatra i da se pri procjeni prirode naknada za koncesiju moraju uzeti u obzir djelatnosti koje lučke uprave obavljaju kao javna tijela koja upravljaju javnim vlasništvom. Prema smjernicama iz sudske prakse, ako javno tijelo obavlja gospodarsku djelatnost koja se može odvojiti od izvršavanja javnih ovlasti, ono djeluje kao poduzetnik u pogledu te djelatnosti. Međutim, ako je gospodarska djelatnost neodvojiva od izvršavanja javnih ovlasti, djelatnosti koje tijelo obavlja i dalje su u potpunosti povezane s izvršavanjem tih ovlasti (31). |
| --- | --- |

(74)

Italija smatra i da se pri procjeni prirode naknada za koncesiju moraju uzeti u obzir djelatnosti koje lučke uprave obavljaju kao javna tijela koja upravljaju javnim vlasništvom. Prema smjernicama iz sudske prakse, ako javno tijelo obavlja gospodarsku djelatnost koja se može odvojiti od izvršavanja javnih ovlasti, ono djeluje kao poduzetnik u pogledu te djelatnosti. Međutim, ako je gospodarska djelatnost neodvojiva od izvršavanja javnih ovlasti, djelatnosti koje tijelo obavlja i dalje su u potpunosti povezane s izvršavanjem tih ovlasti (31).

31

| (75) | Kad je riječ o lučkim upravama, djelatnosti koje bi mogle imati gospodarski značaj u upravljanju lučkim vlasništvom i koje bi mogle biti relevantne za određivanje naknade za koncesiju u svakom su slučaju neodvojive od javnih djelatnosti koje su zakonom povjerene lučkim upravama, kao što su kontrola lučkog vlasništva i upravljanje njime te planiranje svih djelatnosti upotrebom lučkih područja. Naknade za koncesiju koje naplaćuju lučke uprave stoga se ne bi trebale smatrati dobiti. |
| --- | --- |

(75)

Kad je riječ o lučkim upravama, djelatnosti koje bi mogle imati gospodarski značaj u upravljanju lučkim vlasništvom i koje bi mogle biti relevantne za određivanje naknade za koncesiju u svakom su slučaju neodvojive od javnih djelatnosti koje su zakonom povjerene lučkim upravama, kao što su kontrola lučkog vlasništva i upravljanje njime te planiranje svih djelatnosti upotrebom lučkih područja. Naknade za koncesiju koje naplaćuju lučke uprave stoga se ne bi trebale smatrati dobiti.

| (76) | Italija se slaže da je varijabilna komponenta naknade za koncesiju gospodarske prirode i da bi to u teoriji moglo opravdati njezino uključivanje u osnovu za procjenu potencijalnog oporezivanja prihoda poduzetnika. |
| --- | --- |

(76)

Italija se slaže da je varijabilna komponenta naknade za koncesiju gospodarske prirode i da bi to u teoriji moglo opravdati njezino uključivanje u osnovu za procjenu potencijalnog oporezivanja prihoda poduzetnika.

| (77) | Međutim, prema njezinu mišljenju zbog poticajnih parametara varijabilne komponente naknadâ za koncesiju iznosi naknada progresivno se smanjuju kad koncesionari ostvare gospodarske ciljeve. Italija smatra da to dovodi do ukupnog smanjenja naknade za koncesiju. Posljedica je toga da se prihodi lučkih uprava u potpunosti ili gotovo u potpunosti sastoje od fiksne komponente, koja je ograničena na naknadu za upravne i regulatorne djelatnosti lučkih uprava. Stoga Italija smatra da lučke uprave ne obavljaju gospodarsku djelatnost. |
| --- | --- |

(77)

Međutim, prema njezinu mišljenju zbog poticajnih parametara varijabilne komponente naknadâ za koncesiju iznosi naknada progresivno se smanjuju kad koncesionari ostvare gospodarske ciljeve. Italija smatra da to dovodi do ukupnog smanjenja naknade za koncesiju. Posljedica je toga da se prihodi lučkih uprava u potpunosti ili gotovo u potpunosti sastoje od fiksne komponente, koja je ograničena na naknadu za upravne i regulatorne djelatnosti lučkih uprava. Stoga Italija smatra da lučke uprave ne obavljaju gospodarsku djelatnost.

3.3.   Državna sredstva

Državna sredstva

| (78) | Prema primjedbama koje su dostavile neke zainteresirane strane oslobođenje lučkih uprava od obveze plaćanja poreza na dobit ne bi podrazumijevalo gubitak poreznih prihoda jer su lučke uprave dio države. Zbog toga se ne bi trošila državna sredstva u obliku fiskalnih ili proračunskih izdataka (32). |
| --- | --- |

(78)

Prema primjedbama koje su dostavile neke zainteresirane strane oslobođenje lučkih uprava od obveze plaćanja poreza na dobit ne bi podrazumijevalo gubitak poreznih prihoda jer su lučke uprave dio države. Zbog toga se ne bi trošila državna sredstva u obliku fiskalnih ili proračunskih izdataka (32).

32

| (79) | Neke zainteresirane strane navode i da bi iznosi koje lučka uprava plaća državi u slučaju oporezivanja dobiti lučkih uprava uzrokovali preusmjeravanje sredstava izvan lučke uprave i ta joj sredstva tad ne bi bila dostupna za ispunjavanje njezine institucionalne misije. Tad bi se od države očekivalo da poveća svoj doprinos lučkim upravama. |
| --- | --- |

(79)

Neke zainteresirane strane navode i da bi iznosi koje lučka uprava plaća državi u slučaju oporezivanja dobiti lučkih uprava uzrokovali preusmjeravanje sredstava izvan lučke uprave i ta joj sredstva tad ne bi bila dostupna za ispunjavanje njezine institucionalne misije. Tad bi se od države očekivalo da poveća svoj doprinos lučkim upravama.

3.4.   Selektivnost

Selektivnost

| (80) | Kad je riječ o oslobođenju lučkih uprava od poreza na dobit (IRES), Italija i većina zainteresiranih strana navode da kategorizacija lučkih uprava kao negospodarskih javnih tijela u talijanskom Zakonu o porezu TUIR nužno podrazumijeva da su oslobođene od poreza na dobit (33). To nije iznimka koja odstupa od sustava ni posebna mjera u korist lučkih uprava jer je potpuno u skladu s načelima talijanskog poreznog sustava (34). |
| --- | --- |

(80)

Kad je riječ o oslobođenju lučkih uprava od poreza na dobit (IRES), Italija i većina zainteresiranih strana navode da kategorizacija lučkih uprava kao negospodarskih javnih tijela u talijanskom Zakonu o porezu TUIR nužno podrazumijeva da su oslobođene od poreza na dobit (33). To nije iznimka koja odstupa od sustava ni posebna mjera u korist lučkih uprava jer je potpuno u skladu s načelima talijanskog poreznog sustava (34).

33

34

| (81) | Isto tako, porezni sustav utvrđen u talijanskom TUIR-u potpuno je u skladu s prirodom i funkcijama lučkih uprava jer su one javna tijela kojima su povjerene isključivo upravne funkcije i stoga se na njih primjenjuje članak 74. TUIR-a. S druge strane, člankom 73. TUIR-a podrazumijeva se da predmetni subjekt obavlja komercijalnu djelatnost, čak i kad je riječ o sekundarnoj djelatnosti, i stoga nije primjenjiv na lučke uprave (35). |
| --- | --- |

(81)

Isto tako, porezni sustav utvrđen u talijanskom TUIR-u potpuno je u skladu s prirodom i funkcijama lučkih uprava jer su one javna tijela kojima su povjerene isključivo upravne funkcije i stoga se na njih primjenjuje članak 74. TUIR-a. S druge strane, člankom 73. TUIR-a podrazumijeva se da predmetni subjekt obavlja komercijalnu djelatnost, čak i kad je riječ o sekundarnoj djelatnosti, i stoga nije primjenjiv na lučke uprave (35).

35

3.5.   Narušavanje tržišnog natjecanja i učinak na trgovinu

Narušavanje tržišnog natjecanja i učinak na trgovinu

| (82) | Jedna zainteresirana strana smatra da mjera nema učinak na trgovinu i tržišno natjecanje jer u Italiji ne postoje privatne luke (36). Lučke uprave ne moraju privlačiti potencijalne koncesionare niskim ili sniženim naknadama za koncesiju jer je potražnja za pristupom lučkim područjima veća od ponude dostupnih područja. |
| --- | --- |

(82)

Jedna zainteresirana strana smatra da mjera nema učinak na trgovinu i tržišno natjecanje jer u Italiji ne postoje privatne luke (36). Lučke uprave ne moraju privlačiti potencijalne koncesionare niskim ili sniženim naknadama za koncesiju jer je potražnja za pristupom lučkim područjima veća od ponude dostupnih područja.

36

| (83) | Neke zainteresirane strane smatraju i da se luke ne natječu s drugim pružateljima prijevoznih usluga jer različite vrste prijevozne infrastrukture služe za različitu robu i prijevozna tržišta te nisu zamjenjive. |
| --- | --- |

(83)

Neke zainteresirane strane smatraju i da se luke ne natječu s drugim pružateljima prijevoznih usluga jer različite vrste prijevozne infrastrukture služe za različitu robu i prijevozna tržišta te nisu zamjenjive.

4.   PROCJENA

PROCJENA

4.1.   Postojanje državne potpore prema članku 107. stavku 1. Ugovora

Postojanje državne potpore prema članku 107. stavku 1. Ugovora

| (84) | Prema članku 107. stavku 1. Ugovora svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku koja narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj nespojiva je s unutarnjim tržištem ako utječe na trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(84)

Prema članku 107. stavku 1. Ugovora svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku koja narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj nespojiva je s unutarnjim tržištem ako utječe na trgovinu među državama članicama.

4.1.1.   Postojanje poduzetnika

Postojanje poduzetnika

4.1.1.1.   Koncept poduzetnika

| (85) | U skladu sa sudskom praksom konceptom poduzetnika obuhvaćen je svaki subjekt koji obavlja gospodarsku djelatnost, bez obzira na njegov pravni oblik i način na koji se financira (37). Činjenica da neki subjekt ne teži ostvarenju dobiti nije presudna za određivanje toga radi li se o poduzetniku (38). Nije presudno ni to da je on u javnom vlasništvu. |
| --- | --- |

(85)

U skladu sa sudskom praksom konceptom poduzetnika obuhvaćen je svaki subjekt koji obavlja gospodarsku djelatnost, bez obzira na njegov pravni oblik i način na koji se financira (37). Činjenica da neki subjekt ne teži ostvarenju dobiti nije presudna za određivanje toga radi li se o poduzetniku (38). Nije presudno ni to da je on u javnom vlasništvu.

37

38

| (86) | Prema pojašnjenju sudova Unije svaka djelatnost koja se sastoji od ponude robe i usluga na određenom tržištu, odnosno usluga koje se obično pružaju u zamjenu za naknadu, gospodarska je djelatnost. Najvažnija je značajka naknade to što se plaća za predmetnu uslugu (39). Osim toga, i neprofitni subjekti mogu nuditi robu i usluge na tržištu (40). |
| --- | --- |

(86)

Prema pojašnjenju sudova Unije svaka djelatnost koja se sastoji od ponude robe i usluga na određenom tržištu, odnosno usluga koje se obično pružaju u zamjenu za naknadu, gospodarska je djelatnost. Najvažnija je značajka naknade to što se plaća za predmetnu uslugu (39). Osim toga, i neprofitni subjekti mogu nuditi robu i usluge na tržištu (40).

39

40

| (87) | Kad je riječ o izgradnji i iskorištavanju javne infrastrukture, sudovi Unije pojasnili su da je buduća upotreba infrastrukture, tj. njezino eventualno gospodarsko iskorištavanje, čimbenik kojim se utvrđuje primjenjuju li se na financiranje izgradnje te infrastrukture pravila Unije o državnim potporama (41). Ustanovljeno je da su komercijalno iskorištavanje i izgradnja infrastrukture luke ili zračne luke za takvo komercijalno iskorištavanje gospodarske djelatnosti (42). |
| --- | --- |

(87)

Kad je riječ o izgradnji i iskorištavanju javne infrastrukture, sudovi Unije pojasnili su da je buduća upotreba infrastrukture, tj. njezino eventualno gospodarsko iskorištavanje, čimbenik kojim se utvrđuje primjenjuju li se na financiranje izgradnje te infrastrukture pravila Unije o državnim potporama (41). Ustanovljeno je da su komercijalno iskorištavanje i izgradnja infrastrukture luke ili zračne luke za takvo komercijalno iskorištavanje gospodarske djelatnosti (42).

41

42

| (88) | U skladu s tom sudskom praksom Komisija je u nizu odluka zaključila da su izgradnja i komercijalno iskorištavanje lučke infrastrukture gospodarske djelatnosti (43). Na primjer, komercijalno iskorištavanje lučkog terminala ili terminala zračne luke za čiju upotrebu korisnici plaćaju naknadu čini gospodarsku djelatnost (44). Prema tome, javno financiranje lučke infrastrukture u korist je gospodarske djelatnosti i u načelu je podložno pravilima o državnim potporama (45). |
| --- | --- |

(88)

U skladu s tom sudskom praksom Komisija je u nizu odluka zaključila da su izgradnja i komercijalno iskorištavanje lučke infrastrukture gospodarske djelatnosti (43). Na primjer, komercijalno iskorištavanje lučkog terminala ili terminala zračne luke za čiju upotrebu korisnici plaćaju naknadu čini gospodarsku djelatnost (44). Prema tome, javno financiranje lučke infrastrukture u korist je gospodarske djelatnosti i u načelu je podložno pravilima o državnim potporama (45).

43

44

45

| (89) | Međutim, ulaganja u infrastrukturu potrebnu za obavljanje djelatnosti koje ulaze u područje odgovornosti države u njezinu provođenju javnih ovlasti ne pripadaju području primjene kontrole državnih potpora (46). Samo infrastruktura koja je dio ključnih funkcija države nije gospodarske prirode. |
| --- | --- |

(89)

Međutim, ulaganja u infrastrukturu potrebnu za obavljanje djelatnosti koje ulaze u područje odgovornosti države u njezinu provođenju javnih ovlasti ne pripadaju području primjene kontrole državnih potpora (46). Samo infrastruktura koja je dio ključnih funkcija države nije gospodarske prirode.

46

4.1.1.2.   Lučke uprave obavljaju gospodarske i negospodarske djelatnosti

| (90) | Italija i većina zainteresiranih strana tvrde da su lučke uprave negospodarska javna tijela od nacionalne važnosti s upravnom, organizacijskom, regulatornom, proračunskom i financijskom autonomijom. Prema njihovu mišljenju lučke uprave ne obavljaju gospodarske djelatnosti i nisu poduzetnici. |
| --- | --- |

(90)

Italija i većina zainteresiranih strana tvrde da su lučke uprave negospodarska javna tijela od nacionalne važnosti s upravnom, organizacijskom, regulatornom, proračunskom i financijskom autonomijom. Prema njihovu mišljenju lučke uprave ne obavljaju gospodarske djelatnosti i nisu poduzetnici.

| (91) | Komisija smatra da kategorizacija lučkih uprava kao negospodarskih javnih tijela prema talijanskom zakonu nije dovoljna za zaključak da one nisu poduzetnici. Kako bi se odredilo jesu li djelatnosti koje lučke uprave obavljaju poduzetničke djelatnosti u smislu Ugovora, potrebno je utvrditi prirodu njihovih djelatnosti (47). |
| --- | --- |

(91)

Komisija smatra da kategorizacija lučkih uprava kao negospodarskih javnih tijela prema talijanskom zakonu nije dovoljna za zaključak da one nisu poduzetnici. Kako bi se odredilo jesu li djelatnosti koje lučke uprave obavljaju poduzetničke djelatnosti u smislu Ugovora, potrebno je utvrditi prirodu njihovih djelatnosti (47).

47

| (92) | Na temelju opisa djelatnosti lučkih uprava (vidjeti odjeljke od 2.1.2. do 2.1.5.), Komisija smatra da su davanje pristupa lukama u zamjenu za naknadu (pristojbe za sidrenje i pristojbe za utovarenu i istovarenu robu), davanje odobrenja za obavljanje lučkih djelatnosti u zamjenu za naknadu i dodjela koncesija u zamjenu za naknadu gospodarske djelatnosti. Stoga Komisija zaključuje da lučke uprave obavljaju i negospodarske i gospodarske djelatnosti. |
| --- | --- |

(92)

Na temelju opisa djelatnosti lučkih uprava (vidjeti odjeljke od 2.1.2. do 2.1.5.), Komisija smatra da su davanje pristupa lukama u zamjenu za naknadu (pristojbe za sidrenje i pristojbe za utovarenu i istovarenu robu), davanje odobrenja za obavljanje lučkih djelatnosti u zamjenu za naknadu i dodjela koncesija u zamjenu za naknadu gospodarske djelatnosti. Stoga Komisija zaključuje da lučke uprave obavljaju i negospodarske i gospodarske djelatnosti.

| (93) | Komisija ne osporava činjenicu da se lučkim upravama može povjeriti izvršavanje određenih javnih ovlasti koje su negospodarske prirode (kao što su kontrola pomorskog prometa i sigurnosti ili nadzor radi sprečavanja onečišćenja, koji se provodi samostalno ili u suradnji s drugim javnim tijelima kao što je pomorska uprava) (48). Pri obavljanju tih djelatnosti one nisu poduzetnici u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. |
| --- | --- |

(93)

Komisija ne osporava činjenicu da se lučkim upravama može povjeriti izvršavanje određenih javnih ovlasti koje su negospodarske prirode (kao što su kontrola pomorskog prometa i sigurnosti ili nadzor radi sprečavanja onečišćenja, koji se provodi samostalno ili u suradnji s drugim javnim tijelima kao što je pomorska uprava) (48). Pri obavljanju tih djelatnosti one nisu poduzetnici u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.

48

| (94) | Međutim, to što lučke uprave pri obavljanju nekih djelatnosti izvršavaju ovlasti javnog tijela samo po sebi ne onemogućuje njihovu kategorizaciju kao poduzetnika (49). |
| --- | --- |

(94)

Međutim, to što lučke uprave pri obavljanju nekih djelatnosti izvršavaju ovlasti javnog tijela samo po sebi ne onemogućuje njihovu kategorizaciju kao poduzetnika (49).

49

| (95) | Lučke uprave obavljaju i gospodarske djelatnosti. Pružaju opću uslugu korisnicima luke (brodovlasnicima i subjektima koji upravljaju plovilima) tako što brodovima pružaju pristup lučkoj infrastrukturi u zamjenu za naknadu koja se uobičajeno naziva lučkim pristojbama (odnosno pristojbe za istovarenu i utovarenu robu i pristojbe za sidrenje). Dodjelom odobrenja i koncesija u zamjenu za naknadu stavljaju određenu infrastrukturu ili zemljište na raspolaganje poduzetnicima koji upotrebljavaju to područje u vlastite svrhe ili kako bi pružali usluge brodovlasnicima i subjektima koji upravljaju plovilima. |
| --- | --- |

(95)

Lučke uprave obavljaju i gospodarske djelatnosti. Pružaju opću uslugu korisnicima luke (brodovlasnicima i subjektima koji upravljaju plovilima) tako što brodovima pružaju pristup lučkoj infrastrukturi u zamjenu za naknadu koja se uobičajeno naziva lučkim pristojbama (odnosno pristojbe za istovarenu i utovarenu robu i pristojbe za sidrenje). Dodjelom odobrenja i koncesija u zamjenu za naknadu stavljaju određenu infrastrukturu ili zemljište na raspolaganje poduzetnicima koji upotrebljavaju to područje u vlastite svrhe ili kako bi pružali usluge brodovlasnicima i subjektima koji upravljaju plovilima.

| (96) | Italija i nekoliko drugih zainteresiranih strana tvrde da lučke uprave nemaju izravne ugovorne odnose s brodovlasnicima i subjektima koji upravljaju plovilima (imaju ih samo koncesionari). Unatoč tomu, Komisija smatra da to što koncesionari upotrebljavaju određeno lučko zemljište i infrastrukturu kako bi pružali usluge brodovlasnicima i subjektima koji upravljaju plovilima ne isključuje činjenicu da su određene djelatnosti lučke uprave, kao što je iznajmljivanje lučkog zemljišta i infrastrukture poduzetnicima treće strane, isto tako gospodarske prirode (50). |
| --- | --- |

(96)

Italija i nekoliko drugih zainteresiranih strana tvrde da lučke uprave nemaju izravne ugovorne odnose s brodovlasnicima i subjektima koji upravljaju plovilima (imaju ih samo koncesionari). Unatoč tomu, Komisija smatra da to što koncesionari upotrebljavaju određeno lučko zemljište i infrastrukturu kako bi pružali usluge brodovlasnicima i subjektima koji upravljaju plovilima ne isključuje činjenicu da su određene djelatnosti lučke uprave, kao što je iznajmljivanje lučkog zemljišta i infrastrukture poduzetnicima treće strane, isto tako gospodarske prirode (50).

50

| (97) | To je stajalište u skladu sa stajalištem Komisije u više predmeta koji su uključivali državnu potporu talijanskim lučkim upravama (51). Nadalje, Komisija je jasno utvrdila da je iznajmljivanje javnog vlasništva u zamjenu za naknadu gospodarska djelatnost i u predmetima povezanima s oslobođenjem luka u Belgiji i Francuskoj od poreza na dobit (52). Opći sud potvrdio je to stajalište (53). |
| --- | --- |

(97)

To je stajalište u skladu sa stajalištem Komisije u više predmeta koji su uključivali državnu potporu talijanskim lučkim upravama (51). Nadalje, Komisija je jasno utvrdila da je iznajmljivanje javnog vlasništva u zamjenu za naknadu gospodarska djelatnost i u predmetima povezanima s oslobođenjem luka u Belgiji i Francuskoj od poreza na dobit (52). Opći sud potvrdio je to stajalište (53).

51

52

53

| (98) | Ukratko, lučka uprava smatra se poduzetnikom ako i u mjeri u kojoj stvarno obavlja jednu ili više gospodarskih djelatnosti (54). Lučke uprave pružaju pristup infrastrukturi brodovlasnicima i subjektima koji upravljaju plovilima u zamjenu za naknadu (odnosno pristojbe za istovarenu i utovarenu robu i pristojbe za sidrenje). Dodjeljuju odobrenja za lučke djelatnosti u zamjenu za naknadu (naknade za odobrenja) i iznajmljuju javno vlasništvo u zamjenu za naknadu (naknade za koncesije). Te djelatnosti smatraju se gospodarskim djelatnostima. Stoga Komisija smatra da su lučke uprave poduzetnici u pogledu gospodarskih djelatnosti koje obavljaju. |
| --- | --- |

(98)

Ukratko, lučka uprava smatra se poduzetnikom ako i u mjeri u kojoj stvarno obavlja jednu ili više gospodarskih djelatnosti (54). Lučke uprave pružaju pristup infrastrukturi brodovlasnicima i subjektima koji upravljaju plovilima u zamjenu za naknadu (odnosno pristojbe za istovarenu i utovarenu robu i pristojbe za sidrenje). Dodjeljuju odobrenja za lučke djelatnosti u zamjenu za naknadu (naknade za odobrenja) i iznajmljuju javno vlasništvo u zamjenu za naknadu (naknade za koncesije). Te djelatnosti smatraju se gospodarskim djelatnostima. Stoga Komisija smatra da su lučke uprave poduzetnici u pogledu gospodarskih djelatnosti koje obavljaju.

54

4.1.1.3.   Nepostojanje povoda za ostvarenje dobiti nije dovoljno za odbacivanje kategorizacije kao poduzetnika

| (99) | Italija i nekoliko zainteresiranih strana tvrde da lučke uprave ne slijede komercijalnu logiku i ne teže ostvarenju najveće moguće dobiti. U vezi s tim Komisija ističe da to što se roba ili usluge nude bez težnje ostvarenju dobiti ne uklanja mogućnost da se subjekt koji obavlja tu djelatnost na tržištu kategorizira kao poduzetnik (55). |
| --- | --- |

(99)

Italija i nekoliko zainteresiranih strana tvrde da lučke uprave ne slijede komercijalnu logiku i ne teže ostvarenju najveće moguće dobiti. U vezi s tim Komisija ističe da to što se roba ili usluge nude bez težnje ostvarenju dobiti ne uklanja mogućnost da se subjekt koji obavlja tu djelatnost na tržištu kategorizira kao poduzetnik (55).

55

| (100) | Komisija napominje da ni Italija ni zainteresirane strane ne tvrde da su naknade koje lučke uprave naplaćuju samo simbolične ili da nisu povezane s troškom usluga koje pružaju. Komisija primjećuje i da lučke pristojbe (odnosno pristojbe za istovarenu i utovarenu robu i pristojbe za sidrenje) i naknade za odobrenja i koncesije čine najveći udio prihoda lučkih uprava. Prema izvješću talijanskog Ministarstva infrastrukture i prometa, lučke pristojbe (pristojbe za istovarenu i utovarenu robu te pristojbe za sidrenje) 2017. činile su 53,2 %, a naknade za koncesiju 27,1 % prihoda lučkih uprava (56). |
| --- | --- |

(100)

Komisija napominje da ni Italija ni zainteresirane strane ne tvrde da su naknade koje lučke uprave naplaćuju samo simbolične ili da nisu povezane s troškom usluga koje pružaju. Komisija primjećuje i da lučke pristojbe (odnosno pristojbe za istovarenu i utovarenu robu i pristojbe za sidrenje) i naknade za odobrenja i koncesije čine najveći udio prihoda lučkih uprava. Prema izvješću talijanskog Ministarstva infrastrukture i prometa, lučke pristojbe (pristojbe za istovarenu i utovarenu robu te pristojbe za sidrenje) 2017. činile su 53,2 %, a naknade za koncesiju 27,1 % prihoda lučkih uprava (56).

56

4.1.1.4.   Određivanje naknada zakonom ne isključuje postojanje gospodarske djelatnosti

| (101) | Italija i nekoliko zainteresiranih strana tvrde da naknade za koncesije i odobrenja koja lučke uprave dodjeljuju javnim poduzećima za komercijalnu upotrebu osnovne lučke infrastrukture te obavljanje lučkih djelatnosti i usluga nisu kompenzacija za uslugu koja se pruža ili robu koja se nudi (vidjeti 3.2.3.). |
| --- | --- |

(101)

Italija i nekoliko zainteresiranih strana tvrde da naknade za koncesije i odobrenja koja lučke uprave dodjeljuju javnim poduzećima za komercijalnu upotrebu osnovne lučke infrastrukture te obavljanje lučkih djelatnosti i usluga nisu kompenzacija za uslugu koja se pruža ili robu koja se nudi (vidjeti 3.2.3.).

| (102) | Italija tvrdi da su naknade za koncesiju utvrđene zakonom. Stoga lučke uprave ne bi obavljale nikakve gospodarske djelatnosti jer ne mogu utjecati na glavni element svake gospodarske transakcije koja se obavlja u tržišnim uvjetima, odnosno na cijenu usluge. |
| --- | --- |

(102)

Italija tvrdi da su naknade za koncesiju utvrđene zakonom. Stoga lučke uprave ne bi obavljale nikakve gospodarske djelatnosti jer ne mogu utjecati na glavni element svake gospodarske transakcije koja se obavlja u tržišnim uvjetima, odnosno na cijenu usluge.

| (103) | Kao prvo, Komisija podsjeća na to da su prema sudskoj praksi usluge koje se mogu karakterizirati kao gospodarske djelatnosti one usluge koje se obično pružaju u zamjenu za naknadu. Najvažnija je značajka naknade to što ona predstavlja plaćanje za predmetnu korist (57). Stoga je postojanje naknade odlučujući čimbenik pri utvrđivanju postojanja gospodarske djelatnosti (58). |
| --- | --- |

(103)

Kao prvo, Komisija podsjeća na to da su prema sudskoj praksi usluge koje se mogu karakterizirati kao gospodarske djelatnosti one usluge koje se obično pružaju u zamjenu za naknadu. Najvažnija je značajka naknade to što ona predstavlja plaćanje za predmetnu korist (57). Stoga je postojanje naknade odlučujući čimbenik pri utvrđivanju postojanja gospodarske djelatnosti (58).

57

58

| (104) | Pružanje usluga u zamjenu za naknadu određenu zakonom samo po sebi nije dovoljno za odbacivanje kategorizacije predmetne djelatnosti kao gospodarske djelatnosti (59). |
| --- | --- |

(104)

Pružanje usluga u zamjenu za naknadu određenu zakonom samo po sebi nije dovoljno za odbacivanje kategorizacije predmetne djelatnosti kao gospodarske djelatnosti (59).

59

| (105) | Stoga Komisija smatra da argument da su naknade za koncesije određene zakonom nije dovoljan da bi se zaključilo da lučke uprave ne obavljaju gospodarske djelatnosti. Komisija napominje i da su zakonom postavljene samo minimalne naknade za koncesije, što lučkim upravama daje mogućnost da utječu na naknade u skladu s vlastitim poslovnim strategijama. U svakom slučaju, čak i da je istina da su naknade za koncesije u potpunosti određene zakonom, to bi bilo nevažno jer lučke uprave stavljaju određenu infrastrukturu ili zemljište na raspolaganje poduzetnicima u zamjenu za naknadu, što se smatra gospodarskom djelatnosti. |
| --- | --- |

(105)

Stoga Komisija smatra da argument da su naknade za koncesije određene zakonom nije dovoljan da bi se zaključilo da lučke uprave ne obavljaju gospodarske djelatnosti. Komisija napominje i da su zakonom postavljene samo minimalne naknade za koncesije, što lučkim upravama daje mogućnost da utječu na naknade u skladu s vlastitim poslovnim strategijama. U svakom slučaju, čak i da je istina da su naknade za koncesije u potpunosti određene zakonom, to bi bilo nevažno jer lučke uprave stavljaju određenu infrastrukturu ili zemljište na raspolaganje poduzetnicima u zamjenu za naknadu, što se smatra gospodarskom djelatnosti.

| (106) | Prema tome, Komisija zaključuje da bi se dodjela koncesija u zamjenu za naknadu trebala smatrati gospodarskom djelatnosti. |
| --- | --- |

(106)

Prema tome, Komisija zaključuje da bi se dodjela koncesija u zamjenu za naknadu trebala smatrati gospodarskom djelatnosti.

4.1.1.5.   Gospodarski poticaji

| (107) | Komisija napominje da se zakonskim određivanjem naknada ne isključuje činjenica da se naknade barem djelomično određuju na gospodarskoj osnovi. U tom se slučaju savjetuje s brojnim javnim i privatnim dionicima (nacionalna i regionalna tijela, lučke uprave i druga javna tijela, poduzetnici koji pružaju lučke usluge i obavljaju lučke djelatnosti, sindikati) prije fiksnog određivanja naknada za koncesije i naknada za odobrenje za lučke djelatnosti na nacionalnoj razini. To vrijedi i za lučke pristojbe (pristojbe za utovarenu i istovarenu robu te pristojbe za sidrenje). |
| --- | --- |

(107)

Komisija napominje da se zakonskim određivanjem naknada ne isključuje činjenica da se naknade barem djelomično određuju na gospodarskoj osnovi. U tom se slučaju savjetuje s brojnim javnim i privatnim dionicima (nacionalna i regionalna tijela, lučke uprave i druga javna tijela, poduzetnici koji pružaju lučke usluge i obavljaju lučke djelatnosti, sindikati) prije fiksnog određivanja naknada za koncesije i naknada za odobrenje za lučke djelatnosti na nacionalnoj razini. To vrijedi i za lučke pristojbe (pristojbe za utovarenu i istovarenu robu te pristojbe za sidrenje).

| (108) | Komisija smatra da oslobođenje lučkih uprava od poreza na dobit omogućava lučkim upravama da primjenjuju niže naknade. Razina naknada važan je element trgovinske politike koju primjenjuju luke radi poticanja brodovlasnika i subjekata koji upravljaju plovilima da upotrebljavaju lučku infrastrukturu te radi privlačenja poduzeća kako bi ona razvila svoje proizvodne ili uslužne djelatnosti u luci (60). |
| --- | --- |

(108)

Komisija smatra da oslobođenje lučkih uprava od poreza na dobit omogućava lučkim upravama da primjenjuju niže naknade. Razina naknada važan je element trgovinske politike koju primjenjuju luke radi poticanja brodovlasnika i subjekata koji upravljaju plovilima da upotrebljavaju lučku infrastrukturu te radi privlačenja poduzeća kako bi ona razvila svoje proizvodne ili uslužne djelatnosti u luci (60).

60

| (109) | Osim toga, samo je jedan dio naknade za koncesiju (minimalna naknada) određen na nacionalnoj razini. Taj je dio naknade fiksna komponenta naknade za koncesiju. Varijabilna komponenta naknade za koncesiju omogućava lučkoj upravi da primjenjuje vlastite poslovne strategije u skladu s posebnim tržišnim okolnostima. |
| --- | --- |

(109)

Osim toga, samo je jedan dio naknade za koncesiju (minimalna naknada) određen na nacionalnoj razini. Taj je dio naknade fiksna komponenta naknade za koncesiju. Varijabilna komponenta naknade za koncesiju omogućava lučkoj upravi da primjenjuje vlastite poslovne strategije u skladu s posebnim tržišnim okolnostima.

| (110) | Naknade za koncesije sastoje se od fiksne i varijabilne komponente. Fiksna komponenta općenito je razmjerna površini područja koja su predmet koncesije i uzima u obzir više drugih parametara (lokacija, razina infrastrukture područja). Varijabilna komponenta uključuje gospodarske poticajne mehanizme za ostvarenje veće produktivnosti, boljih energetskih i ekoloških rezultata te poboljšanje razina usluga, posebno u pogledu prijevoza i intermodalne integracije luka. |
| --- | --- |

(110)

Naknade za koncesije sastoje se od fiksne i varijabilne komponente. Fiksna komponenta općenito je razmjerna površini područja koja su predmet koncesije i uzima u obzir više drugih parametara (lokacija, razina infrastrukture područja). Varijabilna komponenta uključuje gospodarske poticajne mehanizme za ostvarenje veće produktivnosti, boljih energetskih i ekoloških rezultata te poboljšanje razina usluga, posebno u pogledu prijevoza i intermodalne integracije luka.

| (111) | Italija se slaže da je varijabilna komponenta naknada za koncesije gospodarske prirode i da bi zbog toga bilo opravdano uzeti je obzir u osnovu za procjenu potencijalnog oporezivanja prihoda lučkih uprava. Međutim, kad koncesionari ostvare postavljene gospodarske ciljeve, odgovarajući iznos naknade progresivno se smanjuje i dovodi do smanjenja ukupne naknade za koncesiju. Prema mišljenju talijanskih vlasti posljedica je toga da se prihodi lučkih uprava od koncesija u praksi gotovo u potpunosti sastoje od fiksne komponente, koja je ograničena na naknadu za upravne i regulatorne djelatnosti lučkih uprava. S obzirom na to da Italija smatra da je fiksna komponenta naknadâ za koncesije naknada za negospodarske djelatnosti, njezin je zaključak da lučke uprave ne obavljaju nikakve gospodarske djelatnosti. |
| --- | --- |

(111)

Italija se slaže da je varijabilna komponenta naknada za koncesije gospodarske prirode i da bi zbog toga bilo opravdano uzeti je obzir u osnovu za procjenu potencijalnog oporezivanja prihoda lučkih uprava. Međutim, kad koncesionari ostvare postavljene gospodarske ciljeve, odgovarajući iznos naknade progresivno se smanjuje i dovodi do smanjenja ukupne naknade za koncesiju. Prema mišljenju talijanskih vlasti posljedica je toga da se prihodi lučkih uprava od koncesija u praksi gotovo u potpunosti sastoje od fiksne komponente, koja je ograničena na naknadu za upravne i regulatorne djelatnosti lučkih uprava. S obzirom na to da Italija smatra da je fiksna komponenta naknadâ za koncesije naknada za negospodarske djelatnosti, njezin je zaključak da lučke uprave ne obavljaju nikakve gospodarske djelatnosti.

| (112) | Međutim, Komisija napominje da ni Italija ni ostale zainteresirane strane nisu pružile dokaze kojima bi potkrijepile svoju tvrdnju da varijabilna komponenta naknade dovodi do smanjenja ukupne naknade za koncesiju. |
| --- | --- |

(112)

Međutim, Komisija napominje da ni Italija ni ostale zainteresirane strane nisu pružile dokaze kojima bi potkrijepile svoju tvrdnju da varijabilna komponenta naknade dovodi do smanjenja ukupne naknade za koncesiju.

| (113) | Što je još važnije, nije sporno da se naknade za koncesiju određuju tako da se odražava vrijednost pružene usluge (opseg, lokacija i razina infrastrukture). Naknade za koncesiju nisu ni samo simbolične. |
| --- | --- |

(113)

Što je još važnije, nije sporno da se naknade za koncesiju određuju tako da se odražava vrijednost pružene usluge (opseg, lokacija i razina infrastrukture). Naknade za koncesiju nisu ni samo simbolične.

| (114) | Komisija stoga zaključuje da to što varijabilna komponenta naknada za koncesije može smanjiti ukupni prihod od naknada za koncesije kad koncesionari ostvare gospodarske ciljeve iz ugovora o koncesiji nije dovoljno kako bi se isključilo to da lučke uprave obavljaju gospodarske djelatnosti. Komisija smatra i da to što se prihodima od naknada za koncesije mogu financirati određene negospodarske djelatnosti ne mijenja činjenicu da se naknade primaju u zamjenu za uslugu, odnosno za pristup lučkoj infrastrukturi (61). |
| --- | --- |

(114)

Komisija stoga zaključuje da to što varijabilna komponenta naknada za koncesije može smanjiti ukupni prihod od naknada za koncesije kad koncesionari ostvare gospodarske ciljeve iz ugovora o koncesiji nije dovoljno kako bi se isključilo to da lučke uprave obavljaju gospodarske djelatnosti. Komisija smatra i da to što se prihodima od naknada za koncesije mogu financirati određene negospodarske djelatnosti ne mijenja činjenicu da se naknade primaju u zamjenu za uslugu, odnosno za pristup lučkoj infrastrukturi (61).

61

4.1.1.6.   Naknade nisu porezi

| (115) | Italija i nekoliko zainteresiranih strana tvrde i da naknade koje se plaćaju lučkim upravama imaju značajke poreza koji koncesionar plaća državi preko lučke uprave. |
| --- | --- |

(115)

Italija i nekoliko zainteresiranih strana tvrde i da naknade koje se plaćaju lučkim upravama imaju značajke poreza koji koncesionar plaća državi preko lučke uprave.

| (116) | Komisija smatra da taj argument nije relevantan za utvrđivanje toga obavljaju li lučke uprave gospodarsku djelatnost jer nije moguće upotrijebiti samo nacionalne čimbenike kako bi se izbjegla primjena zajedničkih pravila Unije. Usluge koje se mogu karakterizirati kao gospodarske djelatnosti one su usluge koje se obično pružaju u zamjenu za naknadu (62). Naknade koje primaju lučke uprave naknada su koju korisnici plaćaju u zamjenu za pružanje određenih usluga. Kako je Opći sud već naveo u predmetu španjolskih luka u kojem su luke isto tvrdile da su lučke pristojbe porezi, lučke pristojbe naknade su koje se naplaćuju za upotrebu lučke infrastrukture (63). |
| --- | --- |

(116)

Komisija smatra da taj argument nije relevantan za utvrđivanje toga obavljaju li lučke uprave gospodarsku djelatnost jer nije moguće upotrijebiti samo nacionalne čimbenike kako bi se izbjegla primjena zajedničkih pravila Unije. Usluge koje se mogu karakterizirati kao gospodarske djelatnosti one su usluge koje se obično pružaju u zamjenu za naknadu (62). Naknade koje primaju lučke uprave naknada su koju korisnici plaćaju u zamjenu za pružanje određenih usluga. Kako je Opći sud već naveo u predmetu španjolskih luka u kojem su luke isto tvrdile da su lučke pristojbe porezi, lučke pristojbe naknade su koje se naplaćuju za upotrebu lučke infrastrukture (63).

62

63

4.1.1.7.   Gospodarske djelatnosti lučkih uprava nisu pomoćne djelatnosti

| (117) | Italija smatra da su gospodarske djelatnosti koje lučke uprave obavljaju pri upravljanju lukama neznatne i da nisu dovoljne za kategorizaciju lučkih uprava kao poduzetnika. Sudskom praksom Suda utvrdilo bi se da se tijela koja su osnovana i regulirana u svrhu obavljanja javnih i negospodarskih funkcija i djelatnosti, ali koja istodobno obavljaju određene gospodarske djelatnosti, ne kategoriziraju kao poduzetnici (64). |
| --- | --- |

(117)

Italija smatra da su gospodarske djelatnosti koje lučke uprave obavljaju pri upravljanju lukama neznatne i da nisu dovoljne za kategorizaciju lučkih uprava kao poduzetnika. Sudskom praksom Suda utvrdilo bi se da se tijela koja su osnovana i regulirana u svrhu obavljanja javnih i negospodarskih funkcija i djelatnosti, ali koja istodobno obavljaju određene gospodarske djelatnosti, ne kategoriziraju kao poduzetnici (64).

64

| (118) | Italija smatra i da su djelatnosti koje bi mogle imati gospodarski značaj u upravljanju lučkim vlasništvom i koje bi mogle biti relevantne za određivanje naknada za koncesije neodvojive od javnih djelatnosti koje su zakonom povjerene lučkim upravama, kao što je kontrola lučkog vlasništva. Prema Italiji naknade koje naplaćuju lučke uprave stoga se ne bi trebale smatrati dobiti. |
| --- | --- |

(118)

Italija smatra i da su djelatnosti koje bi mogle imati gospodarski značaj u upravljanju lučkim vlasništvom i koje bi mogle biti relevantne za određivanje naknada za koncesije neodvojive od javnih djelatnosti koje su zakonom povjerene lučkim upravama, kao što je kontrola lučkog vlasništva. Prema Italiji naknade koje naplaćuju lučke uprave stoga se ne bi trebale smatrati dobiti.

| (119) | Komisija podsjeća da to što subjekt pri obavljanju jednog dijela djelatnosti ima ovlasti javnog tijela samo po sebi ne onemogućuje njegovu kategorizaciju kao poduzetnika u svrhe prava tržišnog natjecanja Unije u pogledu njegovih gospodarskih djelatnosti (65). |
| --- | --- |

(119)

Komisija podsjeća da to što subjekt pri obavljanju jednog dijela djelatnosti ima ovlasti javnog tijela samo po sebi ne onemogućuje njegovu kategorizaciju kao poduzetnika u svrhe prava tržišnog natjecanja Unije u pogledu njegovih gospodarskih djelatnosti (65).

65

| (120) | U skladu sa sudskom praksom, ako javno tijelo obavlja gospodarsku djelatnost koja se može odvojiti od izvršavanja njegovih dužnosti kao javnog tijela, to tijelo djeluje kao poduzetnik u pogledu te djelatnosti. Međutim, ako je ta gospodarska djelatnost neodvojiva od izvršavanja njegovih dužnosti kao javnog tijela, sve djelatnosti koje ono obavlja i dalje su djelatnosti povezane s izvršavanjem tih ovlasti (66). |
| --- | --- |

(120)

U skladu sa sudskom praksom, ako javno tijelo obavlja gospodarsku djelatnost koja se može odvojiti od izvršavanja njegovih dužnosti kao javnog tijela, to tijelo djeluje kao poduzetnik u pogledu te djelatnosti. Međutim, ako je ta gospodarska djelatnost neodvojiva od izvršavanja njegovih dužnosti kao javnog tijela, sve djelatnosti koje ono obavlja i dalje su djelatnosti povezane s izvršavanjem tih ovlasti (66).

66

| (121) | Komisija napominje da ni Italija ni zainteresirane strane nisu dostavile dokaze kojima bi pokazale da su gospodarske djelatnosti koje luke obavljaju neodvojive od njihovih dužnosti kao javnih tijela. Sama mogućnost da između tih djelatnosti može postojati gospodarska povezanost, zbog toga što gospodarske djelatnosti luka omogućuju da se u potpunosti ili djelomično financiraju njihove negospodarske djelatnosti, nije dovoljna da bi se utvrdilo da su te djelatnosti neodvojive u smislu sudske prakse (67). |
| --- | --- |

(121)

Komisija napominje da ni Italija ni zainteresirane strane nisu dostavile dokaze kojima bi pokazale da su gospodarske djelatnosti koje luke obavljaju neodvojive od njihovih dužnosti kao javnih tijela. Sama mogućnost da između tih djelatnosti može postojati gospodarska povezanost, zbog toga što gospodarske djelatnosti luka omogućuju da se u potpunosti ili djelomično financiraju njihove negospodarske djelatnosti, nije dovoljna da bi se utvrdilo da su te djelatnosti neodvojive u smislu sudske prakse (67).

67

| (122) | Komisija napominje i da u ovom slučaju gospodarske djelatnosti lučkih uprava nisu obavezne u okviru njihovih negospodarskih djelatnosti u javnom interesu i da, ako se one ne obavljaju, negospodarske djelatnosti nisu nužno lišene koristi (68). |
| --- | --- |

(122)

Komisija napominje i da u ovom slučaju gospodarske djelatnosti lučkih uprava nisu obavezne u okviru njihovih negospodarskih djelatnosti u javnom interesu i da, ako se one ne obavljaju, negospodarske djelatnosti nisu nužno lišene koristi (68).

68

| (123) | Komisija primjećuje i da ni Italija ni zainteresirane strane nisu dokazale da su gospodarske djelatnosti luka pomoćne djelatnosti njihovih negospodarskih djelatnosti koje se obavljaju/izvršavaju u javnom interesu (69). Naprotiv, lučke pristojbe (odnosno pristojbe za istovarenu i utovarenu robu i pristojbe za sidrenje) i naknade za koncesije čine većinu operativnih prihoda lučkih uprava jer su s njima povezane djelatnosti glavna djelatnost lučkih uprava (70). |
| --- | --- |

(123)

Komisija primjećuje i da ni Italija ni zainteresirane strane nisu dokazale da su gospodarske djelatnosti luka pomoćne djelatnosti njihovih negospodarskih djelatnosti koje se obavljaju/izvršavaju u javnom interesu (69). Naprotiv, lučke pristojbe (odnosno pristojbe za istovarenu i utovarenu robu i pristojbe za sidrenje) i naknade za koncesije čine većinu operativnih prihoda lučkih uprava jer su s njima povezane djelatnosti glavna djelatnost lučkih uprava (70).

69

70

| (124) | Komisija stoga zaključuje da gospodarske djelatnosti lučkih uprava nisu neodvojive od njihovih negospodarskih djelatnosti koje se obavljaju/izvršavaju u javnom interesu u smislu sudske prakse (71). Prema tome, Komisija smatra da bi se lučke uprave trebale smatrati poduzetnicima ako i u mjeri u kojoj stvarno obavljaju jednu ili više gospodarskih djelatnosti (72). |
| --- | --- |

(124)

Komisija stoga zaključuje da gospodarske djelatnosti lučkih uprava nisu neodvojive od njihovih negospodarskih djelatnosti koje se obavljaju/izvršavaju u javnom interesu u smislu sudske prakse (71). Prema tome, Komisija smatra da bi se lučke uprave trebale smatrati poduzetnicima ako i u mjeri u kojoj stvarno obavljaju jednu ili više gospodarskih djelatnosti (72).

71

72

4.1.1.8.   Zakonski monopol nije dovoljan da bi se djelatnosti lučkih uprava smatrale negospodarskim djelatnostima

| (125) | Italija i nekoliko zainteresiranih strana tvrde da lučke uprave nemaju konkurente i da ne postoji tržište na kojem bi poslovale. Lučke uprave ne bi se mogle smatrati poduzetnicima jer nema tržišta na kojem bi nudile svoje usluge. Neke zainteresirane strane navode i da se upravljanje lukama razlikuje od upravljanja zračnim lukama. |
| --- | --- |

(125)

Italija i nekoliko zainteresiranih strana tvrde da lučke uprave nemaju konkurente i da ne postoji tržište na kojem bi poslovale. Lučke uprave ne bi se mogle smatrati poduzetnicima jer nema tržišta na kojem bi nudile svoje usluge. Neke zainteresirane strane navode i da se upravljanje lukama razlikuje od upravljanja zračnim lukama.

| (126) | U vezi s tim Komisija napominje da subjekt koji ima zakonski monopol može nuditi robu i usluge na tržištu te prema tome biti poduzetnik u smislu članka 107. Ugovora. Koncept gospodarske djelatnosti objektivan je i proizlazi iz činjenica, prije svega iz postojanja tržišta za predmetne usluge (73). |
| --- | --- |

(126)

U vezi s tim Komisija napominje da subjekt koji ima zakonski monopol može nuditi robu i usluge na tržištu te prema tome biti poduzetnik u smislu članka 107. Ugovora. Koncept gospodarske djelatnosti objektivan je i proizlazi iz činjenica, prije svega iz postojanja tržišta za predmetne usluge (73).

73

| (127) | Komisija napominje da su sudovi Unije smatrali da je pružanje objekata zračne luke zračnim prijevoznicima u zamjenu za naknadu gospodarska djelatnost (74). Komisija smatra da nema bitne razlike između pružanja pristupa infrastrukturi zračne luke u zamjenu za pristojbe zračne luke i pružanja pristupa lučkoj infrastrukturi u zamjenu za lučka prava (75), osobito jer i zračne luke imaju zakonski monopol sličan onom koji imaju talijanske lučke uprave. Lučke uprave same upravljaju lučkom infrastrukturom kad brodovlasnicima i subjektima koji upravljaju plovilima pružaju pristup lučkoj infrastrukturi ili kad je iznajmljuju u zamjenu za naknadu (76). |
| --- | --- |

(127)

Komisija napominje da su sudovi Unije smatrali da je pružanje objekata zračne luke zračnim prijevoznicima u zamjenu za naknadu gospodarska djelatnost (74). Komisija smatra da nema bitne razlike između pružanja pristupa infrastrukturi zračne luke u zamjenu za pristojbe zračne luke i pružanja pristupa lučkoj infrastrukturi u zamjenu za lučka prava (75), osobito jer i zračne luke imaju zakonski monopol sličan onom koji imaju talijanske lučke uprave. Lučke uprave same upravljaju lučkom infrastrukturom kad brodovlasnicima i subjektima koji upravljaju plovilima pružaju pristup lučkoj infrastrukturi ili kad je iznajmljuju u zamjenu za naknadu (76).

74

75

76

| (128) | Komisija stoga zaključuje da argumenti koje su iznijele Italija i neke zainteresirane strane nisu dovoljni kako bi se djelatnosti koje obavljaju lučke uprave smatrale negospodarskim djelatnostima. |
| --- | --- |

(128)

Komisija stoga zaključuje da argumenti koje su iznijele Italija i neke zainteresirane strane nisu dovoljni kako bi se djelatnosti koje obavljaju lučke uprave smatrale negospodarskim djelatnostima.

4.1.1.9.   Zaključak

| (129) | S obzirom na navedeno Komisija zaključuje da lučke uprave obavljaju gospodarske djelatnosti i na temelju njih kategoriziraju se kao poduzetnici u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. |
| --- | --- |

(129)

S obzirom na navedeno Komisija zaključuje da lučke uprave obavljaju gospodarske djelatnosti i na temelju njih kategoriziraju se kao poduzetnici u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.

4.1.2.   Upotreba državnih sredstava i pripisivost državi

Upotreba državnih sredstava i pripisivost državi

| (130) | Kako bi se mjera smatrala državnom potporom, prema članku 107. stavku 1. Ugovora mora je dodijeliti država članica ili se mora dodijeliti putem državnih sredstava u bilo kojem obliku. U ovom slučaju oslobođenje od poreza na dobit konkretno se temelji na članku 74. TUIR-a, kako ga tumače i primjenjuju talijanska tijela (vidjeti uvodne izjave od 50. do 52.). U skladu s člankom 74. TUIR-a državna tijela i uprave te druga područna tijela, kao što su regije i općine, ne podliježu porezu na dobit. Prema mišljenju talijanskih tijela lučke uprave javna su tijela kojima su povjerene isključivo upravne funkcije i stoga se na njih primjenjuje članak 74. TUIR-a. Prema tome, mjera se pripisuje državi. |
| --- | --- |

(130)

Kako bi se mjera smatrala državnom potporom, prema članku 107. stavku 1. Ugovora mora je dodijeliti država članica ili se mora dodijeliti putem državnih sredstava u bilo kojem obliku. U ovom slučaju oslobođenje od poreza na dobit konkretno se temelji na članku 74. TUIR-a, kako ga tumače i primjenjuju talijanska tijela (vidjeti uvodne izjave od 50. do 52.). U skladu s člankom 74. TUIR-a državna tijela i uprave te druga područna tijela, kao što su regije i općine, ne podliježu porezu na dobit. Prema mišljenju talijanskih tijela lučke uprave javna su tijela kojima su povjerene isključivo upravne funkcije i stoga se na njih primjenjuje članak 74. TUIR-a. Prema tome, mjera se pripisuje državi.

| (131) | Osim toga, gubitak poreznih prihoda jednak je potrošnji državnih sredstava u obliku fiskalnih izdataka. |
| --- | --- |

(131)

Osim toga, gubitak poreznih prihoda jednak je potrošnji državnih sredstava u obliku fiskalnih izdataka.

| (132) | Naime, kako su smatrali sudovi Unije, mjerom kojom javna tijela određenim poduzetnicima odobravaju oslobođenje od plaćanja poreza, iako ne uključuje gotovinski prijenos državnih sredstava, osobe na koje se primjenjuje oslobođenje od plaćanja poreza stavljaju se u financijski povoljniji položaj od drugih poreznih obveznika i time se ispunjava pojam državnih sredstava u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora (77). |
| --- | --- |

(132)

Naime, kako su smatrali sudovi Unije, mjerom kojom javna tijela određenim poduzetnicima odobravaju oslobođenje od plaćanja poreza, iako ne uključuje gotovinski prijenos državnih sredstava, osobe na koje se primjenjuje oslobođenje od plaćanja poreza stavljaju se u financijski povoljniji položaj od drugih poreznih obveznika i time se ispunjava pojam državnih sredstava u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora (77).

77

| (133) | Stoga oslobođenjem lučkih uprava koje obavljaju gospodarske djelatnosti od poreza na dobit talijanska tijela gube prihode, koji se smatraju državnim sredstvima. Zbog toga je stajalište Komisije da predmetna mjera uključuje gubitak državnih sredstava i da se stoga dodjeljuje putem državnih sredstava. |
| --- | --- |

(133)

Stoga oslobođenjem lučkih uprava koje obavljaju gospodarske djelatnosti od poreza na dobit talijanska tijela gube prihode, koji se smatraju državnim sredstvima. Zbog toga je stajalište Komisije da predmetna mjera uključuje gubitak državnih sredstava i da se stoga dodjeljuje putem državnih sredstava.

| (134) | Kad je riječ o argumentu nekih zainteresiranih strana da oslobođenje lučkih uprava od obveze plaćanja poreza na dobit ne bi podrazumijevalo gubitak poreznih prihoda jer su lučke uprave dio države, napominje se da je pravni poredak Unije neutralan u pogledu sustava vlasništva (78) i da ni na koji način ne utječe na pravo država članica da djeluju kao gospodarski subjekti. Istodobno, kad javna tijela izravno ili neizravno izvršavaju gospodarske transakcije u bilo kojem obliku, na njih se primjenjuju pravila Unije o državnim potporama (79). U skladu s ustaljenom sudskom praksom moraju se razlikovati obveze koje država preuzima kao vlasnik poduzeća i njezine obveze kao javnog tijela (80). To znači da se prihodi koje država može ostvariti na temelju vlasništva javnog poduzeća ne mogu uzeti u obzir pri procjeni toga utječe li porezna pogodnost koja je dodijeljena poduzeću na državna sredstva. Osim toga, ni Italija ni zainteresirane strane nisu iznijele nijedan argument kojim bi dokazale da bi porezna pogodnost povezana s oslobođenjem lučkih uprava od poreza na dobit bila ograničena na iznos koji je potreban za financiranje institucionalnih zadaća lučkih uprava. |
| --- | --- |

(134)

Kad je riječ o argumentu nekih zainteresiranih strana da oslobođenje lučkih uprava od obveze plaćanja poreza na dobit ne bi podrazumijevalo gubitak poreznih prihoda jer su lučke uprave dio države, napominje se da je pravni poredak Unije neutralan u pogledu sustava vlasništva (78) i da ni na koji način ne utječe na pravo država članica da djeluju kao gospodarski subjekti. Istodobno, kad javna tijela izravno ili neizravno izvršavaju gospodarske transakcije u bilo kojem obliku, na njih se primjenjuju pravila Unije o državnim potporama (79). U skladu s ustaljenom sudskom praksom moraju se razlikovati obveze koje država preuzima kao vlasnik poduzeća i njezine obveze kao javnog tijela (80). To znači da se prihodi koje država može ostvariti na temelju vlasništva javnog poduzeća ne mogu uzeti u obzir pri procjeni toga utječe li porezna pogodnost koja je dodijeljena poduzeću na državna sredstva. Osim toga, ni Italija ni zainteresirane strane nisu iznijele nijedan argument kojim bi dokazale da bi porezna pogodnost povezana s oslobođenjem lučkih uprava od poreza na dobit bila ograničena na iznos koji je potreban za financiranje institucionalnih zadaća lučkih uprava.

78

79

80

4.1.3.   Prednost

Prednost

| (135) | Kako bi se smatrala državnom potporom, mjera mora primatelju dati financijsku prednost. Pojmom prednosti nisu obuhvaćene samo pozitivne koristi, već i intervencije kojima se, u različitim oblicima, umanjuju troškovi koji se obično pokrivaju iz proračuna poduzetnika (81). |
| --- | --- |

(135)

Kako bi se smatrala državnom potporom, mjera mora primatelju dati financijsku prednost. Pojmom prednosti nisu obuhvaćene samo pozitivne koristi, već i intervencije kojima se, u različitim oblicima, umanjuju troškovi koji se obično pokrivaju iz proračuna poduzetnika (81).

81

| (136) | U okviru sadašnje mjere lučke uprave oslobođene su poreza na dobit, dok drugi poduzetnici u načelu podliježu tom porezu. Poreznim oslobođenjem smanjuju se troškovi koji su obično uključeni u operativne troškove poduzetnika koji obavlja gospodarsku djelatnost. Time se lučkim upravama daje gospodarska prednost u usporedbi s drugim poduzetnicima na koje se ta porezna pogodnost ne primjenjuje, iako obavljaju gospodarske djelatnosti. Prema tome, mjera uključuje prednost za lučke uprave. |
| --- | --- |

(136)

U okviru sadašnje mjere lučke uprave oslobođene su poreza na dobit, dok drugi poduzetnici u načelu podliježu tom porezu. Poreznim oslobođenjem smanjuju se troškovi koji su obično uključeni u operativne troškove poduzetnika koji obavlja gospodarsku djelatnost. Time se lučkim upravama daje gospodarska prednost u usporedbi s drugim poduzetnicima na koje se ta porezna pogodnost ne primjenjuje, iako obavljaju gospodarske djelatnosti. Prema tome, mjera uključuje prednost za lučke uprave.

| (137) | Komisija napominje da talijanska tijela ne tvrde da su lučkim upravama povjerene obveze pružanja javne usluge i da bi se oslobođenjem od poreza nadoknadili troškovi lučkih uprava koji nastaju pri ispunjavanju obveza pružanja javne usluge. Komisija smatra da nisu ispunjeni ni kriteriji „presude u predmetu Altmark” (82) jer lučke uprave ne moraju ispunjavati jasno utvrđene obveze pružanja javne usluge. Nadalje, predmetna mjera, kojom se iznos potpore povezuje s ostvarenom dobiti, nije povezana s neto troškovima javne zadaće niti je na njih ograničena. Mjera ne proizlazi ni iz naloga korisnicima mjere za obavljanje te zadaće. |
| --- | --- |

(137)

Komisija napominje da talijanska tijela ne tvrde da su lučkim upravama povjerene obveze pružanja javne usluge i da bi se oslobođenjem od poreza nadoknadili troškovi lučkih uprava koji nastaju pri ispunjavanju obveza pružanja javne usluge. Komisija smatra da nisu ispunjeni ni kriteriji „presude u predmetu Altmark” (82) jer lučke uprave ne moraju ispunjavati jasno utvrđene obveze pružanja javne usluge. Nadalje, predmetna mjera, kojom se iznos potpore povezuje s ostvarenom dobiti, nije povezana s neto troškovima javne zadaće niti je na njih ograničena. Mjera ne proizlazi ni iz naloga korisnicima mjere za obavljanje te zadaće.

82

| (138) | Stoga, talijanska tijela daju prednost lučkim upravama koje obavljaju gospodarske djelatnosti tako što ih oslobađaju od poreza na dobit. Zbog toga Komisija zaključuje da je mjerom pružena prednost lučkim upravama. |
| --- | --- |

(138)

Stoga, talijanska tijela daju prednost lučkim upravama koje obavljaju gospodarske djelatnosti tako što ih oslobađaju od poreza na dobit. Zbog toga Komisija zaključuje da je mjerom pružena prednost lučkim upravama.

4.1.4.   Narušavanje tržišnog natjecanja i učinak na trgovinu

Narušavanje tržišnog natjecanja i učinak na trgovinu

| (139) | U skladu s člankom 107. stavkom 1. Ugovora, kako bi se mjera smatrala potporom, mora utjecati na trgovinu unutar Unije i narušavati ili prijetiti da će narušiti tržišno natjecanje. |
| --- | --- |

(139)

U skladu s člankom 107. stavkom 1. Ugovora, kako bi se mjera smatrala potporom, mora utjecati na trgovinu unutar Unije i narušavati ili prijetiti da će narušiti tržišno natjecanje.

4.1.4.1.   Postojanje tržišnog natjecanja i konkurentnih tržišta

| (140) | Komisija najprije napominje da su u okviru javnih savjetovanja sa zainteresiranim stranama o nacrtu uredbe o lučkom sektoru svi dionici istaknuli potrebu za stabilnim i ravnopravnim uvjetima međulučkog tržišnog natjecanja u Uniji (83). |
| --- | --- |

(140)

Komisija najprije napominje da su u okviru javnih savjetovanja sa zainteresiranim stranama o nacrtu uredbe o lučkom sektoru svi dionici istaknuli potrebu za stabilnim i ravnopravnim uvjetima međulučkog tržišnog natjecanja u Uniji (83).

83

| (141) | Istina je da je u nekim državama članicama upravljanje osnovnom lučkom infrastrukturom zakonski ograničeno na određene subjekte. U vezi s tim, gospodarski subjekti iz drugih država članica ne mogu upravljati osnovnom lučkom infrastrukturom u tim državama članicama, tako da se barem u određenoj mjeri može smatrati da to posebno tržište nije liberalizirano ni otvoreno za tržišno natjecanje. Međutim, to posebno tržište nije jedino tržište na kojem bi prednost za lučke uprave mogla narušiti tržišno natjecanje (84). |
| --- | --- |

(141)

Istina je da je u nekim državama članicama upravljanje osnovnom lučkom infrastrukturom zakonski ograničeno na određene subjekte. U vezi s tim, gospodarski subjekti iz drugih država članica ne mogu upravljati osnovnom lučkom infrastrukturom u tim državama članicama, tako da se barem u određenoj mjeri može smatrati da to posebno tržište nije liberalizirano ni otvoreno za tržišno natjecanje. Međutim, to posebno tržište nije jedino tržište na kojem bi prednost za lučke uprave mogla narušiti tržišno natjecanje (84).

84

| (142) | Najprije, poduzeća za logistiku i prijevoz koja žele prevesti robu mogu to učiniti na različite načine, uključujući upotrebu drugih (stranih ili domaćih) luka kojima upravljaju druge lučke uprave ili čak bez upotrebe luka. Luke iz različitih država članica mogu biti u istom priobalnom pojasu tako da se lučke uprave natječu u pružanju prijevoznih usluga gospodarskim subjektima koji žele uslužiti taj priobalni pojas. To može biti slučaj kod, na primjer, gospodarskih subjekata koji upravljaju lukama na sjeverozapadu Italije i na jugu Francuske. Usluge koje nude lučke uprave (davanje pristupa lukama) stoga su barem u određenoj mjeri konkurentne uslugama koje nude druge lučke uprave i drugi pružatelji prijevoznih usluga u Italiji i drugim državama članicama. Općenitije, Komisija napominje da svaka prednost talijanskih lučkih uprava po prirodi može utjecati na tržišno natjecanje i trgovinu unutar Unije jer luke u velikoj mjeri sudjeluju u međunarodnom prijevozu dobara i putnika. |
| --- | --- |

(142)

Najprije, poduzeća za logistiku i prijevoz koja žele prevesti robu mogu to učiniti na različite načine, uključujući upotrebu drugih (stranih ili domaćih) luka kojima upravljaju druge lučke uprave ili čak bez upotrebe luka. Luke iz različitih država članica mogu biti u istom priobalnom pojasu tako da se lučke uprave natječu u pružanju prijevoznih usluga gospodarskim subjektima koji žele uslužiti taj priobalni pojas. To može biti slučaj kod, na primjer, gospodarskih subjekata koji upravljaju lukama na sjeverozapadu Italije i na jugu Francuske. Usluge koje nude lučke uprave (davanje pristupa lukama) stoga su barem u određenoj mjeri konkurentne uslugama koje nude druge lučke uprave i drugi pružatelji prijevoznih usluga u Italiji i drugim državama članicama. Općenitije, Komisija napominje da svaka prednost talijanskih lučkih uprava po prirodi može utjecati na tržišno natjecanje i trgovinu unutar Unije jer luke u velikoj mjeri sudjeluju u međunarodnom prijevozu dobara i putnika.

| (143) | U vezi s tim, činjenica da su lučke uprave jedini subjekti koji imaju pravo upravljati vlastitom lučkom infrastrukturom (i nuditi pristup lučkoj infrastrukturi) ne dovodi u pitanje postojanje šireg konkurentnog tržišta na kojem su usluge prijevoza (pristup lučkoj infrastrukturi) koje pružaju lučke uprave konkurentne uslugama koje nude drugi prijevoznici u Italiji i drugim lukama ili pružatelji usluge prijevoza u drugim državama članicama (85). Korisnici lučke infrastrukture mogu upotrebljavati druge luke (u Italiji ili inozemstvu) i druge načine prijevoza, tako da lučke uprave pružaju usluge koje su konkurencija drugim gospodarskim subjektima na širem tržištu usluga prijevoza i na užem tržištu lučkih usluga (druge luke u Uniji pružaju pristup tržištu Unije, a time i Italiji, ponekad u kombinaciji s cestovnim, željezničkim ili riječnim prijevozom) (86). |
| --- | --- |

(143)

U vezi s tim, činjenica da su lučke uprave jedini subjekti koji imaju pravo upravljati vlastitom lučkom infrastrukturom (i nuditi pristup lučkoj infrastrukturi) ne dovodi u pitanje postojanje šireg konkurentnog tržišta na kojem su usluge prijevoza (pristup lučkoj infrastrukturi) koje pružaju lučke uprave konkurentne uslugama koje nude drugi prijevoznici u Italiji i drugim lukama ili pružatelji usluge prijevoza u drugim državama članicama (85). Korisnici lučke infrastrukture mogu upotrebljavati druge luke (u Italiji ili inozemstvu) i druge načine prijevoza, tako da lučke uprave pružaju usluge koje su konkurencija drugim gospodarskim subjektima na širem tržištu usluga prijevoza i na užem tržištu lučkih usluga (druge luke u Uniji pružaju pristup tržištu Unije, a time i Italiji, ponekad u kombinaciji s cestovnim, željezničkim ili riječnim prijevozom) (86).

85

86

| (144) | Osim toga, koncesionari koji žele pružati lučke usluge mogu to učiniti u drugim lukama kojima upravljaju druge lučke uprave. Lučke uprave natječu se u privlačenju tih gospodarskih subjekata (koncesionari koji obavljaju lučke usluge). Razina naknada koje lučka uprava naplaćuje u zamjenu za stavljanje zemljišta i infrastrukture (lučka oprema) na raspolaganje koncesionarima također utječe na odabir luke u kojoj će koncesionar odlučiti poslovati (87). Postojanje natjecanja i međugraničnih učinaka na tom tržištu priznato je sudskom praksom (88). |
| --- | --- |

(144)

Osim toga, koncesionari koji žele pružati lučke usluge mogu to učiniti u drugim lukama kojima upravljaju druge lučke uprave. Lučke uprave natječu se u privlačenju tih gospodarskih subjekata (koncesionari koji obavljaju lučke usluge). Razina naknada koje lučka uprava naplaćuje u zamjenu za stavljanje zemljišta i infrastrukture (lučka oprema) na raspolaganje koncesionarima također utječe na odabir luke u kojoj će koncesionar odlučiti poslovati (87). Postojanje natjecanja i međugraničnih učinaka na tom tržištu priznato je sudskom praksom (88).

87

88

| (145) | Nadalje, poduzetnici koji se žele smjestiti blizu luke mogu se smjestiti i izvan luke (i ne nužno na zemljištu koje je u vlasništvu lučkih uprava ili kojim one upravljaju), tako da se lučke uprave natječu s drugim gospodarskim subjektima koji iznajmljuju zemljišta izvan luka. |
| --- | --- |

(145)

Nadalje, poduzetnici koji se žele smjestiti blizu luke mogu se smjestiti i izvan luke (i ne nužno na zemljištu koje je u vlasništvu lučkih uprava ili kojim one upravljaju), tako da se lučke uprave natječu s drugim gospodarskim subjektima koji iznajmljuju zemljišta izvan luka.

| (146) | Zaključno, Komisija smatra da se lučke uprave mogu natjecati međusobno i s drugim lukama u Europi te da oslobođenje lučkih uprava od poreza stoga vjerojatno utječe na tržišno natjecanje i trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(146)

Zaključno, Komisija smatra da se lučke uprave mogu natjecati međusobno i s drugim lukama u Europi te da oslobođenje lučkih uprava od poreza stoga vjerojatno utječe na tržišno natjecanje i trgovinu među državama članicama.

4.1.4.2.   Narušavanje tržišnog natjecanja

| (147) | Smatra se da se mjerom koju je dodijelila država narušava ili prijeti da će se narušiti tržišno natjecanje ako bi se njome mogao poboljšati konkurentan položaj primatelja u odnosu na ostale poduzetnike s kojima se natječe (89). Narušavanje tržišnog natjecanja u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora postoji kad država dodijeli financijsku prednost nekom poduzetniku u sektoru u kojem postoji ili bi moglo postojati tržišno natjecanje (90). Javnom potporom moglo bi se narušiti tržišno natjecanje čak i ako se njome ne pomaže poduzetniku primatelju da se proširi i stekne tržišni udio. Dovoljno je da mu se potporom omogućuje zadržavanje jačeg konkurentnog položaja od onoga koji bi imao da mu potpora nije pružena. U tom kontekstu, da bi se smatralo da se određenom potporom narušava tržišno natjecanje, obično je dovoljno da se korisniku potporom daje prednost tako što ga se oslobađa od troškova koje bi u protivnom morao snositi u redovnom poslovanju (91). |
| --- | --- |

(147)

Smatra se da se mjerom koju je dodijelila država narušava ili prijeti da će se narušiti tržišno natjecanje ako bi se njome mogao poboljšati konkurentan položaj primatelja u odnosu na ostale poduzetnike s kojima se natječe (89). Narušavanje tržišnog natjecanja u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora postoji kad država dodijeli financijsku prednost nekom poduzetniku u sektoru u kojem postoji ili bi moglo postojati tržišno natjecanje (90). Javnom potporom moglo bi se narušiti tržišno natjecanje čak i ako se njome ne pomaže poduzetniku primatelju da se proširi i stekne tržišni udio. Dovoljno je da mu se potporom omogućuje zadržavanje jačeg konkurentnog položaja od onoga koji bi imao da mu potpora nije pružena. U tom kontekstu, da bi se smatralo da se određenom potporom narušava tržišno natjecanje, obično je dovoljno da se korisniku potporom daje prednost tako što ga se oslobađa od troškova koje bi u protivnom morao snositi u redovnom poslovanju (91).

89

90

91

| (148) | S obzirom na to da je predmetna mjera program potpore koji se odnosi na lučke uprave različitih vrsta, zemljopisnih lokacija i djelatnosti, nije potrebno pojedinačno dokazivati da kod svake lučke uprave uzrokuje narušavanje tržišnog natjecanja i utječe na trgovinu kako bi se utvrdilo da je riječ o državnoj potpori (92). |
| --- | --- |

(148)

S obzirom na to da je predmetna mjera program potpore koji se odnosi na lučke uprave različitih vrsta, zemljopisnih lokacija i djelatnosti, nije potrebno pojedinačno dokazivati da kod svake lučke uprave uzrokuje narušavanje tržišnog natjecanja i utječe na trgovinu kako bi se utvrdilo da je riječ o državnoj potpori (92).

92

| (149) | Oslobođenje od poreza na dobit lučkim upravama daje prednost kojom mogu povećati svoju konkurentnost. Konkretno, cijena usluga koje pružaju lučke uprave (naknade za odobrenja i koncesije, pristojbe za istovarenu i utovarenu robu te pristojbe za sidrenje) jedan je od čimbenika koji utječu na relativnu konkurentnost različitih luka u Europi (93). |
| --- | --- |

(149)

Oslobođenje od poreza na dobit lučkim upravama daje prednost kojom mogu povećati svoju konkurentnost. Konkretno, cijena usluga koje pružaju lučke uprave (naknade za odobrenja i koncesije, pristojbe za istovarenu i utovarenu robu te pristojbe za sidrenje) jedan je od čimbenika koji utječu na relativnu konkurentnost različitih luka u Europi (93).

93

| (150) | Italija je tvrdila da lučke uprave imaju samo ograničen učinak na određivanje naknada za vlastite djelatnosti. Međutim, kriterijima za određivanje naknada za odobrenja i koncesije utvrđenima javnim dekretom definirana je samo minimalna naknada i stoga lučke uprave imaju diskrecijsko pravo odrediti razinu naknada (vidjeti 4.1.1.5.). U svakom slučaju, čak ni postojanje naknada koje su određene isključivo na središnjoj razini, bez diskrecijskog prava pojedinačne lučke uprave da utječe na razinu centralno određenih fiksnih naknada, ne bi eliminiralo narušavanje tržišnog natjecanja jer se poduzetnici mogu natjecati i u necjenovnim parametrima (kvaliteta usluge itd.) i jer prednost koja se daje lučkim upravama predmetnim oslobođenjem od poreza može pomoći upravama da poboljšaju kvalitetu ponude i privuku brodovlasnike i subjekte koji upravljaju plovilima. |
| --- | --- |

(150)

Italija je tvrdila da lučke uprave imaju samo ograničen učinak na određivanje naknada za vlastite djelatnosti. Međutim, kriterijima za određivanje naknada za odobrenja i koncesije utvrđenima javnim dekretom definirana je samo minimalna naknada i stoga lučke uprave imaju diskrecijsko pravo odrediti razinu naknada (vidjeti 4.1.1.5.). U svakom slučaju, čak ni postojanje naknada koje su određene isključivo na središnjoj razini, bez diskrecijskog prava pojedinačne lučke uprave da utječe na razinu centralno određenih fiksnih naknada, ne bi eliminiralo narušavanje tržišnog natjecanja jer se poduzetnici mogu natjecati i u necjenovnim parametrima (kvaliteta usluge itd.) i jer prednost koja se daje lučkim upravama predmetnim oslobođenjem od poreza može pomoći upravama da poboljšaju kvalitetu ponude i privuku brodovlasnike i subjekte koji upravljaju plovilima.

| (151) | Stoga Komisija zaključuje da oslobađanjem lučkih uprava koje sudjeluju u gospodarskim djelatnostima od poreza na dobit talijanska tijela tim upravama daju prednost s mogućnošću utjecaja na tržišno natjecanje. Zbog toga Komisija smatra da predmetna mjera narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje. |
| --- | --- |

(151)

Stoga Komisija zaključuje da oslobađanjem lučkih uprava koje sudjeluju u gospodarskim djelatnostima od poreza na dobit talijanska tijela tim upravama daju prednost s mogućnošću utjecaja na tržišno natjecanje. Zbog toga Komisija smatra da predmetna mjera narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje.

4.1.4.3.   Učinak na trgovinu

| (152) | Javna potpora poduzetnicima smatra se državnom potporom u skladu s člankom 107. stavkom 1. Ugovora samo u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među državama članicama. Nije potrebno utvrditi da potpora ima stvaran učinak na trgovinu među državama članicama, nego samo da može utjecati na tu trgovinu (94). Naime, sudovi Unije presudili su da ako se financijskom potporom koju država članica dodijeli jača položaj poduzetnika u odnosu na ostale konkurentske poduzetnike u trgovini unutar Unije, smatra se da ta potpora utječe na tu trgovinu (95). |
| --- | --- |

(152)

Javna potpora poduzetnicima smatra se državnom potporom u skladu s člankom 107. stavkom 1. Ugovora samo u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među državama članicama. Nije potrebno utvrditi da potpora ima stvaran učinak na trgovinu među državama članicama, nego samo da može utjecati na tu trgovinu (94). Naime, sudovi Unije presudili su da ako se financijskom potporom koju država članica dodijeli jača položaj poduzetnika u odnosu na ostale konkurentske poduzetnike u trgovini unutar Unije, smatra se da ta potpora utječe na tu trgovinu (95).

94

95

| (153) | Ta sudska praksa može se primijeniti u ovom slučaju jer oslobođenje od poreza na dobit jača položaj lučke uprave. To lučkoj upravi omogućava da smanji svoje naknade i učini lučku infrastrukturu kojom upravlja privlačnijom brodovlasnicima i subjektima koji upravljaju plovilima, posebice onima iz drugih država članica. |
| --- | --- |

(153)

Ta sudska praksa može se primijeniti u ovom slučaju jer oslobođenje od poreza na dobit jača položaj lučke uprave. To lučkoj upravi omogućava da smanji svoje naknade i učini lučku infrastrukturu kojom upravlja privlačnijom brodovlasnicima i subjektima koji upravljaju plovilima, posebice onima iz drugih država članica.

| (154) | U ovom slučaju talijanske luke sudjeluju u trgovini unutar Unije, tako da prednost lučkih uprava utječe na tu trgovinu. Talijanske luke aktivno sudjeluju u trgovini unutar Unije i neke su od njih među najvažnijim lukama u cijeloj Uniji po pitanju kontejnerskog prometa i težine tereta. Na temelju javno dostupnih podataka čini se da se među 15 najprometnijih kontejnerskih luka u Europi 2019. nalaze dvije talijanske luke, Genova i Gioia Tauro (96). |
| --- | --- |

(154)

U ovom slučaju talijanske luke sudjeluju u trgovini unutar Unije, tako da prednost lučkih uprava utječe na tu trgovinu. Talijanske luke aktivno sudjeluju u trgovini unutar Unije i neke su od njih među najvažnijim lukama u cijeloj Uniji po pitanju kontejnerskog prometa i težine tereta. Na temelju javno dostupnih podataka čini se da se među 15 najprometnijih kontejnerskih luka u Europi 2019. nalaze dvije talijanske luke, Genova i Gioia Tauro (96).

96

| (155) | Izuzimanjem tih lučkih uprava od porezne obveze koju bi u suprotnom morale snositi i koju snose konkurentski poduzetnici (oslobođenje od poreza na dobit) oslobađaju se financijska sredstva tih poduzetnika, koja oni zatim mogu uložiti u poslovanje, što utječe na uvjete pod kojima mogu nuditi svoje proizvode i usluge na tržištu te tako narušava tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu. Prema tome, oslobođenje lučkih uprava od poreza utječe na trgovinu unutar Unije. |
| --- | --- |

(155)

Izuzimanjem tih lučkih uprava od porezne obveze koju bi u suprotnom morale snositi i koju snose konkurentski poduzetnici (oslobođenje od poreza na dobit) oslobađaju se financijska sredstva tih poduzetnika, koja oni zatim mogu uložiti u poslovanje, što utječe na uvjete pod kojima mogu nuditi svoje proizvode i usluge na tržištu te tako narušava tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu. Prema tome, oslobođenje lučkih uprava od poreza utječe na trgovinu unutar Unije.

| (156) | Kad je riječ o argumentu Italije da je većina talijanskih luka daleko od natjecanja, čak i potencijalnog, na europskim tržištima i da se one uglavnom natječu s lukama u sjevernoj Africi, Komisija napominje da talijanska tijela nisu navela nijedan element kojim bi dokazala to stajalište (97). |
| --- | --- |

(156)

Kad je riječ o argumentu Italije da je većina talijanskih luka daleko od natjecanja, čak i potencijalnog, na europskim tržištima i da se one uglavnom natječu s lukama u sjevernoj Africi, Komisija napominje da talijanska tijela nisu navela nijedan element kojim bi dokazala to stajalište (97).

97

| (157) | Stoga oslobađanjem lučkih uprava koje sudjeluju u gospodarskim djelatnostima od poreza na dobit talijanska tijela tim upravama daju prednost s mogućnošću utjecaja na trgovinu unutar Unije. |
| --- | --- |

(157)

Stoga oslobađanjem lučkih uprava koje sudjeluju u gospodarskim djelatnostima od poreza na dobit talijanska tijela tim upravama daju prednost s mogućnošću utjecaja na trgovinu unutar Unije.

4.1.5.   Selektivnost mjere

Selektivnost mjere

| (158) | Da bi se mogla smatrati državnom potporom, mjera mora biti selektivna (98) u smislu da u povoljniji položaj stavlja samo određene poduzetnike ili proizvodnju određene robe. Prema ustaljenoj sudskoj praksi (99) procjena materijalne selektivnosti porezne mjere sastoji se od triju faza: prvo, potrebno je odrediti opći ili „uobičajeni” porezni sustav („referentni okvir”) koji je na snazi u predmetnoj državi članici. Drugo, u vezi s tim općim ili „uobičajenim” poreznim sustavom potrebno je procijeniti i utvrditi može li prednost dodijeljena na temelju sporne porezne mjere biti selektivna. To je potrebno učiniti dokazivanjem da ta mjera odstupa od tog općeg sustava tako što uvodi razlikovanje između gospodarskih subjekata koji se, s obzirom na cilj koji se nastoji ostvariti tim sustavom, nalaze u činjenično i pravno usporedivoj situaciji. Treće, ako takvo odstupanje postoji, potrebno je provjeriti proizlazi li iz naravi ili unutarnjeg ustroja poreznog sustava čiji je sastavni dio i može li se stoga opravdati naravi ili logikom sustava. U tom kontekstu, država članica mora dokazati da različiti porezni tretman izravno proizlazi iz osnovnih ili vodećih načela tog sustava (100). |
| --- | --- |

(158)

Da bi se mogla smatrati državnom potporom, mjera mora biti selektivna (98) u smislu da u povoljniji položaj stavlja samo određene poduzetnike ili proizvodnju određene robe. Prema ustaljenoj sudskoj praksi (99) procjena materijalne selektivnosti porezne mjere sastoji se od triju faza: prvo, potrebno je odrediti opći ili „uobičajeni” porezni sustav („referentni okvir”) koji je na snazi u predmetnoj državi članici. Drugo, u vezi s tim općim ili „uobičajenim” poreznim sustavom potrebno je procijeniti i utvrditi može li prednost dodijeljena na temelju sporne porezne mjere biti selektivna. To je potrebno učiniti dokazivanjem da ta mjera odstupa od tog općeg sustava tako što uvodi razlikovanje između gospodarskih subjekata koji se, s obzirom na cilj koji se nastoji ostvariti tim sustavom, nalaze u činjenično i pravno usporedivoj situaciji. Treće, ako takvo odstupanje postoji, potrebno je provjeriti proizlazi li iz naravi ili unutarnjeg ustroja poreznog sustava čiji je sastavni dio i može li se stoga opravdati naravi ili logikom sustava. U tom kontekstu, država članica mora dokazati da različiti porezni tretman izravno proizlazi iz osnovnih ili vodećih načela tog sustava (100).

98

99

100

4.1.5.1.   Referentni okvir

| (159) | Kako bi se procijenila selektivnost porezne mjere, potrebno je početi od definicije odgovarajućeg referentnog okvira i zatim utvrditi uzrokuje li predmetna mjera diskriminaciju unutar tog okvira. Referentni okvir sastoji se od dosljednog skupa pravila koja se, na temelju objektivnih kriterija, općenito primjenjuju na sve poduzetnike unutar područja primjene utvrđenoga ciljem okvira. |
| --- | --- |

(159)

Kako bi se procijenila selektivnost porezne mjere, potrebno je početi od definicije odgovarajućeg referentnog okvira i zatim utvrditi uzrokuje li predmetna mjera diskriminaciju unutar tog okvira. Referentni okvir sastoji se od dosljednog skupa pravila koja se, na temelju objektivnih kriterija, općenito primjenjuju na sve poduzetnike unutar područja primjene utvrđenoga ciljem okvira.

| (160) | U ovom slučaju Komisija smatra da je referentni okvir talijanski sustav poreza na dobit, kako je utvrđeno u pročišćenom tekstu talijanskog Zakona o porezu TUIR (vidjeti točke od 38. do 43.), uključujući definiciju poreznih obveznika i oporezive dobiti, koje proizlaze iz članka 72. u kombinaciji s člankom 73. TUIR-a. |
| --- | --- |

(160)

U ovom slučaju Komisija smatra da je referentni okvir talijanski sustav poreza na dobit, kako je utvrđeno u pročišćenom tekstu talijanskog Zakona o porezu TUIR (vidjeti točke od 38. do 43.), uključujući definiciju poreznih obveznika i oporezive dobiti, koje proizlaze iz članka 72. u kombinaciji s člankom 73. TUIR-a.

| (161) | Člankom 72. TUIR-a utvrđeno je načelo primjene poreza na dobit na svu dobit u novcu ili naravi. |
| --- | --- |

(161)

Člankom 72. TUIR-a utvrđeno je načelo primjene poreza na dobit na svu dobit u novcu ili naravi.

| (162) | Člankom 73. stavkom 1. TUIR-a porez na dobit primjenjuje se na sve vrste poduzeća, uključujući društva za uzajamno osiguranje, kao i poduzeća socijalne ekonomije, javne i privatne subjekte koji nisu poduzeća i zaklade, neovisno o tome je li im jedini ili glavni cilj obavljanje komercijalnih djelatnosti. |
| --- | --- |

(162)

Člankom 73. stavkom 1. TUIR-a porez na dobit primjenjuje se na sve vrste poduzeća, uključujući društva za uzajamno osiguranje, kao i poduzeća socijalne ekonomije, javne i privatne subjekte koji nisu poduzeća i zaklade, neovisno o tome je li im jedini ili glavni cilj obavljanje komercijalnih djelatnosti.

| (163) | Člankom 75. utvrđeno je načelo prema kojem se porez na dobit primjenjuje na ukupan neto dohodak te prema kojem se primjenjuju različita pravila za utvrđivanje oporezive dobiti, s jedne strane, poduzeća i javnih ili privatnih subjekata čiji je jedini ili glavni cilj obavljanje komercijalnih djelatnosti (članci od 81. do 141. TUIR-a) (101) i, s druge strane, javnih ili privatnih subjekata čiji jedini ili glavni cilj nije obavljanje komercijalne djelatnosti (članci od 143. do 150. TUIR-a) (102). Člankom 76. utvrđena je porezna stopa, a člankom 77. porezno razdoblje poreza na dobit. |
| --- | --- |

(163)

Člankom 75. utvrđeno je načelo prema kojem se porez na dobit primjenjuje na ukupan neto dohodak te prema kojem se primjenjuju različita pravila za utvrđivanje oporezive dobiti, s jedne strane, poduzeća i javnih ili privatnih subjekata čiji je jedini ili glavni cilj obavljanje komercijalnih djelatnosti (članci od 81. do 141. TUIR-a) (101) i, s druge strane, javnih ili privatnih subjekata čiji jedini ili glavni cilj nije obavljanje komercijalne djelatnosti (članci od 143. do 150. TUIR-a) (102). Člankom 76. utvrđena je porezna stopa, a člankom 77. porezno razdoblje poreza na dobit.

101

102

| (164) | Iz prethodno navedenog slijedi da u načelu sve vrste dohotka poduzeća (članak 73. stavak 1. točka (a)) ili javnih ili privatnih subjekata koji nisu poduzeća (članak 73. stavak 1. točke (b) i (c)) podliježu porezu na dobit u Italiji, među ostalim kad jedini ili glavni cilj relevantnih subjekata nije obavljanje komercijalne djelatnosti. |
| --- | --- |

(164)

Iz prethodno navedenog slijedi da u načelu sve vrste dohotka poduzeća (članak 73. stavak 1. točka (a)) ili javnih ili privatnih subjekata koji nisu poduzeća (članak 73. stavak 1. točke (b) i (c)) podliježu porezu na dobit u Italiji, među ostalim kad jedini ili glavni cilj relevantnih subjekata nije obavljanje komercijalne djelatnosti.

4.1.5.2.   Odstupanje

| (165) | Člankom 74. TUIR-a utvrđena su pravila koja se posebno primjenjuju na državna i javna tijela. Tom odredbom određene su i djelatnosti koje se ne smatraju komercijalnim djelatnostima. |
| --- | --- |

(165)

Člankom 74. TUIR-a utvrđena su pravila koja se posebno primjenjuju na državna i javna tijela. Tom odredbom određene su i djelatnosti koje se ne smatraju komercijalnim djelatnostima.

| (166) | U skladu s člankom 74. TUIR-a državna tijela i uprave, uključujući one s autonomnom organizacijom, čak i ako imaju pravnu osobnost, općine, konzorciji među lokalnim tijelima, udruženja i tijela koja upravljaju kolektivnim vlasništvom, planinske zajednice, provincije i regije ne podliježu porezu na dobit. Talijanska tijela smatraju lučke uprave tijelima koja upravljaju javnim vlasništvom. Stoga zbog načina na koji talijanska tijela tumače i primjenjuju članak 74. TUIR-a dolazi do situacije u kojoj su lučke uprave u Italiji oslobođene od poreza na dobit, među ostalim kad je riječ o prihodima od iskorištavanja infrastrukture lučkih uprava. |
| --- | --- |

(166)

U skladu s člankom 74. TUIR-a državna tijela i uprave, uključujući one s autonomnom organizacijom, čak i ako imaju pravnu osobnost, općine, konzorciji među lokalnim tijelima, udruženja i tijela koja upravljaju kolektivnim vlasništvom, planinske zajednice, provincije i regije ne podliježu porezu na dobit. Talijanska tijela smatraju lučke uprave tijelima koja upravljaju javnim vlasništvom. Stoga zbog načina na koji talijanska tijela tumače i primjenjuju članak 74. TUIR-a dolazi do situacije u kojoj su lučke uprave u Italiji oslobođene od poreza na dobit, među ostalim kad je riječ o prihodima od iskorištavanja infrastrukture lučkih uprava.

| (167) | Kad se nekom mjerom daje prednost određenim poduzetnicima ili proizvodnji određene robe u usporedivoj pravnoj i činjeničnoj situaciji s obzirom na cilj referentnog sustava, mjera je selektivna prima facie. U ovom slučaju lučke uprave i drugi pravni subjekti nalaze se u usporedivoj pravnoj i činjeničnoj situaciji s obzirom na cilj IRES-a, odnosno oporezivanje dobiti poduzeća i drugih pravnih subjekata, neovisno o tome je li im jedina ili glavna svrha obavljanje komercijalnih djelatnosti. Stoga se člankom 74. TUIR-a, kako ga tumače i primjenjuju talijanska tijela, lučkim upravama daje prednost nad drugim pravnim subjektima koji su podložni IRES-u s obzirom na njegov cilj. |
| --- | --- |

(167)

Kad se nekom mjerom daje prednost određenim poduzetnicima ili proizvodnji određene robe u usporedivoj pravnoj i činjeničnoj situaciji s obzirom na cilj referentnog sustava, mjera je selektivna prima facie. U ovom slučaju lučke uprave i drugi pravni subjekti nalaze se u usporedivoj pravnoj i činjeničnoj situaciji s obzirom na cilj IRES-a, odnosno oporezivanje dobiti poduzeća i drugih pravnih subjekata, neovisno o tome je li im jedina ili glavna svrha obavljanje komercijalnih djelatnosti. Stoga se člankom 74. TUIR-a, kako ga tumače i primjenjuju talijanska tijela, lučkim upravama daje prednost nad drugim pravnim subjektima koji su podložni IRES-u s obzirom na njegov cilj.

prima facie

| (168) | Prema talijanskim tijelima oslobođenje lučkih uprava od poreza na dobit ne odstupa od općih načela talijanskog sustava oporezivanja dobiti poduzeća, nego slijedi njegovu logiku da nekomercijalne djelatnosti općenito ne podliježu porezu na dobit. To bi značilo da su sve djelatnosti lučkih uprava nekomercijalne djelatnosti. Međutim, Komisija napominje da su u okviru članka 73. svi javni i privatni subjekti podložni porezu na dobit, uključujući one kojima obavljanje komercijalnih djelatnosti nije jedina ili glavna svrha. Člankom 74. TUIR-a državna i druga javna tijela oslobađaju se od poreza na dobit odstupanjem od načela iz članka 73. |
| --- | --- |

(168)

Prema talijanskim tijelima oslobođenje lučkih uprava od poreza na dobit ne odstupa od općih načela talijanskog sustava oporezivanja dobiti poduzeća, nego slijedi njegovu logiku da nekomercijalne djelatnosti općenito ne podliježu porezu na dobit. To bi značilo da su sve djelatnosti lučkih uprava nekomercijalne djelatnosti. Međutim, Komisija napominje da su u okviru članka 73. svi javni i privatni subjekti podložni porezu na dobit, uključujući one kojima obavljanje komercijalnih djelatnosti nije jedina ili glavna svrha. Člankom 74. TUIR-a državna i druga javna tijela oslobađaju se od poreza na dobit odstupanjem od načela iz članka 73.

| (169) | Talijanska tijela smatraju i da lučke uprave nisu obuhvaćene člankom 73. TUIR-a, već člankom 74. Prema talijanskim tijelima člankom 74. TUIR-a predviđa se da javna tijela kojima su povjerene isključivo upravne funkcije (vidjeti uvodne izjave 51. i 52.) ne podliježu porezu na dobit. Talijanska tijela smatraju da se članak 74. TUIR-a stoga ne može tumačiti kao odstupanje od članka 73. TUIR-a. Umjesto toga, članci 73. i 74. TUIR-a imaju različita i usporedna područja primjene. Prema talijanskim tijelima tim se člancima uspostavljaju dva različita uobičajena porezna sustava koja su primjenjiva na određene kategorije subjekata, utvrđena na opći i apstraktni način, koji nisu u činjenično i pravno usporedivoj situaciji. Stoga Italija tvrdi da oslobođenje od poreza na dobit nije selektivno jer se članak 74. TUIR-a primjenjuje i na lučke uprave i na državu, razna javna tijela i druge subjekte koji pripadaju javnoj upravi na temelju objektivnih, općih i apstraktnih kriterija. Svi subjekti obuhvaćeni člankom 74. TUIR-a nalaze se u jednakoj činjeničnoj i pravnoj situaciji. |
| --- | --- |

(169)

Talijanska tijela smatraju i da lučke uprave nisu obuhvaćene člankom 73. TUIR-a, već člankom 74. Prema talijanskim tijelima člankom 74. TUIR-a predviđa se da javna tijela kojima su povjerene isključivo upravne funkcije (vidjeti uvodne izjave 51. i 52.) ne podliježu porezu na dobit. Talijanska tijela smatraju da se članak 74. TUIR-a stoga ne može tumačiti kao odstupanje od članka 73. TUIR-a. Umjesto toga, članci 73. i 74. TUIR-a imaju različita i usporedna područja primjene. Prema talijanskim tijelima tim se člancima uspostavljaju dva različita uobičajena porezna sustava koja su primjenjiva na određene kategorije subjekata, utvrđena na opći i apstraktni način, koji nisu u činjenično i pravno usporedivoj situaciji. Stoga Italija tvrdi da oslobođenje od poreza na dobit nije selektivno jer se članak 74. TUIR-a primjenjuje i na lučke uprave i na državu, razna javna tijela i druge subjekte koji pripadaju javnoj upravi na temelju objektivnih, općih i apstraktnih kriterija. Svi subjekti obuhvaćeni člankom 74. TUIR-a nalaze se u jednakoj činjeničnoj i pravnoj situaciji.

| (170) | Komisija napominje da se člankom 74. državna i ostala javna tijela oslobađaju od poreza na dobit u onoj mjeri u kojoj su njihove djelatnosti povezane s izvršavanjem funkcija javnog tijela. Međutim, komercijalne djelatnosti tih tijela u načelu su podložne porezu na dobit. Kad bi članak 74. TUIR-a ili njegovo tumačenje u upravi bili takvi da bi kao posljedicu imali to da lučke uprave u svim slučajevima ne plaćaju porez na dobit (među ostalim kad obavljaju djelatnosti koje se smatraju gospodarskim djelatnostima prema pravilima o državnim potporama), to bi stvorilo diskriminaciju među poduzetnicima koji se bave gospodarskim djelatnostima u smislu članka 107. UFEU-a. U tom bi se slučaju člankom 74. TUIR-a, kako ga tumače talijanska tijela, dale prednosti određenoj kategoriji poduzetnika (103), konkretno lučkim upravama, kad su u pravno i činjenično usporedivoj situaciji s drugim poduzetnicima (u pogledu dohotka od gospodarskih djelatnosti) (104). |
| --- | --- |

(170)

Komisija napominje da se člankom 74. državna i ostala javna tijela oslobađaju od poreza na dobit u onoj mjeri u kojoj su njihove djelatnosti povezane s izvršavanjem funkcija javnog tijela. Međutim, komercijalne djelatnosti tih tijela u načelu su podložne porezu na dobit. Kad bi članak 74. TUIR-a ili njegovo tumačenje u upravi bili takvi da bi kao posljedicu imali to da lučke uprave u svim slučajevima ne plaćaju porez na dobit (među ostalim kad obavljaju djelatnosti koje se smatraju gospodarskim djelatnostima prema pravilima o državnim potporama), to bi stvorilo diskriminaciju među poduzetnicima koji se bave gospodarskim djelatnostima u smislu članka 107. UFEU-a. U tom bi se slučaju člankom 74. TUIR-a, kako ga tumače talijanska tijela, dale prednosti određenoj kategoriji poduzetnika (103), konkretno lučkim upravama, kad su u pravno i činjenično usporedivoj situaciji s drugim poduzetnicima (u pogledu dohotka od gospodarskih djelatnosti) (104).

103

104

| (171) | Naime, Komisija smatra da se lučke uprave ne vode posebnim „načelima rada zbog kojih se znatno razlikuju od ostalih gospodarskih subjekata” koji podliježu porezu na dobit (105). Točnije, to što lučke uprave ne obavljaju djelatnost kojom se nastoji ostvariti dobit nije dovoljno da bi se smatralo da se one nalaze u drukčijoj situaciji od drugih gospodarskih subjekata koji su podložni porezu na dobit (106). Nijedan argument koji je Italija iznijela kako bi pokazala da lučke uprave nisu poduzetnici i da ne sudjeluju u gospodarskim djelatnostima (vidjeti 3.2.) nije relevantan i dosljedan u pogledu cilja sustava oporezivanja dobiti poduzeća, odnosno oporezivanja dobiti poduzeća i drugih pravnih subjekata (107). |
| --- | --- |

(171)

Naime, Komisija smatra da se lučke uprave ne vode posebnim „načelima rada zbog kojih se znatno razlikuju od ostalih gospodarskih subjekata” koji podliježu porezu na dobit (105). Točnije, to što lučke uprave ne obavljaju djelatnost kojom se nastoji ostvariti dobit nije dovoljno da bi se smatralo da se one nalaze u drukčijoj situaciji od drugih gospodarskih subjekata koji su podložni porezu na dobit (106). Nijedan argument koji je Italija iznijela kako bi pokazala da lučke uprave nisu poduzetnici i da ne sudjeluju u gospodarskim djelatnostima (vidjeti 3.2.) nije relevantan i dosljedan u pogledu cilja sustava oporezivanja dobiti poduzeća, odnosno oporezivanja dobiti poduzeća i drugih pravnih subjekata (107).

105

106

107

| (172) | Prema tome, čak i da članak 74. TUIR-a čini pravnu osnovu za to da lučke uprave ne plaćaju porez na dobit, to oslobođenje od poreza bilo bi selektivno prima facie u odnosu na gospodarske djelatnosti lučkih uprava (108). |
| --- | --- |

(172)

Prema tome, čak i da članak 74. TUIR-a čini pravnu osnovu za to da lučke uprave ne plaćaju porez na dobit, to oslobođenje od poreza bilo bi selektivno prima facie u odnosu na gospodarske djelatnosti lučkih uprava (108).

prima facie

108

4.1.5.3.   Opravdanost prema logici sustava

| (173) | Budući da Komisija smatra da je predmetno porezno oslobođenje selektivno prima facie, morat će utvrditi, u skladu sa sudskom praksom sudova Unije, je li to oslobođenje opravdano prirodom ili općom strukturom sustava čiji je dio. Mjera koja čini izuzeće od primjene općeg poreznog sustava može se opravdati ako predmetna država članica može dokazati da ona izravno proizlazi iz osnovnih ili vodećih načela njezina poreznog sustava. |
| --- | --- |

(173)

Budući da Komisija smatra da je predmetno porezno oslobođenje selektivno prima facie, morat će utvrditi, u skladu sa sudskom praksom sudova Unije, je li to oslobođenje opravdano prirodom ili općom strukturom sustava čiji je dio. Mjera koja čini izuzeće od primjene općeg poreznog sustava može se opravdati ako predmetna država članica može dokazati da ona izravno proizlazi iz osnovnih ili vodećih načela njezina poreznog sustava.

prima facie

| (174) | Talijanska tijela i zainteresirane strane nisu izložili takve argumente. Ni Komisija nije mogla utvrditi takvo opravdanje. Stoga Komisija smatra da mjera nije opravdana logikom poreznog sustava. Komisija stoga zaključuje da je mjera selektivna. |
| --- | --- |

(174)

Talijanska tijela i zainteresirane strane nisu izložili takve argumente. Ni Komisija nije mogla utvrditi takvo opravdanje. Stoga Komisija smatra da mjera nije opravdana logikom poreznog sustava. Komisija stoga zaključuje da je mjera selektivna.

4.1.5.4.   Zaključak

| (175) | Prema tome, Komisija zaključuje da oslobođenje talijanskih lučkih uprava od poreza na dobit nije opravdano načelom talijanskog sustava oporezivanja dobiti poduzeća u skladu s kojim se porez na dobit primjenjuje na sve vrste dohotka poduzeća ili javnih ili privatnih subjekata koji nisu poduzeća. Čak i da se oslobođenje lučkih uprava od poreza na dobit smatra u skladu s talijanskim sustavom oporezivanja dobiti poduzeća, s obzirom na to da talijanska tijela smatraju da one obnašaju isključivo javne funkcije, došlo bi do situacije u kojoj „određeni” poduzetnici ili proizvodnja „određene” robe imaju prednost u smislu članka 107. UFEU-a (109). Stoga Komisija zaključuje da nepodložnost gospodarskih djelatnosti lučkih uprava porezu na dobit uključuje selektivnu prednost. |
| --- | --- |

(175)

Prema tome, Komisija zaključuje da oslobođenje talijanskih lučkih uprava od poreza na dobit nije opravdano načelom talijanskog sustava oporezivanja dobiti poduzeća u skladu s kojim se porez na dobit primjenjuje na sve vrste dohotka poduzeća ili javnih ili privatnih subjekata koji nisu poduzeća. Čak i da se oslobođenje lučkih uprava od poreza na dobit smatra u skladu s talijanskim sustavom oporezivanja dobiti poduzeća, s obzirom na to da talijanska tijela smatraju da one obnašaju isključivo javne funkcije, došlo bi do situacije u kojoj „određeni” poduzetnici ili proizvodnja „određene” robe imaju prednost u smislu članka 107. UFEU-a (109). Stoga Komisija zaključuje da nepodložnost gospodarskih djelatnosti lučkih uprava porezu na dobit uključuje selektivnu prednost.

109

| (176) | Nadalje, zaključak je Komisije da takav povoljniji državni tretman poduzetnika pripisiv državi može narušiti tržišno natjecanje i utjecati na trgovinu unutar Unije. Stoga Komisija zaključuje da oslobođenje lučkih uprava od poreza čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora (110). |
| --- | --- |

(176)

Nadalje, zaključak je Komisije da takav povoljniji državni tretman poduzetnika pripisiv državi može narušiti tržišno natjecanje i utjecati na trgovinu unutar Unije. Stoga Komisija zaključuje da oslobođenje lučkih uprava od poreza čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora (110).

110

5.   SPOJIVOST

SPOJIVOST

| (177) | Državne potpore mogu se smatrati spojivima s unutarnjim tržištem na temelju izuzeća iz članka 93., članka 106. stavka 2., članka 107. stavka 2. i članka 107. stavka 3. Ugovora. |
| --- | --- |

(177)

Državne potpore mogu se smatrati spojivima s unutarnjim tržištem na temelju izuzeća iz članka 93., članka 106. stavka 2., članka 107. stavka 2. i članka 107. stavka 3. Ugovora.

5.1.   Članak 93. Ugovora

Članak 93. Ugovora

| (178) | Člankom 93. Ugovora utvrđeno je da se potpore koje „odgovaraju potrebama koordinacije prometa ili ako predstavljaju naknadu za ispunjavanje određenih obveza koje su svojstvene konceptu pružanja javnih usluga” mogu proglasiti spojivima s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(178)

Člankom 93. Ugovora utvrđeno je da se potpore koje „odgovaraju potrebama koordinacije prometa ili ako predstavljaju naknadu za ispunjavanje određenih obveza koje su svojstvene konceptu pružanja javnih usluga” mogu proglasiti spojivima s unutarnjim tržištem.

| (179) | Komisija najprije napominje da u ovom slučaju nema naznaka da se potporom financiraju mjere koje odgovaraju potrebama koordinacije prometa. Naprotiv, potpora se sastoji od oslobođenja od poreza na dobit koje nije povezano s određenim ulaganjem i koje je potpuno nepovezano s potrebama koordinacije prometa. Mjera nije ni usmjerena na naknadu za ispunjavanje javnih obveza. |
| --- | --- |

(179)

Komisija najprije napominje da u ovom slučaju nema naznaka da se potporom financiraju mjere koje odgovaraju potrebama koordinacije prometa. Naprotiv, potpora se sastoji od oslobođenja od poreza na dobit koje nije povezano s određenim ulaganjem i koje je potpuno nepovezano s potrebama koordinacije prometa. Mjera nije ni usmjerena na naknadu za ispunjavanje javnih obveza.

| (180) | Posljedično, Komisija smatra da se mjera ne može smatrati spojivom u okviru članka 93. Ugovora. |
| --- | --- |

(180)

Posljedično, Komisija smatra da se mjera ne može smatrati spojivom u okviru članka 93. Ugovora.

5.2.   Članak 107. stavak 2. i članak 107. stavak 3. Ugovora

Članak 107. stavak 2. i članak 107. stavak 3. Ugovora

| (181) | S obzirom na to da je mjera koja se preispituje državna potpora u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora, trebalo bi istražiti je li spojiva s unutarnjim tržištem u okviru izuzeća iz članka 107. stavka 2. i članka 107. stavka 3. Ugovora. |
| --- | --- |

(181)

S obzirom na to da je mjera koja se preispituje državna potpora u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora, trebalo bi istražiti je li spojiva s unutarnjim tržištem u okviru izuzeća iz članka 107. stavka 2. i članka 107. stavka 3. Ugovora.

| (182) | Talijanska tijela nisu navela argumente o primjenjivosti izuzeća iz članka 107. stavka 2. i članka 107. stavka 3. Ugovora na oslobođenje lučkih uprava od poreza na dobit. |
| --- | --- |

(182)

Talijanska tijela nisu navela argumente o primjenjivosti izuzeća iz članka 107. stavka 2. i članka 107. stavka 3. Ugovora na oslobođenje lučkih uprava od poreza na dobit.

| (183) | Komisija smatra da nije primjenjivo nijedno izuzeće iz članka 107. stavka 2. Ugovora jer se mjerom ne ostvaruje nijedan od ciljeva navedenih u toj odredbi. Točnije, mjera koja se preispituje nije povezana ni s potporama socijalnog karaktera koje se dodjeljuju pojedinim potrošačima ni s potporama za otklanjanje štete nastale zbog prirodnih nepogoda ili izvanrednih događaja ni s potporama koje se dodjeljuju gospodarstvu određenih područja Savezne Republike Njemačke. |
| --- | --- |

(183)

Komisija smatra da nije primjenjivo nijedno izuzeće iz članka 107. stavka 2. Ugovora jer se mjerom ne ostvaruje nijedan od ciljeva navedenih u toj odredbi. Točnije, mjera koja se preispituje nije povezana ni s potporama socijalnog karaktera koje se dodjeljuju pojedinim potrošačima ni s potporama za otklanjanje štete nastale zbog prirodnih nepogoda ili izvanrednih događaja ni s potporama koje se dodjeljuju gospodarstvu određenih područja Savezne Republike Njemačke.

| (184) | Člankom 107. stavkom 3. Ugovora propisano je sljedeće: (a) potpora za promicanje razvoja određenih područja, (b) potpora za određene važne projekte od zajedničkog europskog interesa, (c) potpora za razvoj određenih gospodarskih djelatnosti ili područja, (d) potpora za promicanje kulture i očuvanje baštine i (e) potpora koju Vijeće odredi svojom odlukom mogu se smatrati spojivima s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(184)

Člankom 107. stavkom 3. Ugovora propisano je sljedeće: (a) potpora za promicanje razvoja određenih područja, (b) potpora za određene važne projekte od zajedničkog europskog interesa, (c) potpora za razvoj određenih gospodarskih djelatnosti ili područja, (d) potpora za promicanje kulture i očuvanje baštine i (e) potpora koju Vijeće odredi svojom odlukom mogu se smatrati spojivima s unutarnjim tržištem.

| (185) | Člankom 107. stavkom 3. točkom (a) Ugovora odobrava se potpora kojom se promiče gospodarski razvoj područja na kojima je životni standard neuobičajeno nizak ili na kojima postoji velika podzaposlenost. To izuzeće nije primjenjivo. |
| --- | --- |

(185)

Člankom 107. stavkom 3. točkom (a) Ugovora odobrava se potpora kojom se promiče gospodarski razvoj područja na kojima je životni standard neuobičajeno nizak ili na kojima postoji velika podzaposlenost. To izuzeće nije primjenjivo.

| (186) | Nadalje, mjerom se ne promiče provedba važnog projekta od zajedničkog europskog interesa i ne otklanja se ozbiljni poremećaj u gospodarstvu Italije kako je predviđeno člankom 107. stavkom 3. točkom (b) Ugovora. |
| --- | --- |

(186)

Nadalje, mjerom se ne promiče provedba važnog projekta od zajedničkog europskog interesa i ne otklanja se ozbiljni poremećaj u gospodarstvu Italije kako je predviđeno člankom 107. stavkom 3. točkom (b) Ugovora.

| (187) | Osim toga, cilj mjere nije promicanje kulture i očuvanje baštine kako je previđeno člankom 107. stavkom 3. točkom (d) Ugovora. |
| --- | --- |

(187)

Osim toga, cilj mjere nije promicanje kulture i očuvanje baštine kako je previđeno člankom 107. stavkom 3. točkom (d) Ugovora.

| (188) | U skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) Ugovora potpore koje se dodjeljuju za poticanje razvoja određenih gospodarskih djelatnosti ili određenih gospodarskih područja mogu se proglasiti spojivima pod uvjetom da ne utječu negativno na trgovinske uvjete u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno zajedničkom interesu. Međutim, iz dostupnih podataka ne može se zaključiti da je dodijeljena porezna pogodnost povezana s određenim ulaganjima koja ispunjavaju uvjete za potporu u skladu s pravilima i smjernicama Unije. |
| --- | --- |

(188)

U skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) Ugovora potpore koje se dodjeljuju za poticanje razvoja određenih gospodarskih djelatnosti ili određenih gospodarskih područja mogu se proglasiti spojivima pod uvjetom da ne utječu negativno na trgovinske uvjete u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno zajedničkom interesu. Međutim, iz dostupnih podataka ne može se zaključiti da je dodijeljena porezna pogodnost povezana s određenim ulaganjima koja ispunjavaju uvjete za potporu u skladu s pravilima i smjernicama Unije.

| (189) | Komisija smatra da mjera predstavlja smanjenje troškova koje bi lučke uprave inače snosile pri uobičajenom poslovanju te da se zbog toga može smatrati operativnom potporom. Takva se potpora općenito ne smatra spojivom s unutarnjim tržištem u mjeri u kojoj nije vremenski ograničena, potrebna ni razmjerna financijskim troškovima povezanima s jasno utvrđenim ciljem od europskog interesa. |
| --- | --- |

(189)

Komisija smatra da mjera predstavlja smanjenje troškova koje bi lučke uprave inače snosile pri uobičajenom poslovanju te da se zbog toga može smatrati operativnom potporom. Takva se potpora općenito ne smatra spojivom s unutarnjim tržištem u mjeri u kojoj nije vremenski ograničena, potrebna ni razmjerna financijskim troškovima povezanima s jasno utvrđenim ciljem od europskog interesa.

| (190) | Prema tome, Komisija smatra da se izuzeća iz članka 107. stavka 3. Ugovora ne primjenjuju. |
| --- | --- |

(190)

Prema tome, Komisija smatra da se izuzeća iz članka 107. stavka 3. Ugovora ne primjenjuju.

| (191) | U odnosu na prethodno navedeno, Komisija smatra da se mjera ne može smatrati spojivom s unutarnjim tržištem na temelju članka 107. stavka 2. i članka 107. stavka 3. Ugovora. |
| --- | --- |

(191)

U odnosu na prethodno navedeno, Komisija smatra da se mjera ne može smatrati spojivom s unutarnjim tržištem na temelju članka 107. stavka 2. i članka 107. stavka 3. Ugovora.

5.3.   Članak 106. stavak 2. Ugovora

Članak 106. stavak 2. Ugovora

| (192) | Ako je država primatelju potpore povjerila upravljanje uslugama od općeg gospodarskog interesa, potpora može biti spojiva u primjeni članka 106. stavka 2. Ugovora. |
| --- | --- |

(192)

Ako je država primatelju potpore povjerila upravljanje uslugama od općeg gospodarskog interesa, potpora može biti spojiva u primjeni članka 106. stavka 2. Ugovora.

| (193) | Međutim, talijanska tijela nisu dostavila nikakve podatke iz kojih bi se moglo zaključiti da bi oslobođenje lučkih uprava od poreza na dobit moglo biti opravdano u okviru članka 106. stavka 2. Ugovora. Predmetna mjera, kojom se iznos potpore povezuje s oporezivom dobiti subjekata, nije povezana s neto troškovima javne zadaće niti je na njih ograničena. Mjera ne proizlazi ni iz naloga korisnicima mjere za obavljanje te zadaće. Na temelju toga Komisija smatra da se mjera ne može smatrati naknadom za javnu uslugu koja je spojiva s unutarnjim tržištem te da nije spojiva na temelju članka 106. stavka 2. Ugovora. |
| --- | --- |

(193)

Međutim, talijanska tijela nisu dostavila nikakve podatke iz kojih bi se moglo zaključiti da bi oslobođenje lučkih uprava od poreza na dobit moglo biti opravdano u okviru članka 106. stavka 2. Ugovora. Predmetna mjera, kojom se iznos potpore povezuje s oporezivom dobiti subjekata, nije povezana s neto troškovima javne zadaće niti je na njih ograničena. Mjera ne proizlazi ni iz naloga korisnicima mjere za obavljanje te zadaće. Na temelju toga Komisija smatra da se mjera ne može smatrati naknadom za javnu uslugu koja je spojiva s unutarnjim tržištem te da nije spojiva na temelju članka 106. stavka 2. Ugovora.

6.   ZAKLJUČAK

ZAKLJUČAK

| (194) | S obzirom na prethodno navedeno, Komisija smatra da se oslobođenje lučkih uprava u Italiji od poreza na dobit ne može smatrati spojivim s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(194)

S obzirom na prethodno navedeno, Komisija smatra da se oslobođenje lučkih uprava u Italiji od poreza na dobit ne može smatrati spojivim s unutarnjim tržištem.

7.   POSTOJEĆA POTPORA

POSTOJEĆA POTPORA

| (195) | Postojeća potpora, kako je definirana u članku 1. točki (b) Postupovne uredbe, bila bi mjera koja je postojala prije stupanja na snagu Ugovora u Italiji, mjera koja je ranije odobrena, mjera koja se smatra postojećom potporom u skladu s člankom 17. Postupovne uredbe ili mjera koja u trenutku primjene nije bila potpora, ali je zbog razvoja zajedničkog tržišta postala potpora. Svaka potpora koja nije obuhvaćena definicijom postojeće potpore smatrala bi se novom potporom u skladu s člankom 1. točkom (c) Postupovne uredbe. |
| --- | --- |

(195)

Postojeća potpora, kako je definirana u članku 1. točki (b) Postupovne uredbe, bila bi mjera koja je postojala prije stupanja na snagu Ugovora u Italiji, mjera koja je ranije odobrena, mjera koja se smatra postojećom potporom u skladu s člankom 17. Postupovne uredbe ili mjera koja u trenutku primjene nije bila potpora, ali je zbog razvoja zajedničkog tržišta postala potpora. Svaka potpora koja nije obuhvaćena definicijom postojeće potpore smatrala bi se novom potporom u skladu s člankom 1. točkom (c) Postupovne uredbe.

| (196) | Oslobođenje talijanskih lučkih uprava od poreza na dobit temelji se na članku 74. TUIR-a kako ga tumače i primjenjuju talijanska tijela. |
| --- | --- |

(196)

Oslobođenje talijanskih lučkih uprava od poreza na dobit temelji se na članku 74. TUIR-a kako ga tumače i primjenjuju talijanska tijela.

| (197) | Talijanska tijela potvrdila su da je porezni sustav primjenjiv na lučke uprave prije 1958. bio identičan onome koji se primjenjuje danas. Štoviše, potvrdila su da lučke uprave nikada nisu bile podložne porezu na dobit. Osim toga, Komisiji nije dostupan nikakav element koji bi bio u suprotnosti s tim. |
| --- | --- |

(197)

Talijanska tijela potvrdila su da je porezni sustav primjenjiv na lučke uprave prije 1958. bio identičan onome koji se primjenjuje danas. Štoviše, potvrdila su da lučke uprave nikada nisu bile podložne porezu na dobit. Osim toga, Komisiji nije dostupan nikakav element koji bi bio u suprotnosti s tim.

| (198) | Komisija stoga smatra da se radi o postojećoj potpori u skladu s člankom 1. točkom (b) podtočkom i. Postupovne uredbe. |
| --- | --- |

(198)

Komisija stoga smatra da se radi o postojećoj potpori u skladu s člankom 1. točkom (b) podtočkom i. Postupovne uredbe.

8.   ZAKLJUČAK

ZAKLJUČAK

| (199) | Oslobođenje talijanskih lučkih uprava od poreza na dobit postojeća je državna potpora koja nije spojiva s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(199)

Oslobođenje talijanskih lučkih uprava od poreza na dobit postojeća je državna potpora koja nije spojiva s unutarnjim tržištem.

| (200) | Stoga bi talijanska tijela trebala ukinuti program potpore i oslobođenje talijanskih lučkih uprava od poreza na dobit. Ta mjera trebala bi se donijeti u roku od dva mjeseca od priopćenja ove Odluke i trebala bi se primjenjivati najkasnije na dobit od gospodarskih djelatnosti koja nastane od početka fiskalne godine koja uslijedi nakon donošenja te mjere, a najkasnije 2022., |
| --- | --- |

(200)

Stoga bi talijanska tijela trebala ukinuti program potpore i oslobođenje talijanskih lučkih uprava od poreza na dobit. Ta mjera trebala bi se donijeti u roku od dva mjeseca od priopćenja ove Odluke i trebala bi se primjenjivati najkasnije na dobit od gospodarskih djelatnosti koja nastane od početka fiskalne godine koja uslijedi nakon donošenja te mjere, a najkasnije 2022.,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Oslobođenje od poreza na dobit u korist talijanskih lučkih uprava postojeća je državna potpora koja nije spojiva s unutarnjim tržištem.

Članak 2.

Italija mora ukinuti oslobođenje od poreza na dobit iz članka 1. Mjera kojom Italija ispunjava svoje obveze donosi se u roku od dva mjeseca od priopćenja ove Odluke. Mjera se primjenjuje od početka fiskalne godine koja slijedi nakon njezina donošenja, a najkasnije 2022.

Članak 3.

U roku od dva mjeseca od priopćenja ove Odluke Italija mora obavijestiti Komisiju o mjerama koje je poduzela u svrhu postupanja u skladu s ovom odlukom.

Članak 4.

Ova je Odluka upućena Talijanskoj Republici.

Sastavljeno u Bruxellesu 4. prosinca 2020.

Za Komisiju

Margrethe VESTAGER

Članica Komisije

---

(1)  
  SL C 7, 10.1.2020., str. 11.

1

(2)  Uredba Vijeća (EU) 2015/1589 od 13. srpnja 2015. o utvrđivanju detaljnih pravila primjene članka 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (SL L 248, 24.9.2015., str. 9.).

2

(3)  Vidjeti bilješku 1.

3

(4)  Legge 28 gennaio 1994, n. 84 Riordino della legislazione in materia portuale (GU Serie Generale n. 28 del 04-02-1994 - Suppl. Ordinario n. 21).

4

(5)  Lučke djelatnosti su utovar, istovar, pretovar, skladištenje, općenita manipulacija robom i svim ostalim predmetima koji se obavljaju na lučkom području. Lučke usluge čine specijalističke, dopunske i pomoćne usluge u ciklusu lučkih djelatnosti. Za definiciju lučkih djelatnosti vidjeti članak 16. Zakona 84/1994 i opis pod 2.1.4. u nastavku.

5

(6)  Relazione sull’attività delle autorità di sistema portuale, Anno 2017, Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti, objavljeno 16. rujna 2019. http://www.mit.gov.it/node/11420.

6

(7)  Testo Unico delle Imposte sui Redditi (TUIR), D.P.R., 22/12/1986 n° 917, G.U. 31.12.1986.

7

(8)  Standardna porezna stopa IRES-a 2020. iznosi 24 %. Stopa IRES-a smanjena je s 33 % 2004. na 27,5 % 2008. te na 24 % 2018. i 2019.

8

(9)  Uredba Vijeća (EZ) br. 2157/2001 od 8. listopada 2001. o Statutu europskog društva (SE) (SL L 294, 10.11.2001., str. 1.).

9

(10)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1435/2003 od 22. srpnja 2003. o Statutu europskih zadruga (SCE) (SL L 207, 18.8.2003., str. 1.).

10

(11)  Vidjeti bilješku 8.

11

(12)  Legge 27 dicembre 2019, n. 160, Bilancio di previsione dello Stato per l'anno finanziario 2020 e bilancio pluriennale per il triennio 2020-2022, GU Serie Generale n. 304 del 30.12.2019 - Suppl. Ordinario n. 45. Prirez se odnosi i na prihod od djelatnosti koje se obavljaju na temelju koncesija za autoceste, upravljanje zračnim lukama i željeznice.

12

(13)  Uredba (EU) 2017/352 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. veljače 2017. o uspostavi okvira za pružanje lučkih usluga i zajedničkih pravila o financijskoj transparentnosti luka (SL L 57, 3.3.2017., str. 1.).

13

(14)  ANCIP (Nacionalno udruženje lučkih poduzeća); Confetra (Talijanska opća konfederacija za prijevoz i logistiku).

14

(15)  ANCIP (Nacionalno udruženje lučkih poduzeća); Assoporti (Udruženje talijanskih luka); Confetra (Talijanska opća konfederacija za prijevoz i logistiku); FILT CGIL, FIT-CISL, UILTRASPORTI (Talijanska federacija prometnih radnika, Talijanska federacija prijevoznih radnika, Talijanski sindikat prijevoznih radnika).

15

(16)  ANCIP (Nacionalno udruženje lučkih poduzeća); Confetra (Talijanska opća konfederacija za prijevoz i logistiku).

16

(17)  ANCIP (Nacionalno udruženje lučkih poduzeća); Assoporti (Udruženje talijanskih luka); Confetra (Talijanska opća konfederacija za prijevoz i logistiku).

17

(18)  Confetra (Talijanska opća konfederacija za prijevoz i logistiku).

18

(19)  Assoporti (Udruženje talijanskih luka); Confetra (Talijanska opća konfederacija za prijevoz i logistiku); Conftrasporto-Confcommercio (Konfederacija udruženja za prijevoz, teretni promet i logistiku).

19

(20)  Confetra (Talijanska opća konfederacija za prijevoz i logistiku).

20

(21)  Assoporti (Udruženje talijanskih luka); Confetra (Talijanska opća konfederacija za prijevoz i logistiku); Conftrasporto-Confcommercio (Konfederacija udruženja za prijevoz, teretni promet i logistiku); FILT CGIL, FIT-CISL, UILTRASPORTI (Talijanska federacija prometnih radnika, Talijanska federacija prijevoznih radnika, Talijanski sindikat prijevoznih radnika).

21

(22)  Confetra (Talijanska opća konfederacija za prijevoz i logistiku).

22

(23)  ANCIP (Nacionalno udruženje lučkih poduzeća); Assoporti (Udruženje talijanskih luka); Confetra (Talijanska opća konfederacija za prijevoz i logistiku); Conftrasporto-Confcommercio (Konfederacija udruženja za prijevoz, teretni promet i logistiku).

23

(24)  Conftrasporto-Confcommercio (Konfederacija udruženja za prijevoz, teretni promet i logistiku).

24

(25)  ANCIP (Nacionalno udruženje lučkih poduzeća).

25

(26)  Presuda Suda od 17. veljače 1993., Christian Poucet protiv Assurances Générales de France i Caisse Mutuelle Régionale du Languedoc-Roussillon, spojeni predmeti C-159/91 i C-160/91, ECLI:EU:C:1993:63, točka 18.

26

,

(27)  Presuda Suda od 17. veljače 1993., Christian Poucet protiv Assurances Générales de France i Caisse Mutuelle Régionale du Languedoc-Roussillon, spojeni predmeti C-159/91 i C-160/91, ECLI:EU:C:1993:63, točka 18. Presuda Suda od 24. listopada 2002., Aéroports de Paris protiv Komisije Europskih zajednica, C-82/01 P, ECLI:EU:C:2002:617, točka 78.

27

(28)  ANCIP (Nacionalno udruženje lučkih poduzeća).

28

(29)  Presuda od 19. siječnja 1994., SAT Fluggesellschaft mbH protiv Eurocontrol, C-364/92, ECLI:EU:C:1994:7. Presuda Suda od 26. ožujka 2009., Selex Sistemi Integrati protiv Komisije, C-113/07 P, ECLI:EU:C:2009:191.

29

(30)  Članak 13. stavak 4. Uredbe (EU) 2017/352.

30

(31)  Presuda Suda od 12. srpnja 2012., Compass-Datenbank, C-138/11, ECLI:EU:C:2012:449, točka 38. Presuda Općeg suda od 12. rujna 2013., Njemačka protiv Komisije, T-347/09, ECLI:EU:T:2013:418, točka 29. Presuda Suda od 26. ožujka 2009., Selex Sistemi Integrati protiv Komisije, C-113/07 P, ECLI:EU:C:2009:191, točke od 71. do 80.

31

(32)  ANCIP (Nacionalno udruženje lučkih poduzeća); Assoporti (Udruženje talijanskih luka); Confetra (Talijanska opća konfederacija za prijevoz i logistiku); FILT CGIL, FIT-CISL, UILTRASPORTI (Talijanska federacija prometnih radnika, Talijanska federacija prijevoznih radnika, Talijanski sindikat prijevoznih radnika).

32

(33)  ANCIP (Nacionalno udruženje lučkih poduzeća); Confetra (Talijanska opća konfederacija za prijevoz i logistiku).

33

(34)  Italija navodi Presudu Suda od 21. prosinca 2016., Komisija protiv World Duty Free Group, C-20/15 P, ECLI:EU:C:2016:981, točka 58.

34

(35)  ANCIP (Nacionalno udruženje lučkih poduzeća); Assoporti (Udruženje talijanskih luka); Confetra (Talijanska opća konfederacija za prijevoz i logistiku).

35

(36)  Confetra (Talijanska opća konfederacija za prijevoz i logistiku).

36

(37)  Presuda Suda od 23. travnja 1991., Klaus Höfner i Fritz Elser protiv Macrotron GmbH, C-41/90, ECLI:EU:C:1991:161, točka 21.

37

(38)  Presuda Suda od 1. srpnja 2008., MOTOE, C-49/07, ECLI:EU:C:2008:376, točke 27. i 28.

38

(39)  Presuda Suda od 6. studenoga 2018., Scuola Elementare Maria Montessori protiv Komisije, spojeni predmeti od C-622/16 P do C-624/16 P, ECLI:EU:C:2018:873, točka 104. i ondje navedena sudska praksa.

39

(40)  Presuda Suda od 29. listopada 1980., Van Landewyck protiv Komisije, spojeni predmeti od 209 do 215 i 218/78, ECLI:EU:C:1980:248, točka 88. Presuda Suda od 16. studenoga 1995., FFSA i dr. protiv Ministère de l'Agriculture et de la Pêche, C-244/94, ECLI:EU:C:1995:392, točka 21. Presuda Suda od 1. srpnja 2008., MOTOE, C-49/07, ECLI:EU:C:2008:376, točke 27. i 28. Vidjeti i Obavijest Komisije o pojmu državne potpore iz članka 107. stavka 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, SL C 262, 19.7.2016., točka 9.

40

(41)  Presuda Općeg suda od 24. ožujka 2011., Freistaat Sachsen i dr. protiv Komisije i Mitteldeutsche Flughafen i Flughafen Leipzig/Halle protiv Komisije, spojeni predmeti T-443/08 i T-455/08, ECLI:EU:T:2011:117, točka 95., potvrđena Presudom Suda od 19. prosinca 2012., Mitteldeutsche Flughafen i Flughafen Leipzig-Halle protiv Komisije, C-288/11, ECLI:EU:C:2012:821, točke od 42. do 44.

41

(42)  Presuda Općeg Suda od 20. rujna 2019., Havenbedrijf Antwerpen i Maatschappij van de Brugse Zeehaven protiv Komisije, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, točka 47.

42

(43)  Odluka Komisije od 15. prosinca 2009. o državnoj potpori N 385/2009, Javno financiranje lučke infrastrukture u luci u Ventspilsu (SL C 72, 20.3.2010., uvodne izjave od 53. do 58.). Odluka Komisije od 15. lipnja 2011. o državnoj potpori N 44/2010, Javno financiranje lučke infrastrukture u luci u Krievu Sala (SL C 215, 21.7.2011., str. 21., uvodne izjave od 60. do 68.). Odluka Komisije od 22. veljače 2012. o državnoj potpori SA.30742 (N/2010), Izgradnja infrastrukture za putnički i teretni trajektni terminal u Klaipedi (SL C 121, 26.4.2012., str. 1., uvodne izjave od 45. do 47.).

43

(44)  Odluka Komisije od 18. rujna 2013. o državnoj potpori SA.36953 (2013/N), Lučka kapetanija Bahía de Cádiz (SL C 335, 16.11.2013., str. 1, uvodna izjava 29.).

44

(45)  Odluka Komisije od 27. ožujka 2014. o državnoj potpori SA.38302, Luka u Salernu (SL C 156, 23.5.2014., uvodne izjave od 32. do 36.). Odluka Komisije od 22. veljače 2012. o državnoj potpori SA.30742 (N/2010), Izgradnja infrastrukture za putnički i teretni trajektni terminal u Klaipedi (SL C 121, 26.4.2012., str. 1., uvodne izjave od 45. do 47.). Odluka Komisije od 2. srpnja 2013. o državnoj potpori SA.35418 (2012/N), Proširenje luke u Pireju (SL C 256, 5.9.2013., str. 2., uvodne izjave 21. i 22.). Obavijest Komisije o pojmu državne potpore iz članka 107. stavka 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (SL C 262, 19.7.2016., točka 215., str. 47.).

45

(46)  Primjeri takvih negospodarskih djelatnosti jesu: (a) kontrola pomorskog prometa; (b) vatrogastvo; (c) policija; (d) carina. Obavijest Komisije o pojmu državne potpore iz članka 107. stavka 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (SL C 262, 19.7.2016., točka 215., str. 47.).

46

(47)  Presuda Općeg suda od 20. rujna 2019., Havenbedrijf Antwerpen i Maatschappij van de Brugse Zeehaven protiv Komisije, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, točka 54.

47

(48)  Obavijest Komisije o pojmu državne potpore iz članka 107. stavka 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (SL C 262, 19.7.2016., točka 17., str. 5.).

48

(49)  Presuda Općeg suda od 30. travnja 2019., UPF protiv Komisije, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, točka 64. Presuda Općeg suda od 20. rujna 2019., Havenbedrijf Antwerpen i Maatschappij van de Brugse Zeehaven protiv Komisije, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, točke 53. i 54.

49

(50)  Presuda Općeg suda od 20. rujna 2019., Havenbedrijf Antwerpen i Maatschappij van de Brugse Zeehaven protiv Komisije, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, točka 48.

50

(51)  Odluka Komisije od 19. prosinca 2012. o državnoj potpori SA.34940, Luka Augusta (SL C 077, 17.3.2013., uvodne izjave 42. i 43.). Odluka Komisije od 27. ožujka 2014. o državnoj potpori SA.38302, Potpora za ulaganje u luku u Salernu (SL C 156, 23.5.2014., uvodne izjave od 33. do 36.). Odluka Komisije od 19. lipnja 2015. o državnoj potpori SA.39542, Jaružanje i odlaganje materijala izvađenog jaružanjem u luci Taranto (SL C 259, 7.8.2015., uvodne izjave od 38. do 41.). Odluka Komisije od 28. lipnja 2016. o državnoj potpori SA.36112, Lučka uprava Napulja i Cantieri del Mediterraneo S.p.A. (SL C 369, 7.10.2016., uvodne izjave od 44. do 47.).

51

(52)  Odluka Komisije od 27. srpnja 2017. o državnoj potpori SA.38393, Oporezivanje luka u Belgiji (SL L 332, 14.12.2017., stavak 62.). Odluka Komisije od 27. srpnja 2017. o državnoj potpori SA.38398, Oporezivanje luka u Francuskoj (SL L 332, 14.12.2017., stavak 55.).

52

(53)  Presuda Općeg suda od 30. travnja 2019., UPF protiv Komisije, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, točke 65. i 66. Presuda Općeg suda od 20. rujna 2019., Havenbedrijf Antwerpen i Maatschappij van de Brugse Zeehaven protiv Komisije, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, točka 47. Nisu uložene žalbe na presude.

53

(54)  Presuda Općeg suda od 30. travnja 2019., UPF protiv Komisije, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, točka 64. i ondje navedena sudska praksa.

54

(55)  Presuda Suda od 1. srpnja 2008., MOTOE, C-49/07, ECLI:EU:C:2008:376, točka 27. Presuda Suda od 27. lipnja 2017., Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania, C-74/16, ECLI:EU:C:2017:496, stavak 46. Presuda Općeg suda od 12. rujna 2013., Njemačka protiv Komisije, T-347/09, ECLI:EU:T:2013:418, točka 48. Presuda Općeg suda od 20. rujna 2019., Havenbedrijf Antwerpen i Maatschappij van de Brugse Zeehaven protiv Komisije, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, točka 80.

55

(56)  Relazione sull’attività delle autorità di sistema portuale, Anno 2017, Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti, objavljeno 16. rujna 2019. http://www.mit.gov.it/node/11420.

56

(57)  Presuda Suda od 27. lipnja 2017., Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania, C 74/16, ECLI:EU:C:2017:496, točka 47. i ondje navedena sudska praksa. Presuda Općeg suda od 20. rujna 2019., Havenbedrijf Antwerpen i Maatschappij van de Brugse Zeehaven protiv Komisije, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, točka 75.

57

(58)  Presuda Suda od 19. prosinca 2012., Mitteldeutsche Flughafen i Flughafen Leipzig-Halle protiv Komisije, C-288/11, ECLI:EU:C:2012:821, točka 40. Presuda Općeg suda od 24. ožujka 2011., Freistaat Sachsen i dr. protiv Komisije i Mitteldeutsche Flughafen i Flughafen Leipzig/Halle protiv Komisije, spojeni predmeti T-443/08 i T-455/08, ECLI:EU:T:2011:117, točka 93. Presuda Općeg suda od 20. rujna 2019., Havenbedrijf Antwerpen i Maatschappij van de Brugse Zeehaven protiv Komisije, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, točka 76.

58

(59)  Presuda Općeg suda od 12. rujna 2013., Njemačka protiv Komisije, T-347/09, ECLI:EU:T:2013:418, točka 30. i ondje navedena sudska praksa. Presuda Općeg suda od 20. rujna 2019., Havenbedrijf Antwerpen i Maatschappij van de Brugse Zeehaven protiv Komisije, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, točka 78.

59

(60)  Presuda Općeg suda od 20. rujna 2019., Havenbedrijf Antwerpen i Maatschappij van de Brugse Zeehaven protiv Komisije, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, točka 81.

60

(61)  Presuda Općeg suda od 20. rujna 2019., Havenbedrijf Antwerpen i Maatschappij van de Brugse Zeehaven protiv Komisije, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, točka 82.

61

(62)  Presuda Općeg suda od 20. rujna 2019., Havenbedrijf Antwerpen i Maatschappij van de Brugse Zeehaven protiv Komisije, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, točka 75.

62

(63)  Presuda Općeg suda od 15. ožujka 2018., Naviera Armas protiv Komisije, T-108/16, ECLI:EU:T:2018:145, točka 124.

63

(64)  Presuda Suda od 19. siječnja 1994., SAT Fluggesellschaft protiv Eurocontrol, C-364/92, ECLI:EU:C:1994:7. Presuda Suda od 26. ožujka 2009., Selex Sistemi Integrati protiv Komisije, C-113/07, ECLI:EU:C:2009:191.

64

(65)  Presuda Općeg suda od 20. rujna 2019., Havenbedrijf Antwerpen i Maatschappij van de Brugse Zeehaven protiv Komisije, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, točka 85. i ondje navedena sudska praksa.

65

(66)  Presuda Suda od 12. srpnja 2012., Compass-Datenbank, C 138/11, ECLI:EU:C:2012:449, točka 38. Presuda Općeg suda od 12. rujna 2013., Njemačka protiv Komisije, T-347/09, ECLI:EU:T:2013:418, točka 29. Presuda Suda od 26. ožujka 2009, Selex Sistemi Integrati protiv Komisije, C-113/07, ECLI:EU:C:2009:191, točke od 71. do 80. Presuda Općeg suda od 20. rujna 2019., Havenbedrijf Antwerpen i Maatschappij van de Brugse Zeehaven protiv Komisije, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, točka 86. Presuda Općeg suda od 30. travnja 2019., UPF protiv Komisije, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, točka 82.

66

(67)  Presuda Općeg suda od 20. rujna 2019., Havenbedrijf Antwerpen i Maatschappij van de Brugse Zeehaven protiv Komisije, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, točka 87. Presuda Općeg suda od 30. travnja 2019., UPF protiv Komisije, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, točka 84.

67

(68)  Presuda Suda od 12. srpnja 2012., Compass-Datenbank, C 138/11, ECLI:EU:C:2012:449, točka 41. Presuda Općeg suda od 12. rujna 2013., Njemačka protiv Komisije, T-347/09, ECLI:EU:T:2013:418, točka 41. Presuda Općeg suda od 20. rujna 2019., Havenbedrijf Antwerpen i Maatschappij van de Brugse Zeehaven protiv Komisije, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, točka 89. Presuda Općeg suda od 30. travnja 2019., UPF protiv Komisije, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, točka 82.

68

(69)  Presuda Općeg suda od 20. rujna 2019., Havenbedrijf Antwerpen i Maatschappij van de Brugse Zeehaven protiv Komisije, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, točka 90. Presuda Općeg suda od 30. travnja 2019., UPF protiv Komisije, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, točka 87.

69

(70)  Relazione sull’attività delle autorità di sistema portuale, Anno 2017, Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti, objavljeno 16. rujna 2019. http://www.mit.gov.it/node/11420.

70

(71)  Presuda Općeg suda od 20. rujna 2019., Havenbedrijf Antwerpen i Maatschappij van de Brugse Zeehaven protiv Komisije, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, točka 89. Presuda Općeg suda od 30. travnja 2019., UPF protiv Komisije, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, točka 84.

71

(72)  Presuda Suda od 12. srpnja 2012., Compass-Datenbank, C 138/11, ECLI:EU:C:2012:449, točka 37. Presuda Općeg suda od 30. travnja 2019., UPF protiv Komisije, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, točka 64.

72

(73)  Presuda Općeg suda od 20. rujna 2019., Havenbedrijf Antwerpen i Maatschappij van de Brugse Zeehaven protiv Komisije, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, točka 56.

73

(74)  Presuda Suda od 24. listopada 2002., Aéroports de Paris protiv Komisije, C 82/01 P, ECLI:EU:C:2002:617, točka 78. Presuda Prvostupanjskog suda od 12. prosinca 2000., Aéroports de Paris protiv Komisije, T-128/98, ECLI:EU:T:2000:290, točka 121.

74

(75)  Presuda Općeg suda od 20. rujna 2019., Havenbedrijf Antwerpen i Maatschappij van de Brugse Zeehaven protiv Komisije, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, točka 71. Presuda Općeg suda od 30. travnja 2019., UPF protiv Komisije, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, točka 65.

75

(76)  Presuda Suda od 19. prosinca 2012., Mitteldeutsche Flughafen i Flughafen Leipzig-Halle protiv Komisije, C-288/11, ECLI:EU:C:2012:821. Presuda Općeg suda od 20. rujna 2019., Havenbedrijf Antwerpen i Maatschappij van de Brugse Zeehaven protiv Komisije, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, točka 72.

76

(77)  Presuda Suda od 15. ožujka 1994., Banco Exterior de España protiv Ayuntamiento de Valencia, C-387/92, ECLI:EU:C:1994:100, točka 14.

77

(78)  Člankom 345. Ugovora predviđeno je da „Ugovori ni na koji način ne dovode u pitanje pravila kojima se u državama članicama uređuje sustav vlasništva.”

78

(79)  Vidjeti, na primjer, presudu Suda od 10. srpnja 1986., Belgija protiv Komisije, 40/85, ECLI:EU:C:1986:305, točka 12.

79

(80)  Presuda Suda od 14. rujna 1994., Španjolska protiv Komisije, spojeni predmeti C-278/92, C-279/92 i C-280/92, ECLI:EU:C:1994:325, točka 22.

80

(81)  Presuda Suda od 23. veljače 1961., De Gezamenlijke Steenkolenmijnen in Limburg protiv Visokog tijela Europske zajednice za ugljen i čelik, predmet 30/59, ECLI:EU:C:1961:2, točka 19. Presuda Suda od 8. studenoga 2001., Adria-Wien Pipeline i Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke, C-143/99, ECLI:EU:C:2001:598, točka 38.

81

(82)  Presuda Suda od 24. srpnja 2003., Altmark Trans GmbH i Regierungspräsidium Magdeburg, C-280/00, ECLI:EU:C:2003:415.

82

(83)  Vidjeti točku 2.1. prijedloga uredbe o lučkim uslugama. Vidjeti i Komunikaciju Komisije o europskoj lučkoj politici, COM/2007/0616 final, točka II.4.2.

83

(84)  Vidjeti mišljenje nezavisnog odvjetnika Wahla u Presudi Suda od 23. siječnja 2019., Fallimento Traghetti del Mediterraneo, C-387/17, ECLI:EU:C:2018:712, točka 66.: „... Sud je već presudio da takav nedostatak liberalizacije nužno ne isključuje da državne potpore mogu utjecati na trgovinu među državama članicama i da mogu narušiti ili prijetiti da će narušiti tržišno natjecanje.” Vidjeti i Presudu Suda od 23. siječnja 2019., Fallimento Traghetti del Mediterraneo, C-387/17, ECLI:EU:C:2019:51, točka 38. i dalje.

84

(85)  U tom pogledu nisu ispunjeni uvjeti iz točke 188. Obavijesti Komisije o pojmu državne potpore. Obavijest Komisije o pojmu državne potpore iz članka 107. stavka 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (SL C 262, 19.7.2016., str. 1.).

85

(86)  
  „Lučke uprave u kontekstu tržišnog natjecanja nastoje ponuditi najbolje uvjete (materijalne i nematerijalne) svim dionicima uključenima u lance opskrbe različitih djelatnosti (npr. poduzeća za utovar i istovar, brodarska poduzeća, pošiljatelji i multimodalni gospodarski subjekti).” Notteboom T., de Langen P. (2015.) „
  Container Port Competition in Europe (Natjecanje među kontejnerskim lukama u Europi)” , Lee CY., Meng Q. (ur.) Handbook of Ocean Container Transport Logistics (Priručnik za logistiku oceanskog prijevoza kontejnerima). International Series in Operations Research & Management Science, vol. 220.

86

Container Port Competition in Europe

Handbook of Ocean Container Transport Logistics

(87)  
  „Na razini lučke uprave natjecanje je usmjereno uglavnom na ponudu najbolje osnovne infrastrukture (pristaništa, molovi) i ,infostrukture’ (IT), najboljih logističkih/distribucijskih objekata i najnižih troškova za korisnike luke.” Notteboom T., de Langen P. (2015.) „
  Container Port Competition in Europe (Natjecanje među kontejnerskim lukama u Europi)” , Lee CY., Meng Q. (ur.) Handbook of Ocean Container Transport Logistics (Priručnik za logistiku oceanskog prijevoza kontejnerima). International Series in Operations Research & Management Science, vol. 220.

87

Container Port Competition in Europe

Handbook of Ocean Container Transport Logistics

(88)  Presuda Općeg suda od 20. rujna 2019., Havenbedrijf Antwerpen i Maatschappij van de Brugse Zeehaven protiv Komisije, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, točka 99. Presuda Općeg suda od 30. travnja 2019., UPF protiv Komisije, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, točka 103.

88

(89)  Presuda Suda od 17. rujna 1980., Philip Morris Holland BV protiv Komisije Europskih zajednica, predmet 730/79, ECLI:EU:C:1980:209, točka 11. Presuda Prvostupanjskog suda od 15. lipnja 2000., Alzetta i dr. protiv Komisije, spojeni predmeti T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, od T-600/97 do 607/97, T-1/98, od T-3/98 do T-6/98 i T-23/98, ECLI:EU:T:2000:151, točka 80.

89

(90)  Presuda Suda od 24. srpnja 2003., Altmark Trans GmbH i Regierungspräsidium Magdeburg, C-280/00, ECLI:EU:C:2003:415, točke 78. i 79.

90

(91)  Presuda Suda od 3. ožujka 2005., Heiser, C-172/03, ECLI:EU:C:2005:130, točka 55.

91

(92)  Presuda Općeg suda od 30. travnja 2019., UPF protiv Komisije, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, točka 102.

92

(93)  Cijena prijevoznih usluga koje pružaju luke često čini velik udio ukupnih troškova prijevoza. Vidjeti Europe’s Seaports 2030:
  challenges ahead (Europske morske luke 2030.: predstojeći izazovi), memorandum Europske komisije od 23. svibnja 2013.: „Cijena i kvaliteta lučkih usluga važan su čimbenik za europske poduzetnike. Lučki troškovi mogu činiti znatan udio ukupnih troškova logističkog lanca. Manipuliranje robom, lučke naknade i lučke usluge mogu doseći od 40 do 60 % ukupnih logističkih troškova dostave za poduzetnike koji svoju robu otpremaju obalnim pomorskim prometom.” (istaknula Komisija). Vidjeti bilješku 72.

93

Europe’s Seaports 2030:

challenges ahead

lučke naknade

(94)  Presuda Suda od 14. siječnja 2015., Eventech, C-518/13, ECLI:EU:C:2015:9, točka 65. Presuda Suda od 8. svibnja 2013., Libert i dr., spojeni predmeti C-197/11 i C-203/11, ECLI:EU:C:2013:288, točka 76.

94

(95)  Presuda Suda od 14. siječnja 2015., Eventech, C-518/13, ECLI:EU:C:2015:9, točka 66. Presuda Suda od 8. svibnja 2013., Libert i dr., spojeni predmeti C-197/11 i C-203/11, ECLI:EU:C:2013:288, točka 77. Presuda Prvostupanjskog suda od 4. travnja 2001., Regione autonoma Friuli-Venezia Giulia protiv Komisije, T-288/97, ECLI:EU:T:2001:115, točka 41.

95

(96)  
  Top 15 container ports in Europe in 2019:
  TEU volumes and growth rates (15 najvećih kontejnerskih luka u Europi 2019.: količine u jedinici TEU i stope rasta), T. Notteboom, 21.2.2020. https://www.porteconomics.eu/top-15-container-ports-in-europe-in-2019-teu-volumes-and-growth-rates/.

96

Top 15 container ports in Europe in 2019:

TEU volumes and growth rates

(97)  Javno dostupni podaci pokazuju da se lučke uprave u Italiji natječu s lukama u drugim mediteranskim državama kao što su Španjolska, Francuska, Malta i Grčka. Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti, Piano Strategico Nazionale della Portualità e della Logistica (2014.) https://mit.gov.it/mit/mop_all.php?p_id=23291, str. 23., 91. i 152. Panaro, Buonfanti, Murgia, Ripoli, Porti e Mediterraneo, Assoporti e SRM (2011.) https://www.assoporti.it/media/3047/porti_e_mediterraneo_def.pdf, str. 3. Arianna Buonfanti, Lo shipping e la portualità nel Mediterraneo: opportunità e sfide per l’Italia, Rivista di Economia e Politica dei Trasporti (2013.), n° 3, articolo 1, ISSN 2282-6599, str. 6 i 12.

97

(98)  Presuda Suda od 15. prosinca 2005., Italija protiv Komisije, C-66/02, ECLI:EU:C:2005:768, točka 94.

98

(99)  Obavijest Komisije o pojmu državne potpore iz članka 107. stavka 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, SL C 262, 19.7.2016., točka 128.

99

(100)  Presuda Suda od 6. rujna 2006., Portugal protiv Komisije, C-88/03, ECLI:EU:C:2006:511, točka 81.

100

(101)  Člankom 81. TUIR-a sav dohodak „iz bilo kojeg izvora” ulazi u oporezivu dobit poduzeća i subjekata čiji je jedini ili glavni cilj obavljanje komercijalnih djelatnosti.

101

(102)  Člankom 143. TUIR-a obrazloženo je da se oporeziva dobit subjekata čiji jedini ili glavni cilj nije obavljanje komercijalnih djelatnosti sastoji od „dohotka od zemljišta, kapitala, poslovanja i druge imovine, neovisno o mjestu proizvodnje i svrsi, uz iznimku dohotka koji je izuzet od poreza i dohotka podložnoga porezu po odbitku ili zamjenskom porezu”.

102

(103)  Presuda Suda od 15. studenoga 2011., Komisija i Kraljevina Španjolska protiv Vlade Gibraltara i Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske, spojeni predmeti C-106/09 P i C-107/09 P, ECLI:EU:C:2011:732, točke od 101. do 104.; Presuda Općeg suda od 20. rujna 2019., Havenbedrijf Antwerpen i Maatschappij van de Brugse Zeehaven protiv Komisije, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, točke od 132. do 133. i od 194. do 195.

103

(104)  Presuda Suda od 8. rujna 2011., Paint Graphos i dr., spojeni predmeti od C-78/08 do C-80/08, ECLI:EU:C:2011:550, točka 54.; Presuda Općeg suda od 20. rujna 2019., Port autonome du Centre et de l'Ouest i dr. protiv Komisije, T-673/17, ECLI:EU:T:2019:643, točka 178.

104

(105)  Presuda Suda od 8. rujna 2011., Paint Graphos i dr., spojeni predmeti od C-78/08 do C-80/08, ECLI:EU:C:2011:550, točka 55.

105

(106)  Presuda Suda od 10. siječnja 2006., Cassa di Risparmio di Firenze i dr., C-222/04, ECLI:EU:C:2006:8, točka 123.

106

(107)  Presuda Suda od 8. rujna 2011., Paint Graphos i dr., spojeni predmeti od C-78/08 do C-80/08, ECLI:EU:C:2011:550, točka 54.; Presuda Općeg suda od 20. rujna 2019., Port autonome du Centre et de l'Ouest i dr. protiv Komisije, T-673/17, ECLI:EU:T:2019:643, točke od 178. do 180.

107

(108)  Presuda Suda od 15. studenoga 2011., Komisija i Kraljevina Španjolska protiv Vlade Gibraltara i Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske, spojeni predmeti C-106/09 P i C-107/09 P, ECLI:EU:C:2011:732, točka 101.; Presuda Općeg suda od 20. rujna 2019., Port autonome du Centre et de l'Ouest i dr. protiv Komisije, T-673/17, ECLI:EU:T:2019:643, točka 191.

108

(109)  Presuda Suda od 15. studenoga 2011., Komisija i Kraljevina Španjolska protiv Vlade Gibraltara i Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske, spojeni predmeti C-106/09 P i C-107/09 P, ECLI:EU:C:2011:732, točka 101.

109

(110)  U sličnom slučaju koji se odnosio na trogodišnje oslobođenje od poreza na dobit određenih talijanskih javnih poduzeća koja su osnovala lokalna tijela Komisija je 2002. donijela negativnu odluku o povratu sredstava, koja je potvrđena presudom Suda od 21. prosinca 2011., A2A protiv Komisije, C-318/09 P, ECLI:EU:C:2011:856.

110

---

| 6.10.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 354/29 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 354/29

---

ODLUKA (EU) 2021/1758 EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE

od 21. rujna 2021.

o izmjeni Odluke ESB/2007/7 o uvjetima sustava TARGET2-ECB (ESB/2021/43)

IZVRŠNI ODBOR EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno prvu i četvrtu alineju njegova članka 127. stavka 2.,

uzimajući u obzir Statut Europskoga sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 11. stavak 6. i članke 17., 22. i 23.,

budući da:

| (1) | Upravno vijeće je 20. srpnja 2021. izmijenilo (1) Smjernicu ESB/2012/27 Europske središnje banke (2), kako bi se: (a) pojasnilo da će imatelji DCA-a za TIPS i imatelji DCA-a za sustav T2S od studenoga 2021. odnosno od lipnja 2022. biti povezani sa sustavom TARGET2 preko jedinstvenog portala za pristup tržišnoj infrastrukturi Eurosustava; (b) pojasnila i proširila pravila o pridržavanju zahtjeva vezanih uz sigurnost krajnje točke sustava TARGET2 kako bi se osiguralo da se sustav TARGET2 nastavlja razvijati radi suočavanja s prijetnjama u području kibersigurnosti; (c) nametnuo zahtjev imateljima PM računa, njihovim neizravnim sudionicima i dostupnim imateljima BIC-a koji su pristupili SCT Inst shemi potpisivanjem Sporazuma o pristupanju SEPA trenutačnom kreditnom transferu da budu i ostanu stalno dostupni na platformi TIPS putem DCA-a za TIPS kako bi se osiguralo da su trenutačna plaćanja dostupna u cijeloj Uniji; (d) uspostavila transparentnost u pogledu načina prijenosa salda s računa sudionika u sustavu TARGET2 na odgovarajuće račune sljednike u budućem sustavu TARGET kako bi se osigurala pravna sigurnost; te (e) pojasnili i ažurirali drugi aspekti Smjernice ESB/2012/27. |
| --- | --- |

(1)

Upravno vijeće je 20. srpnja 2021. izmijenilo (1) Smjernicu ESB/2012/27 Europske središnje banke (2), kako bi se: (a) pojasnilo da će imatelji DCA-a za TIPS i imatelji DCA-a za sustav T2S od studenoga 2021. odnosno od lipnja 2022. biti povezani sa sustavom TARGET2 preko jedinstvenog portala za pristup tržišnoj infrastrukturi Eurosustava; (b) pojasnila i proširila pravila o pridržavanju zahtjeva vezanih uz sigurnost krajnje točke sustava TARGET2 kako bi se osiguralo da se sustav TARGET2 nastavlja razvijati radi suočavanja s prijetnjama u području kibersigurnosti; (c) nametnuo zahtjev imateljima PM računa, njihovim neizravnim sudionicima i dostupnim imateljima BIC-a koji su pristupili SCT Inst shemi potpisivanjem Sporazuma o pristupanju SEPA trenutačnom kreditnom transferu da budu i ostanu stalno dostupni na platformi TIPS putem DCA-a za TIPS kako bi se osiguralo da su trenutačna plaćanja dostupna u cijeloj Uniji; (d) uspostavila transparentnost u pogledu načina prijenosa salda s računa sudionika u sustavu TARGET2 na odgovarajuće račune sljednike u budućem sustavu TARGET kako bi se osigurala pravna sigurnost; te (e) pojasnili i ažurirali drugi aspekti Smjernice ESB/2012/27.

| (2) | Nakon što projekt konsolidacije sustava T2-T2S postane operativan, bit će također potrebno osigurati transparentnost u pogledu načina prijenosa salda s računa sudionika u sustavu TARGET2-ECB na odgovarajuće račune sljednika kako bi se osigurala pravna sigurnost. |
| --- | --- |

(2)

Nakon što projekt konsolidacije sustava T2-T2S postane operativan, bit će također potrebno osigurati transparentnost u pogledu načina prijenosa salda s računa sudionika u sustavu TARGET2-ECB na odgovarajuće račune sljednika kako bi se osigurala pravna sigurnost.

| (3) | Izmjene izvršene u Smjernici ESB/2012/27 koje utječu na uvjete sustava TARGET2-ECB trebaju se odraziti u Odluci ESB/2007/7 Europske središnje banke (3). |
| --- | --- |

(3)

Izmjene izvršene u Smjernici ESB/2012/27 koje utječu na uvjete sustava TARGET2-ECB trebaju se odraziti u Odluci ESB/2007/7 Europske središnje banke (3).

| (4) | Odluku ESB/2007/7 potrebno je stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(4)

Odluku ESB/2007/7 potrebno je stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Izmjene

Prilozi I., II. i III. Odluci ESB/2007/7 mijenjaju se u skladu s Prilozima ovoj Odluci.

Članak 2.

Završne odredbe

Ova Odluka stupa na snagu petog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Primjenjuje se od 21. studenog 2021. osim stavaka 1.c, 7. i 9. Priloga II. ovoj Odluci koji se primjenjuju od 13. lipnja 2022.

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 21. rujna 2021.

Predsjednica ESB-a

Christine LAGARDE

---

(1)  Smjernica (EU) 2021/1759 Europske središnje banke od 20. srpnja 2021. o izmjeni Smjernice ESB/2012/27 o Transeuropskom automatiziranom sustavu ekspresnih novčanih transakcija u realnom vremenu na bruto načelu (sustav TARGET2) (ESB/2021/30) (vidjeti stranicu 45. ovog Službenog lista).

1

(2)  Smjernica ESB/2012/27 Europske središnje banke od 5. prosinca 2012. o Transeuropskom automatiziranom sustavu ekspresnih novčanih transakcija u realnom vremenu na bruto načelu (sustav TARGET2) (SL L 30, 30.1.2013., str. 1.).

2

(3)  Odluka ESB/2007/7 Europske središnje banke od 24. srpnja 2007. o uvjetima sustava TARGET2-ECB (SL L 237, 8.9.2007., str. 71.).

3

---

PRILOG I.

Prilog I. Odluci ESB/2007/7 mijenja se kako slijedi:

| 1. | članak 1. mijenja se kako slijedi:






  (a) | definicija pojma „nalog za trenutačno plaćanje“ zamjenjuje se sljedećim:






  „— | “instant payment order” means, in line with the European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme, a payment instruction which can be executed 24 hours a day any calendar day of the year, with immediate or close to immediate processing and notification to the payer and includes (a) the TIPS DCA to TIPS DCA instant payment orders, (b) TIPS DCA to TIPS AS technical account instant payment orders, (c) TIPS AS technical account to TIPS DCA instant payment orders and (d) TIPS AS technical account to TIPS AS technical account instant payment orders,“; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

članak 1. mijenja se kako slijedi:

(a)

definicija pojma „nalog za trenutačno plaćanje“ zamjenjuje se sljedećim:

„—

“instant payment order” means, in line with the European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme, a payment instruction which can be executed 24 hours a day any calendar day of the year, with immediate or close to immediate processing and notification to the payer and includes (a) the TIPS DCA to TIPS DCA instant payment orders, (b) TIPS DCA to TIPS AS technical account instant payment orders, (c) TIPS AS technical account to TIPS DCA instant payment orders and (d) TIPS AS technical account to TIPS AS technical account instant payment orders,“;

| (b) | umeću se sljedeće definicije:






  „— | “European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme” or “SCT Inst scheme” means an automated, open standards scheme providing a set of interbank rules to be complied with by SCT Inst participants, allowing payment services providers in SEPA to offer an automated, SEPA-wide euro instant credit transfer product, |
| --- | --- | --- |

(b)

umeću se sljedeće definicije:

„—

“European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme” or “SCT Inst scheme” means an automated, open standards scheme providing a set of interbank rules to be complied with by SCT Inst participants, allowing payment services providers in SEPA to offer an automated, SEPA-wide euro instant credit transfer product,

| — | “TIPS ancillary system technical account (TIPS AS technical account)” means an account held by an ancillary system or a CB on an ancillary system's behalf in the CB’s TARGET2 component system for use by the ancillary system for the purpose of settling instant payments in its own books, |
| --- | --- |

—

“TIPS ancillary system technical account (TIPS AS technical account)” means an account held by an ancillary system or a CB on an ancillary system's behalf in the CB’s TARGET2 component system for use by the ancillary system for the purpose of settling instant payments in its own books,

| — | “TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS DCA to a TIPS AS technical account to fund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system, |
| --- | --- |

—

“TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS DCA to a TIPS AS technical account to fund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system,

| — | “TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS AS technical account to a TIPS DCA to defund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system, |
| --- | --- |

—

“TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS AS technical account to a TIPS DCA to defund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system,

| — | “reachable party” means an entity which: (a) holds a BIC; (b) is designated as a reachable party by a TIPS DCA holder or by an ancillary system; (c) is a correspondent, customer or branch of a TIPS DCA holder or a participant of an ancillary system, or a correspondent, customer, or branch of a participant of an ancillary system; and (d) is addressable through the TIPS Platform and is able to submit instant payment orders and receive instant payment orders either via the TIPS DCA holder or the ancillary system or, if so authorised by the TIPS DCA holder or by the ancillary system, directly.“; |
| --- | --- |

—

“reachable party” means an entity which: (a) holds a BIC; (b) is designated as a reachable party by a TIPS DCA holder or by an ancillary system; (c) is a correspondent, customer or branch of a TIPS DCA holder or a participant of an ancillary system, or a correspondent, customer, or branch of a participant of an ancillary system; and (d) is addressable through the TIPS Platform and is able to submit instant payment orders and receive instant payment orders either via the TIPS DCA holder or the ancillary system or, if so authorised by the TIPS DCA holder or by the ancillary system, directly.“;

| (c) | definicija pojma „pružatelj mrežnih usluga TPS-a” briše se; |
| --- | --- |

(c)

definicija pojma „pružatelj mrežnih usluga TPS-a” briše se;

| 2. | U prvom stavku članka 2. dodaje se sljedeći tekst:






  „Appendix VII: | Requirements regarding information security management and business continuity management“; |
| --- | --- | --- |

2.

U prvom stavku članka 2. dodaje se sljedeći tekst:

„Appendix VII:

| 3. | članak 3. mijenja se kako slijedi:






  (a) | u stavku 2. točka (fc) zamjenjuje se sljedećim:






  „(fc) | TIPS DCA to PM liquidity transfer orders and PM to TIPS DCA liquidity transfer orders;“; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

članak 3. mijenja se kako slijedi:

(a)

u stavku 2. točka (fc) zamjenjuje se sljedećim:

„(fc)

TIPS DCA to PM liquidity transfer orders and PM to TIPS DCA liquidity transfer orders;“;

| (b) | u stavku 2. umeće se sljedeća točka (fd):






  „(fd) | TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders and TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders; and“; |
| --- | --- | --- |

(b)

u stavku 2. umeće se sljedeća točka (fd):

„(fd)

TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders and TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders; and“;

| (c) | stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

  „3.   TARGET2 provides real-time gross settlement for payments in euro, with settlement in central bank money across PM accounts, T2S DCAs and TIPS DCAs. TARGET2 is established and functions on the basis of the SSP through which payment orders are submitted and processed and through which payments are ultimately received in the same technical manner. As far as the technical operation of the T2S DCAs is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the T2S Platform. As far as the technical operation of the TIPS DCAs and TIPS AS technical accounts is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the TIPS Platform.“; |
| --- | --- |

(c)

stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.   TARGET2 provides real-time gross settlement for payments in euro, with settlement in central bank money across PM accounts, T2S DCAs and TIPS DCAs. TARGET2 is established and functions on the basis of the SSP through which payment orders are submitted and processed and through which payments are ultimately received in the same technical manner. As far as the technical operation of the T2S DCAs is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the T2S Platform. As far as the technical operation of the TIPS DCAs and TIPS AS technical accounts is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the TIPS Platform.“;

| 4. | članak 5. zamjenjuje se sljedećim:

  „Article 5
  Direct participants
  PM account holders in TARGET2-ECB are direct participants and shall comply with the requirements set out in Article 8(1) and (2). They shall have at least one PM account with the ECB. PM account holders that have adhered to the SCT Inst scheme by signing the SEPA Instant Credit Transfer Adherence Agreement shall be and shall remain reachable in the TIPS Platform at all times, either as a TIPS DCA holder or as a reachable party via a TIPS DCA holder.“; |
| --- | --- |

4.

članak 5. zamjenjuje se sljedećim:

„Article 5

Direct participants

PM account holders in TARGET2-ECB are direct participants and shall comply with the requirements set out in Article 8(1) and (2). They shall have at least one PM account with the ECB. PM account holders that have adhered to the SCT Inst scheme by signing the SEPA Instant Credit Transfer Adherence Agreement shall be and shall remain reachable in the TIPS Platform at all times, either as a TIPS DCA holder or as a reachable party via a TIPS DCA holder.“;

| 5. | članak 22. zamjenjuje se sljedećim:

  „Article 22
  Security Requirements and Control Procedures

  1.   Participants shall implement adequate security controls to protect their systems from unauthorised access and use. Participants shall be exclusively responsible for the adequate protection of the confidentiality, integrity and availability of their systems.


  2.   Participants shall inform the ECB of any security-related incidents in their technical infrastructure and, where appropriate, security-related incidents that occur in the technical infrastructure of the third party providers. The ECB may request further information about the incident and, if necessary, request that the participant take appropriate measures to prevent a recurrence of such an event.


  3.   The ECB may impose additional security requirements, in particular with regard to cybersecurity or the prevention of fraud, on all participants and/or on participants that are considered critical by the ECB.


  4.   Participants shall provide the ECB with: (i) permanent access to their attestation of adherence to their chosen network service provider’s endpoint security requirements, and (ii) on an annual basis the TARGET2 self-certification statement as published on the ECB’s website in English.


  4a.   The ECB shall assess the participant’s self-certification statement(s) on the participants level of compliance with each of the requirements set out in the TARGET2 self-certification requirements. These requirements are listed in Appendix VII, which in addition to the other Appendices listed in Article 2(1), shall form an integral part of these Conditions.


  4b.   The participant’s level of compliance with the requirements of the TARGET2 self-certification shall be categorised as follows, in increasing order of severity: ‘full compliance’; ‘minor non-compliance’; or ‘major non-compliance’. The following criteria apply: full compliance is reached where participants satisfy 100% of the requirements; minor non-compliance is where a participant satisfies less than 100% but at least 66% of the requirements and major non-compliance where a participant satisfies less than 66% of the requirements. If a participant demonstrates that a specific requirement is not applicable to it, it shall be considered as compliant with the respective requirement for the purposes of the categorisation. A participant which fails to reach ‘full compliance’ shall submit an action plan demonstrating how it intends to reach full compliance. The ECB shall inform the relevant supervisory authorities of the status of such participant’s compliance.


  4c.   If the participant refuses to grant permanent access to its attestation of adherence to their chosen NSPs endpoint security requirements or does not provide the TARGET2 self-certification the participant’s level of compliance shall be categorised as ‘major non-compliance'.


  4d.   The ECB shall reassess compliance of participants on an annual basis.


  4e.   The ECB may impose the following measures of redress on participants whose level of compliance was assessed as minor or major non-compliance, in increasing order of severity:






  (i) | enhanced monitoring: the participant shall provide the ECB with a monthly report, signed by a senior executive, on their progress in addressing the non-compliance. The participant shall additionally incur a monthly penalty charge for each affected account equal to its monthly fee as set out in paragraph 1 of Appendix VI excluding the transaction fees. This measure of redress may be imposed in the event the participant receives a second consecutive assessment of minor non-compliance or an assessment of major non-compliance; |
| --- | --- | --- |

5.

članak 22. zamjenjuje se sljedećim:

„Article 22

Security Requirements and Control Procedures

1.   Participants shall implement adequate security controls to protect their systems from unauthorised access and use. Participants shall be exclusively responsible for the adequate protection of the confidentiality, integrity and availability of their systems.

2.   Participants shall inform the ECB of any security-related incidents in their technical infrastructure and, where appropriate, security-related incidents that occur in the technical infrastructure of the third party providers. The ECB may request further information about the incident and, if necessary, request that the participant take appropriate measures to prevent a recurrence of such an event.

3.   The ECB may impose additional security requirements, in particular with regard to cybersecurity or the prevention of fraud, on all participants and/or on participants that are considered critical by the ECB.

4.   Participants shall provide the ECB with: (i) permanent access to their attestation of adherence to their chosen network service provider’s endpoint security requirements, and (ii) on an annual basis the TARGET2 self-certification statement as published on the ECB’s website in English.

4a.   The ECB shall assess the participant’s self-certification statement(s) on the participants level of compliance with each of the requirements set out in the TARGET2 self-certification requirements. These requirements are listed in Appendix VII, which in addition to the other Appendices listed in Article 2(1), shall form an integral part of these Conditions.

4b.   The participant’s level of compliance with the requirements of the TARGET2 self-certification shall be categorised as follows, in increasing order of severity: ‘full compliance’; ‘minor non-compliance’; or ‘major non-compliance’. The following criteria apply: full compliance is reached where participants satisfy 100% of the requirements; minor non-compliance is where a participant satisfies less than 100% but at least 66% of the requirements and major non-compliance where a participant satisfies less than 66% of the requirements. If a participant demonstrates that a specific requirement is not applicable to it, it shall be considered as compliant with the respective requirement for the purposes of the categorisation. A participant which fails to reach ‘full compliance’ shall submit an action plan demonstrating how it intends to reach full compliance. The ECB shall inform the relevant supervisory authorities of the status of such participant’s compliance.

4c.   If the participant refuses to grant permanent access to its attestation of adherence to their chosen NSPs endpoint security requirements or does not provide the TARGET2 self-certification the participant’s level of compliance shall be categorised as ‘major non-compliance'.

4d.   The ECB shall reassess compliance of participants on an annual basis.

4e.   The ECB may impose the following measures of redress on participants whose level of compliance was assessed as minor or major non-compliance, in increasing order of severity:

(i)

enhanced monitoring: the participant shall provide the ECB with a monthly report, signed by a senior executive, on their progress in addressing the non-compliance. The participant shall additionally incur a monthly penalty charge for each affected account equal to its monthly fee as set out in paragraph 1 of Appendix VI excluding the transaction fees. This measure of redress may be imposed in the event the participant receives a second consecutive assessment of minor non-compliance or an assessment of major non-compliance;

| (ii) | suspension: participation in TARGET2-ECB may be suspended in the circumstances described in Article 28(2)(b) and (c) of this Annex. By way of derogation from Article 28 of this Annex, the participant shall be given three months’ notice of such suspension. The participant shall incur a monthly penalty charge for each suspended account of double its monthly fee as set out in paragraph 1 of Appendix VI, excluding the transaction fees. This measure of redress may be imposed in the event the participant receives a second consecutive assessment of major non-compliance; |
| --- | --- |

(ii)

suspension: participation in TARGET2-ECB may be suspended in the circumstances described in Article 28(2)(b) and (c) of this Annex. By way of derogation from Article 28 of this Annex, the participant shall be given three months’ notice of such suspension. The participant shall incur a monthly penalty charge for each suspended account of double its monthly fee as set out in paragraph 1 of Appendix VI, excluding the transaction fees. This measure of redress may be imposed in the event the participant receives a second consecutive assessment of major non-compliance;

| (iii) | termination: participation in TARGET2-ECB may be terminated in the circumstances described in Article 28(2)(b) and (c) of this Annex. By way of derogation from Article 28 of this Annex, the participant shall be given three months’ notice of such termination. The participant shall incur an additional penalty charge of EUR 1000 for each terminated account. This measure of redress may be imposed if the participant has not addressed the major non-compliance to the satisfaction of the ECB following three months of suspension.“; |
| --- | --- |

(iii)

termination: participation in TARGET2-ECB may be terminated in the circumstances described in Article 28(2)(b) and (c) of this Annex. By way of derogation from Article 28 of this Annex, the participant shall be given three months’ notice of such termination. The participant shall incur an additional penalty charge of EUR 1000 for each terminated account. This measure of redress may be imposed if the participant has not addressed the major non-compliance to the satisfaction of the ECB following three months of suspension.“;

| 6. | U članku 33. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

  „1.   Participants shall be deemed to be aware of, shall comply with, and shall be able to demonstrate that compliance to the relevant competent authorities with all obligations on them relating to legislation on data protection. They shall be deemed to be aware of, and shall comply with all obligations on them relating to legislation on prevention of money laundering and the financing of terrorism, proliferation-sensitive nuclear activities and the development of nuclear weapons delivery systems, in particular in terms of implementing appropriate measures concerning any payments debited or credited on their PM accounts. Participants shall ensure that they are informed about the TARGET2 network service provider’s data retrieval policy prior to entering into the contractual relationship with the TARGET2 network service provider.“; |
| --- | --- |

6.

U članku 33. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Participants shall be deemed to be aware of, shall comply with, and shall be able to demonstrate that compliance to the relevant competent authorities with all obligations on them relating to legislation on data protection. They shall be deemed to be aware of, and shall comply with all obligations on them relating to legislation on prevention of money laundering and the financing of terrorism, proliferation-sensitive nuclear activities and the development of nuclear weapons delivery systems, in particular in terms of implementing appropriate measures concerning any payments debited or credited on their PM accounts. Participants shall ensure that they are informed about the TARGET2 network service provider’s data retrieval policy prior to entering into the contractual relationship with the TARGET2 network service provider.“;

| 7. | umeće se sljedeći članak 39.a:

  „Article 39a
  Transitional provisions

  1.   Once the TARGET system is operational and TARGET2 has ceased operation, PM account balances shall be transferred to the account holder’s corresponding successor accounts in the TARGET system.


  2.   The requirement that PM account holders, indirect Participants and addressable BIC holders adhering to the SCT Inst scheme be reachable in the TIPS Platform pursuant to Article 5 shall apply as of 25 February 2022.“; |
| --- | --- |

7.

umeće se sljedeći članak 39.a:

„Article 39a

Transitional provisions

1.   Once the TARGET system is operational and TARGET2 has ceased operation, PM account balances shall be transferred to the account holder’s corresponding successor accounts in the TARGET system.

2.   The requirement that PM account holders, indirect Participants and addressable BIC holders adhering to the SCT Inst scheme be reachable in the TIPS Platform pursuant to Article 5 shall apply as of 25 February 2022.“;

| 8. | u Dodatku I., stavak 8. točka 4. podtočka (b) zamjenjuje se sljedećim:






  „(b) | User-to-application mode (U2A)
  U2A permits direct communication between a participant and the ICM. The information is displayed in a browser running on a PC system (SWIFT Alliance WebStation or another interface, as may be required by SWIFT). For U2A access the IT infrastructure has to be able to support cookies. Further details are described in the ICM User Handbook.“; |
| --- | --- | --- |

8.

u Dodatku I., stavak 8. točka 4. podtočka (b) zamjenjuje se sljedećim:

„(b)

User-to-application mode (U2A)

U2A permits direct communication between a participant and the ICM. The information is displayed in a browser running on a PC system (SWIFT Alliance WebStation or another interface, as may be required by SWIFT). For U2A access the IT infrastructure has to be able to support cookies. Further details are described in the ICM User Handbook.“;

| 9. | u Dodatku IV., stavak 6. točka (g) zamjenjuje se sljedećim:






  „(g) | for contingency processing of payment orders, participants shall provide eligible assets as collateral. During contingency processing, incoming contingency payments may be used to fund outgoing contingency payments. For the purposes of contingency processing, participants’ available liquidity may not be taken into account by the ECB.“; |
| --- | --- | --- |

9.

u Dodatku IV., stavak 6. točka (g) zamjenjuje se sljedećim:

„(g)

for contingency processing of payment orders, participants shall provide eligible assets as collateral. During contingency processing, incoming contingency payments may be used to fund outgoing contingency payments. For the purposes of contingency processing, participants’ available liquidity may not be taken into account by the ECB.“;

| 10. | Dodaje se sljedeći Dodatak VII.:


  „Appendix VII
  Requirements regarding information security management and business continuity management

  Information security management

  These requirements are applicable to each participant, unless the participant demonstrates that a specific requirement is not applicable to it. In establishing the scope of application of the requirements within its infrastructure, the participant should identify the elements that are part of the Payment Transaction Chain (PTC). Specifically, the PTC starts at a Point of Entry (PoE), i.e. a system involved in the creation of transactions (e.g. workstations, front-office and back-office applications, middleware), and ends at the system responsible to send the message to SWIFT (e.g. SWIFT VPN Box) or Internet (with the latter applicable to Internet-based Access).

  Requirement 1.1: Information security policy
  The management shall set a clear policy direction in line with business objectives and demonstrate support for and commitment to information security through the issuance, approval and maintenance of an information security policy aiming at managing information security and cyber resilience across the organisation in terms of identification, assessment and treatment of information security and cyber resilience risks. The policy should contain at least the following sections: objectives, scope (including domains such as organisation, human resources, asset management etc.), principles and allocation of responsibilities.

  Requirement 1.2: Internal organisation
  An information security framework shall be established to implement the information security policy within the organisation. The management shall coordinate and review the establishment of the information security framework to ensure the implementation of the information security policy (as per Requirement 1.1) across the organisation, including the allocation of sufficient resources and assignment of security responsibilities for this purpose.

  Requirement 1.3: External parties
  The security of the organisation’s information and information processing facilities should not be reduced by the introduction of, and/or the dependence on, an external party/parties or products/services provided by them. Any access to the organisation’s information processing facilities by external parties shall be controlled. When external parties or products/services of external parties are required to access the organisation’s information processing facilities, a risk assessment shall be carried out to determine the security implications and control requirements. Controls shall be agreed and defined in an agreement with each relevant external party.

  Requirement 1.4: Asset management
  All information assets, the business processes and the underlying information systems, such as operating systems, infrastructures, business applications, off-the-shelf products, services and user-developed applications, in the scope of the Payment Transaction Chain shall be accounted for and have a nominated owner. The responsibility for the maintenance and the operation of appropriate controls in the business processes and the related IT components to safeguard the information assets shall be assigned. Note: the owner can delegate the implementation of specific controls as appropriate, but remains accountable for the proper protection of the assets.

  Requirement 1.5: Information assets classification
  Information assets shall be classified in terms of their criticality to the smooth delivery of the service by the participant. The classification shall indicate the need, priorities and degree of protection required when handling the information asset in the relevant business processes and shall also take into consideration the underlying IT components. An information asset classification scheme approved by the management shall be used to define an appropriate set of protection controls throughout the information asset lifecycle (including removal and destruction of information assets) and to communicate the need for specific handling measures.

  Requirement 1.6: Human resources security
  Security responsibilities shall be addressed prior to employment in adequate job descriptions and in terms and conditions of employment. All candidates for employment, contractors and third party users shall be adequately screened, especially for sensitive jobs. Employees, contractors and third party users of information processing facilities shall sign an agreement on their security roles and responsibilities. An adequate level of awareness shall be ensured among all employees, contractors and third party users, and education and training in security procedures and the correct use of information processing facilities shall be provided to them to minimise possible security risks. A formal disciplinary process for handling security breaches shall be established for employees. Responsibilities shall be in place to ensure that an employee’s, contractor’s or third party user’s exit from or transfer within the organisation is managed, and that the return of all equipment and the removal of all access rights are completed.

  Requirement 1.7: Physical and environmental security
  Critical or sensitive information processing facilities shall be housed in secure areas, protected by defined security perimeters, with appropriate security barriers and entry controls. They shall be physically protected from unauthorised access, damage and interference. Access shall be granted only to individuals who fall within the scope of Requirement 1.6. Procedures and standards shall be established to protect physical media containing information assets when in transit.
  Equipment shall be protected from physical and environmental threats. Protection of equipment (including equipment used off-site) and against the removal of property is necessary to reduce the risk of unauthorised access to information and to guard against loss or damage of equipment or information. Special measures may be required to protect against physical threats and to safeguard supporting facilities such as the electrical supply and cabling infrastructure.

  Requirement 1.8: Operations management
  Responsibilities and procedures shall be established for the management and operation of information processing facilities covering all the underlying systems in the Payment Transaction Chain end-to-end.
  As regards operating procedures, including technical administration of IT systems, segregation of duties shall be implemented, where appropriate, to reduce the risk of negligent or deliberate system misuse. Where segregation of duties cannot be implemented due to documented objective reasons, compensatory controls shall be implemented following a formal risk analysis. Controls shall be established to prevent and detect the introduction of malicious code for systems in the Payment Transaction Chain. Controls shall be also established (including user awareness) to prevent, detect and remove malicious code. Mobile code shall be used only from trusted sources (e.g. signed Microsoft COM components and Java Applets). The configuration of the browser (e.g. the use of extensions and plugins) shall be strictly controlled.
  Data backup and recovery policies shall be implemented by the management; those recovery policies shall include a plan of the restoration process which is tested at regular intervals at least annually.
  Systems that are critical for the security of payments shall be monitored and events relevant to information security shall be recorded. Operator logs shall be used to ensure that information system problems are identified. Operator logs shall be regularly reviewed on a sample basis, based on the criticality of the operations. System monitoring shall be used to check the effectiveness of controls which are identified as critical for the security of payments and to verify conformity to an access policy model.
  Exchanges of information between organisations shall be based on a formal exchange policy, carried out in line with exchange agreements among the involved parties and shall be compliant with any relevant legislation. Third party software components employed in the exchange of information with TARGET2 (like software received from a Service Bureau in scenario 2 of the scope section of the TARGET2 self-certification arrangement document) must be used under a formal agreement with the third party.

  Requirement 1.9: Access control
  Access to information assets shall be justified on the basis of business requirements (need-to-know (1)) and according to the established framework of corporate policies (including the information security policy). Clear access control rules shall be defined based on the principle of least privilege (2) to reflect closely the needs of the corresponding business and IT processes. Where relevant (e.g. for backup management) logical access control should be consistent with physical access control unless there are adequate compensatory controls in place (e.g. encryption, personal data anonymisation).
  Formal and documented procedures shall be in place to control the allocation of access rights to information systems and services that fall within the scope of the Payment Transaction Chain. The procedures shall cover all stages in the lifecycle of user access, from the initial registration of new users to the final deregistration of users that no longer require access.
  Special attention shall be given, where appropriate, to the allocation of access rights of such criticality that the abuse of those access rights could lead to a severe adverse impact on the operations of the participant (e.g. access rights allowing system administration, override of system controls, direct access to business data).
  Appropriate controls shall be put in place to identify, authenticate and authorise users at specific points in the organisation’s network, e.g. for local and remote access to systems in the Payment Transaction Chain. Personal accounts shall not be shared in order to ensure accountability.
  For passwords, rules shall be established and enforced by specific controls to ensure that passwords cannot be easily guessed, e.g. complexity rules and limited-time validity. A safe password recovery and/or reset protocol shall be established.
  A policy shall be developed and implemented on the use of cryptographic controls to protect the confidentiality, authenticity and integrity of information. A key management policy shall be established to support the use of cryptographic controls.
  There shall be policy for viewing confidential information on screen or in print (e.g. a clear screen, a clear desk policy) to reduce the risk of unauthorised access.
  When working remotely, the risks of working in an unprotected environment shall be considered and appropriate technical and organisational controls shall be applied.

  Requirement 1.10: Information systems acquisition, development and maintenance
  Security requirements shall be identified and agreed prior to the development and/or implementation of information systems.
  Appropriate controls shall be built into applications, including user-developed applications, to ensure correct processing. These controls shall include the validation of input data, internal processing and output data. Additional controls may be required for systems that process, or have an impact on, sensitive, valuable or critical information. Such controls shall be determined on the basis of security requirements and risk assessment according to the established policies (e.g. information security policy, cryptographic control policy).
  The operational requirements of new systems shall be established, documented and tested prior to their acceptance and use. As regards network security, appropriate controls, including segmentation and secure management, should be implemented based on the criticality of data flows and the level of risk of the network zones in the organisation. There shall be specific controls to protect sensitive information passing over public networks.
  Access to system files and program source code shall be controlled and IT projects and support activities conducted in a secure manner. Care shall be taken to avoid exposure of sensitive data in test environments. Project and support environments shall be strictly controlled. Deployment of changes in production shall be strictly controlled. A risk assessment of the major changes to be deployed in production shall be conducted.
  Regular security testing activities of systems in production shall also be conducted according to a predefined plan based on the outcome of a risk assessment, and security testing shall include, at least, vulnerability assessments. All of the shortcomings highlighted during the security testing activities shall be assessed and action plans to close any identified gap shall be prepared and followed up in a timely fashion.

  Requirement 1.11: Information security in supplier (3) relationships
  To ensure protection of the participant’s internal information systems that are accessible by suppliers, information security requirements for mitigating the risks associated with supplier’s access shall be documented and formally agreed upon with the supplier.

  Requirement 1.12: Management of information security incidents and improvements
  To ensure a consistent and effective approach to the management of information security incidents, including communication on security events and weaknesses, roles, responsibilities and procedures, at business and technical level, shall be established and tested to ensure a quick, effective and orderly and safely recover from information security incidents including scenarios related to a cyber-related cause (e.g. a fraud pursued by an external attacker or by an insider). Personnel involved in these procedures shall be adequately trained.

  Requirement 1.13: Technical compliance review
  A participant’s internal information systems (e.g. back office systems, internal networks and external network connectivity) shall be regularly assessed for compliance with the organisation’s established framework of policies (e.g. information security policy, cryptographic control policy).

  Requirement 1.14: Virtualisation
  Guest virtual machines shall comply with all the security controls that are set for physical hardware and systems (e.g. hardening, logging). Controls relating to hypervisors must include: hardening of the hypervisor and the hosting operating system, regular patching, strict separation of different environments (e.g. production and development). Centralised management, logging and monitoring as well as managing of access rights, in particular for high privileged accounts, shall be implemented based on a risk assessment. Guest virtual machines managed by the same hypervisor shall have a similar risk profile.

  Requirement 1.15: Cloud computing
  The usage of public and/or hybrid cloud solutions in the Payment Transaction Chain must be based on a formal risk assessment, taking into account the technical controls and the contractual clauses related to the cloud solution.
  If hybrid cloud solutions are used, it is understood that the criticality level of the overall system is the highest one of the connected systems. All on-premises components of the hybrid solutions must be segregated from the other on-premises systems.

  Business continuity management (applicable only to critical participants)

  The following requirements (2.1 to 2.6) relate to business continuity management. Each TARGET2 participant classified by the Eurosystem as being critical for the smooth functioning of the TARGET2 system shall have a business continuity strategy in place comprising the following elements.








  Requirement 2.1 | : | Business continuity plans shall be developed and procedures for maintaining them are in place. |
| --- | --- | --- | --- |
| Requirement 2.2 | : | An alternate operational site shall be available. |
| Requirement 2.3 | : | The risk profile of the alternate site shall be different from that of the primary site, in order to avoid that both sites are affected by the same event at the same time. For example, the alternate site shall be on a different power grid and central telecommunication circuit from those of the primary business location. |
| Requirement 2.4 | : | In the event of a major operational disruption rendering the primary site inaccessible and/or critical staff unavailable, the critical participant shall be able to resume normal operations from the alternate site, where it shall be possible to properly close the business day and open the following business day(s). |
| Requirement 2.5 | : | Procedures shall be in place to ensure that the processing of transactions is resumed from the alternate site within a reasonable timeframe after the initial disruption of service and commensurate to the criticality of the business that was disrupted. |
| Requirement 2.6 | : | The ability to cope with operational disruptions shall be tested at least once a year and critical staff shall be appropriately trained. The maximum period between tests shall not exceed one year. |

10.

Dodaje se sljedeći Dodatak VII.:

„Appendix VII

Requirements regarding information security management and business continuity management

Information security management

These requirements are applicable to each participant, unless the participant demonstrates that a specific requirement is not applicable to it. In establishing the scope of application of the requirements within its infrastructure, the participant should identify the elements that are part of the Payment Transaction Chain (PTC). Specifically, the PTC starts at a Point of Entry (PoE), i.e. a system involved in the creation of transactions (e.g. workstations, front-office and back-office applications, middleware), and ends at the system responsible to send the message to SWIFT (e.g. SWIFT VPN Box) or Internet (with the latter applicable to Internet-based Access).

Requirement 1.1: Information security policy

The management shall set a clear policy direction in line with business objectives and demonstrate support for and commitment to information security through the issuance, approval and maintenance of an information security policy aiming at managing information security and cyber resilience across the organisation in terms of identification, assessment and treatment of information security and cyber resilience risks. The policy should contain at least the following sections: objectives, scope (including domains such as organisation, human resources, asset management etc.), principles and allocation of responsibilities.

Requirement 1.2: Internal organisation

An information security framework shall be established to implement the information security policy within the organisation. The management shall coordinate and review the establishment of the information security framework to ensure the implementation of the information security policy (as per Requirement 1.1) across the organisation, including the allocation of sufficient resources and assignment of security responsibilities for this purpose.

Requirement 1.3: External parties

The security of the organisation’s information and information processing facilities should not be reduced by the introduction of, and/or the dependence on, an external party/parties or products/services provided by them. Any access to the organisation’s information processing facilities by external parties shall be controlled. When external parties or products/services of external parties are required to access the organisation’s information processing facilities, a risk assessment shall be carried out to determine the security implications and control requirements. Controls shall be agreed and defined in an agreement with each relevant external party.

Requirement 1.4: Asset management

All information assets, the business processes and the underlying information systems, such as operating systems, infrastructures, business applications, off-the-shelf products, services and user-developed applications, in the scope of the Payment Transaction Chain shall be accounted for and have a nominated owner. The responsibility for the maintenance and the operation of appropriate controls in the business processes and the related IT components to safeguard the information assets shall be assigned. Note: the owner can delegate the implementation of specific controls as appropriate, but remains accountable for the proper protection of the assets.

Requirement 1.5: Information assets classification

Information assets shall be classified in terms of their criticality to the smooth delivery of the service by the participant. The classification shall indicate the need, priorities and degree of protection required when handling the information asset in the relevant business processes and shall also take into consideration the underlying IT components. An information asset classification scheme approved by the management shall be used to define an appropriate set of protection controls throughout the information asset lifecycle (including removal and destruction of information assets) and to communicate the need for specific handling measures.

Requirement 1.6: Human resources security

Security responsibilities shall be addressed prior to employment in adequate job descriptions and in terms and conditions of employment. All candidates for employment, contractors and third party users shall be adequately screened, especially for sensitive jobs. Employees, contractors and third party users of information processing facilities shall sign an agreement on their security roles and responsibilities. An adequate level of awareness shall be ensured among all employees, contractors and third party users, and education and training in security procedures and the correct use of information processing facilities shall be provided to them to minimise possible security risks. A formal disciplinary process for handling security breaches shall be established for employees. Responsibilities shall be in place to ensure that an employee’s, contractor’s or third party user’s exit from or transfer within the organisation is managed, and that the return of all equipment and the removal of all access rights are completed.

Requirement 1.7: Physical and environmental security

Critical or sensitive information processing facilities shall be housed in secure areas, protected by defined security perimeters, with appropriate security barriers and entry controls. They shall be physically protected from unauthorised access, damage and interference. Access shall be granted only to individuals who fall within the scope of Requirement 1.6. Procedures and standards shall be established to protect physical media containing information assets when in transit.

Equipment shall be protected from physical and environmental threats. Protection of equipment (including equipment used off-site) and against the removal of property is necessary to reduce the risk of unauthorised access to information and to guard against loss or damage of equipment or information. Special measures may be required to protect against physical threats and to safeguard supporting facilities such as the electrical supply and cabling infrastructure.

Requirement 1.8: Operations management

Responsibilities and procedures shall be established for the management and operation of information processing facilities covering all the underlying systems in the Payment Transaction Chain end-to-end.

As regards operating procedures, including technical administration of IT systems, segregation of duties shall be implemented, where appropriate, to reduce the risk of negligent or deliberate system misuse. Where segregation of duties cannot be implemented due to documented objective reasons, compensatory controls shall be implemented following a formal risk analysis. Controls shall be established to prevent and detect the introduction of malicious code for systems in the Payment Transaction Chain. Controls shall be also established (including user awareness) to prevent, detect and remove malicious code. Mobile code shall be used only from trusted sources (e.g. signed Microsoft COM components and Java Applets). The configuration of the browser (e.g. the use of extensions and plugins) shall be strictly controlled.

Data backup and recovery policies shall be implemented by the management; those recovery policies shall include a plan of the restoration process which is tested at regular intervals at least annually.

Systems that are critical for the security of payments shall be monitored and events relevant to information security shall be recorded. Operator logs shall be used to ensure that information system problems are identified. Operator logs shall be regularly reviewed on a sample basis, based on the criticality of the operations. System monitoring shall be used to check the effectiveness of controls which are identified as critical for the security of payments and to verify conformity to an access policy model.

Exchanges of information between organisations shall be based on a formal exchange policy, carried out in line with exchange agreements among the involved parties and shall be compliant with any relevant legislation. Third party software components employed in the exchange of information with TARGET2 (like software received from a Service Bureau in scenario 2 of the scope section of the TARGET2 self-certification arrangement document) must be used under a formal agreement with the third party.

Requirement 1.9: Access control

Access to information assets shall be justified on the basis of business requirements (need-to-know (1)) and according to the established framework of corporate policies (including the information security policy). Clear access control rules shall be defined based on the principle of least privilege (2) to reflect closely the needs of the corresponding business and IT processes. Where relevant (e.g. for backup management) logical access control should be consistent with physical access control unless there are adequate compensatory controls in place (e.g. encryption, personal data anonymisation).

Formal and documented procedures shall be in place to control the allocation of access rights to information systems and services that fall within the scope of the Payment Transaction Chain. The procedures shall cover all stages in the lifecycle of user access, from the initial registration of new users to the final deregistration of users that no longer require access.

Special attention shall be given, where appropriate, to the allocation of access rights of such criticality that the abuse of those access rights could lead to a severe adverse impact on the operations of the participant (e.g. access rights allowing system administration, override of system controls, direct access to business data).

Appropriate controls shall be put in place to identify, authenticate and authorise users at specific points in the organisation’s network, e.g. for local and remote access to systems in the Payment Transaction Chain. Personal accounts shall not be shared in order to ensure accountability.

For passwords, rules shall be established and enforced by specific controls to ensure that passwords cannot be easily guessed, e.g. complexity rules and limited-time validity. A safe password recovery and/or reset protocol shall be established.

A policy shall be developed and implemented on the use of cryptographic controls to protect the confidentiality, authenticity and integrity of information. A key management policy shall be established to support the use of cryptographic controls.

There shall be policy for viewing confidential information on screen or in print (e.g. a clear screen, a clear desk policy) to reduce the risk of unauthorised access.

When working remotely, the risks of working in an unprotected environment shall be considered and appropriate technical and organisational controls shall be applied.

Requirement 1.10: Information systems acquisition, development and maintenance

Security requirements shall be identified and agreed prior to the development and/or implementation of information systems.

Appropriate controls shall be built into applications, including user-developed applications, to ensure correct processing. These controls shall include the validation of input data, internal processing and output data. Additional controls may be required for systems that process, or have an impact on, sensitive, valuable or critical information. Such controls shall be determined on the basis of security requirements and risk assessment according to the established policies (e.g. information security policy, cryptographic control policy).

The operational requirements of new systems shall be established, documented and tested prior to their acceptance and use. As regards network security, appropriate controls, including segmentation and secure management, should be implemented based on the criticality of data flows and the level of risk of the network zones in the organisation. There shall be specific controls to protect sensitive information passing over public networks.

Access to system files and program source code shall be controlled and IT projects and support activities conducted in a secure manner. Care shall be taken to avoid exposure of sensitive data in test environments. Project and support environments shall be strictly controlled. Deployment of changes in production shall be strictly controlled. A risk assessment of the major changes to be deployed in production shall be conducted.

Regular security testing activities of systems in production shall also be conducted according to a predefined plan based on the outcome of a risk assessment, and security testing shall include, at least, vulnerability assessments. All of the shortcomings highlighted during the security testing activities shall be assessed and action plans to close any identified gap shall be prepared and followed up in a timely fashion.

Requirement 1.11: Information security in supplier (3) relationships

To ensure protection of the participant’s internal information systems that are accessible by suppliers, information security requirements for mitigating the risks associated with supplier’s access shall be documented and formally agreed upon with the supplier.

Requirement 1.12: Management of information security incidents and improvements

To ensure a consistent and effective approach to the management of information security incidents, including communication on security events and weaknesses, roles, responsibilities and procedures, at business and technical level, shall be established and tested to ensure a quick, effective and orderly and safely recover from information security incidents including scenarios related to a cyber-related cause (e.g. a fraud pursued by an external attacker or by an insider). Personnel involved in these procedures shall be adequately trained.

Requirement 1.13: Technical compliance review

A participant’s internal information systems (e.g. back office systems, internal networks and external network connectivity) shall be regularly assessed for compliance with the organisation’s established framework of policies (e.g. information security policy, cryptographic control policy).

Requirement 1.14: Virtualisation

Guest virtual machines shall comply with all the security controls that are set for physical hardware and systems (e.g. hardening, logging). Controls relating to hypervisors must include: hardening of the hypervisor and the hosting operating system, regular patching, strict separation of different environments (e.g. production and development). Centralised management, logging and monitoring as well as managing of access rights, in particular for high privileged accounts, shall be implemented based on a risk assessment. Guest virtual machines managed by the same hypervisor shall have a similar risk profile.

Requirement 1.15: Cloud computing

The usage of public and/or hybrid cloud solutions in the Payment Transaction Chain must be based on a formal risk assessment, taking into account the technical controls and the contractual clauses related to the cloud solution.

If hybrid cloud solutions are used, it is understood that the criticality level of the overall system is the highest one of the connected systems. All on-premises components of the hybrid solutions must be segregated from the other on-premises systems.

Business continuity management (applicable only to critical participants)

The following requirements (2.1 to 2.6) relate to business continuity management. Each TARGET2 participant classified by the Eurosystem as being critical for the smooth functioning of the TARGET2 system shall have a business continuity strategy in place comprising the following elements.

Requirement 2.1

:

Business continuity plans shall be developed and procedures for maintaining them are in place.

Requirement 2.2

:

An alternate operational site shall be available.

Requirement 2.3

:

The risk profile of the alternate site shall be different from that of the primary site, in order to avoid that both sites are affected by the same event at the same time. For example, the alternate site shall be on a different power grid and central telecommunication circuit from those of the primary business location.

Requirement 2.4

:

In the event of a major operational disruption rendering the primary site inaccessible and/or critical staff unavailable, the critical participant shall be able to resume normal operations from the alternate site, where it shall be possible to properly close the business day and open the following business day(s).

Requirement 2.5

:

Procedures shall be in place to ensure that the processing of transactions is resumed from the alternate site within a reasonable timeframe after the initial disruption of service and commensurate to the criticality of the business that was disrupted.

Requirement 2.6

:

The ability to cope with operational disruptions shall be tested at least once a year and critical staff shall be appropriately trained. The maximum period between tests shall not exceed one year.

---

(1)  The need-to-know principle refers to the identification of the set of information that an individual needs access to in order to carry out her/his duties.

1

(2)  The principle of least privilege refers to tailoring a subject’s access profile to an IT system in order to match the corresponding business role.

2

(3)  A supplier in the context of this exercise should be understood as any third party (and its personnel) which is under contract (agreement), with the institution, to provide a service and under the service agreement the third party (and its personnel) is granted access, either remotely or on-site, to information and/or information systems and/or information processing facilities of the institution in scope or associated to the scope covered under the exercise of the TARGET2 self-certification.

3

---

PRILOG II.

Prilog II. Odluci ESB/2007/7 mijenja se kako slijedi:

| 1. | članak 1. mijenja se kako slijedi:






  (a) | definicija pojma „nalog za trenutačno plaćanje“ zamjenjuje se sljedećim:






  „— | “instant payment order” means, in line with the European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme, a payment instruction which can be executed 24 hours a day any calendar day of the year, with immediate or close to immediate processing and notification to the payer and includes (i) the TIPS DCA to TIPS DCA instant payment orders, (ii) TIPS DCA to TIPS AS technical account instant payment orders, (iii) TIPS AS technical account to TIPS DCA instant payment orders and (iv) TIPS AS technical account to TIPS AS technical account instant payment orders,“; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

članak 1. mijenja se kako slijedi:

(a)

definicija pojma „nalog za trenutačno plaćanje“ zamjenjuje se sljedećim:

„—

“instant payment order” means, in line with the European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme, a payment instruction which can be executed 24 hours a day any calendar day of the year, with immediate or close to immediate processing and notification to the payer and includes (i) the TIPS DCA to TIPS DCA instant payment orders, (ii) TIPS DCA to TIPS AS technical account instant payment orders, (iii) TIPS AS technical account to TIPS DCA instant payment orders and (iv) TIPS AS technical account to TIPS AS technical account instant payment orders,“;

| (b) | umeću se sljedeće definicije:






  „— | “TIPS ancillary system technical account (TIPS AS technical account)” means an account held by an ancillary system or a CB on an ancillary system's behalf in the CB’s TARGET2 component system for use by the ancillary system for the purpose of settling instant payments in its own books, |
| --- | --- | --- |

(b)

umeću se sljedeće definicije:

„—

“TIPS ancillary system technical account (TIPS AS technical account)” means an account held by an ancillary system or a CB on an ancillary system's behalf in the CB’s TARGET2 component system for use by the ancillary system for the purpose of settling instant payments in its own books,

| — | “TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS DCA to a TIPS AS technical account to fund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system, |
| --- | --- |

—

“TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS DCA to a TIPS AS technical account to fund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system,

| — | “TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS AS technical account to a TIPS DCA to defund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system, |
| --- | --- |

—

“TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS AS technical account to a TIPS DCA to defund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system,

| — | “Network Service Provider (NSP)” means an undertaking that has been awarded a concession with the Eurosystem to provide connectivity services via the Eurosystem Single Market Infrastructure Gateway.“; |
| --- | --- |

—

“Network Service Provider (NSP)” means an undertaking that has been awarded a concession with the Eurosystem to provide connectivity services via the Eurosystem Single Market Infrastructure Gateway.“;

| (c) | definicija pojma „pružatelj mrežnih usluga sustava T2S” briše se; |
| --- | --- |

(c)

definicija pojma „pružatelj mrežnih usluga sustava T2S” briše se;

| 2. | u članku 4. stavku 2. točka (fc) zamjenjuje se sljedećim:






  „(fc) | TIPS DCA to PM liquidity transfer orders and PM to TIPS DCA liquidity transfer orders;“; |
| --- | --- | --- |

2.

u članku 4. stavku 2. točka (fc) zamjenjuje se sljedećim:

„(fc)

TIPS DCA to PM liquidity transfer orders and PM to TIPS DCA liquidity transfer orders;“;

| 3. | u članku 4. stavku 2. umeće se sljedeća točka (fd):






  „(fd) | TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders and TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders; and“; |
| --- | --- | --- |

3.

u članku 4. stavku 2. umeće se sljedeća točka (fd):

„(fd)

TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders and TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders; and“;

| 4. | U članku 4. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

  „3.   TARGET2 provides real-time gross settlement for payments in euro, with settlement in central bank money across PM accounts, T2S DCAs and TIPS DCAs. TARGET2 is established and functions on the basis of the SSP through which payment orders are submitted and processed and through which payments are ultimately received in the same technical manner. As far as the technical operation of the T2S DCAs is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the T2S Platform. As far as the technical operation of the TIPS DCAs and TIPS AS technical accounts is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the TIPS Platform. The ECB is the provider of services under these Conditions. Acts and omissions of the SSP-providing NCBs and the 4CBs shall be considered acts and omissions of the ECB, for which it shall assume liability in accordance with Article 21 of this Annex. Participation pursuant to these Conditions shall not create a contractual relationship between T2S DCA holders and the SSP-providing NCBs or the 4CBs when any of the latter acts in that capacity. Instructions, messages or information which a T2S DCA holder receives from, or sends to, the SSP or T2S Platform in relation to the services provided under these Conditions are deemed to be received from, or sent to, the ECB.“; |
| --- | --- |

4.

U članku 4. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.   TARGET2 provides real-time gross settlement for payments in euro, with settlement in central bank money across PM accounts, T2S DCAs and TIPS DCAs. TARGET2 is established and functions on the basis of the SSP through which payment orders are submitted and processed and through which payments are ultimately received in the same technical manner. As far as the technical operation of the T2S DCAs is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the T2S Platform. As far as the technical operation of the TIPS DCAs and TIPS AS technical accounts is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the TIPS Platform. The ECB is the provider of services under these Conditions. Acts and omissions of the SSP-providing NCBs and the 4CBs shall be considered acts and omissions of the ECB, for which it shall assume liability in accordance with Article 21 of this Annex. Participation pursuant to these Conditions shall not create a contractual relationship between T2S DCA holders and the SSP-providing NCBs or the 4CBs when any of the latter acts in that capacity. Instructions, messages or information which a T2S DCA holder receives from, or sends to, the SSP or T2S Platform in relation to the services provided under these Conditions are deemed to be received from, or sent to, the ECB.“;

| 5. | U članku 8. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

  „3.   Where the ECB has granted a request by a T2S DCA holder pursuant to paragraph 1, that T2S DCA holder is deemed to have given the participating CSD(s) a mandate to debit the T2S DCA with the amounts relating to securities transactions executed on those securities accounts.“; |
| --- | --- |

5.

U članku 8. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.   Where the ECB has granted a request by a T2S DCA holder pursuant to paragraph 1, that T2S DCA holder is deemed to have given the participating CSD(s) a mandate to debit the T2S DCA with the amounts relating to securities transactions executed on those securities accounts.“;

| 6. | U članku 28. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

  „1.   T2S DCA holders shall be deemed to be aware of, shall comply with, and shall be able to demonstrate that compliance to the relevant competent authorities with all obligations on them relating to legislation on data protection. They shall be deemed to be aware of, and shall comply with all obligations on them relating to legislation on prevention of money laundering and the financing of terrorism, proliferation-sensitive nuclear activities and the development of nuclear weapons delivery systems, in particular in terms of implementing appropriate measures concerning any payments debited or credited on their T2S DCAs. Prior to entering into the contractual relationship with its T2S network service provider, T2S DCA holders shall ensure that they are informed about its data retrieval policy.“; |
| --- | --- |

6.

U članku 28. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   T2S DCA holders shall be deemed to be aware of, shall comply with, and shall be able to demonstrate that compliance to the relevant competent authorities with all obligations on them relating to legislation on data protection. They shall be deemed to be aware of, and shall comply with all obligations on them relating to legislation on prevention of money laundering and the financing of terrorism, proliferation-sensitive nuclear activities and the development of nuclear weapons delivery systems, in particular in terms of implementing appropriate measures concerning any payments debited or credited on their T2S DCAs. Prior to entering into the contractual relationship with its T2S network service provider, T2S DCA holders shall ensure that they are informed about its data retrieval policy.“;

| 7. | članak 30. zamjenjuje se sljedećim:

  „Article 30
  Contractual relationship with an NSP

  1.   T2S DCA holders shall either:






  (a) | have concluded a contract with an NSP within the framework of the concession contract with that NSP in order to establish a technical connection to TARGET2- ECB; or |
| --- | --- | --- |

7.

članak 30. zamjenjuje se sljedećim:

„Article 30

Contractual relationship with an NSP

1.   T2S DCA holders shall either:

(a)

have concluded a contract with an NSP within the framework of the concession contract with that NSP in order to establish a technical connection to TARGET2- ECB; or

| (b) | connect via another entity which has concluded a contract with an NSP within the framework of the concession contract with that NSP. |
| --- | --- |

(b)

connect via another entity which has concluded a contract with an NSP within the framework of the concession contract with that NSP.

2.   The legal relationship between a T2S DCA holder and the NSP shall be exclusively governed by the terms and conditions of the separate contract concluded with an NSP as referred to in paragraph 1(a).

3.   The services to be provided by the NSP shall not form part of the services to be performed by the ECB in respect of TARGET2.

4.   The ECB shall not be liable for any acts, errors or omissions of the NSP (including its directors, staff and subcontractors), or for any acts, errors or omissions of third parties selected by participants to gain access to the NSP’s network.“;

| 8. | umeće se sljedeći članak 34.a:

  „Article 34a
  Transitional provisions
  Once the TARGET system is operational and TARGET2 has ceased operation, T2S DCA holders shall become T2S DCA holders in the TARGET system.“; |
| --- | --- |

8.

umeće se sljedeći članak 34.a:

„Article 34a

Transitional provisions

Once the TARGET system is operational and TARGET2 has ceased operation, T2S DCA holders shall become T2S DCA holders in the TARGET system.“;

| 9. | Upućivanja na „pružatelj mrežnih usluga sustava T2S” (u jednini ili množini) u članku 6. stavku 1. točki (a) podtočki i., članku 9. stavku 5., članku 10. stavku 6., članku 14. stavku 1. točki (a), članku 22. stavku 1., članku 22. stavku 2., članku 22. stavku 3., članku 27. stavku 5., članku 28. stavku 1., članku 29. stavku 1. Priloga II. i stavku 1. Dodatka I. zamjenjuju se upućivanjima na „NSP”. |
| --- | --- |

9.

Upućivanja na „pružatelj mrežnih usluga sustava T2S” (u jednini ili množini) u članku 6. stavku 1. točki (a) podtočki i., članku 9. stavku 5., članku 10. stavku 6., članku 14. stavku 1. točki (a), članku 22. stavku 1., članku 22. stavku 2., članku 22. stavku 3., članku 27. stavku 5., članku 28. stavku 1., članku 29. stavku 1. Priloga II. i stavku 1. Dodatka I. zamjenjuju se upućivanjima na „NSP”.

| 10. | u Dodatku I., stavak 8. točka 4. podtočka (b) zamjenjuje se sljedećim:






  „(b) | User-to-application mode (U2A)
  U2A permits direct communication between a T2S DCA holder and the T2S GUI. The information is displayed in a browser running on a PC system. For U2A access the IT infrastructure has to be able to support cookies. Further details are described in the T2S User Handbook.“. |
| --- | --- | --- |

10.

u Dodatku I., stavak 8. točka 4. podtočka (b) zamjenjuje se sljedećim:

„(b)

User-to-application mode (U2A)

U2A permits direct communication between a T2S DCA holder and the T2S GUI. The information is displayed in a browser running on a PC system. For U2A access the IT infrastructure has to be able to support cookies. Further details are described in the T2S User Handbook.“.

---

PRILOG III.

Prilog III. Odluci ESB/2007/7 mijenja se kako slijedi:

| 1. | Upućivanja na „pružatelj mrežnih usluga TIPS-a” (u jednini ili množini) u ovom Prilogu zamjenjuju se upućivanjima na „NSP“; |
| --- | --- |

1.

Upućivanja na „pružatelj mrežnih usluga TIPS-a” (u jednini ili množini) u ovom Prilogu zamjenjuju se upućivanjima na „NSP“;

| 2. | članak 1. mijenja se kako slijedi:






  (a) | definicija pojma „dostupna strana” zamjenjuje se sljedećim:






  „— | “reachable party” means an entity which: (a) holds a BIC, (b) is designated as a reachable party by a TIPS DCA holder or by an ancillary system; (c) is a correspondent, customer or branch of a TIPS DCA holder or a participant of an ancillary system or a correspondent, customer or branch of a participant of an ancillary system; and (d) is addressable through the TIPS Platform and is able to submit instant payment orders and receive instant payment orders either via the TIPS DCA holder or the ancillary system or, if so authorised by the TIPS DCA holder or by the ancillary system, directly,“; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

članak 1. mijenja se kako slijedi:

(a)

definicija pojma „dostupna strana” zamjenjuje se sljedećim:

„—

“reachable party” means an entity which: (a) holds a BIC, (b) is designated as a reachable party by a TIPS DCA holder or by an ancillary system; (c) is a correspondent, customer or branch of a TIPS DCA holder or a participant of an ancillary system or a correspondent, customer or branch of a participant of an ancillary system; and (d) is addressable through the TIPS Platform and is able to submit instant payment orders and receive instant payment orders either via the TIPS DCA holder or the ancillary system or, if so authorised by the TIPS DCA holder or by the ancillary system, directly,“;

| (b) | definicija pojma „nalog za plaćanje“ zamjenjuje se sljedećim:






  „— | “payment order”, except where used in Articles 16 to 18 of this Annex, means an instant payment order, a positive recall answer, a PM to TIPS DCA liquidity transfer order, a TIPS DCA to PM liquidity transfer order, a TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order or a TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order,“; |
| --- | --- | --- |

(b)

definicija pojma „nalog za plaćanje“ zamjenjuje se sljedećim:

„—

“payment order”, except where used in Articles 16 to 18 of this Annex, means an instant payment order, a positive recall answer, a PM to TIPS DCA liquidity transfer order, a TIPS DCA to PM liquidity transfer order, a TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order or a TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order,“;

| (c) | definicija pojma „nalog za trenutačno plaćanje“ zamjenjuje se sljedećim:






  „— | “instant payment order” means, in line with the European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme, a payment instruction which can be executed 24 hours a day any calendar day of the year, with immediate or close to immediate processing and notification to the payer and includes (a) TIPS DCA to TIPS DCA instant payment orders, (b) TIPS DCA to TIPS AS technical account instant payment orders, (c) TIPS AS technical account to TIPS DCA instant payment orders and (d) TIPS AS technical account to TIPS AS technical account instant payment orders,“; |
| --- | --- | --- |

(c)

definicija pojma „nalog za trenutačno plaćanje“ zamjenjuje se sljedećim:

„—

“instant payment order” means, in line with the European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme, a payment instruction which can be executed 24 hours a day any calendar day of the year, with immediate or close to immediate processing and notification to the payer and includes (a) TIPS DCA to TIPS DCA instant payment orders, (b) TIPS DCA to TIPS AS technical account instant payment orders, (c) TIPS AS technical account to TIPS DCA instant payment orders and (d) TIPS AS technical account to TIPS AS technical account instant payment orders,“;

| (d) | umeću se sljedeće definicije:






  „— | “TIPS ancillary system technical account (TIPS AS technical account)” means an account held by an ancillary system or the CB on an ancillary system's behalf in the CB’s TARGET2 component system for use by that ancillary system for the purpose of settling instant payments in its own books, |
| --- | --- | --- |

(d)

umeću se sljedeće definicije:

„—

“TIPS ancillary system technical account (TIPS AS technical account)” means an account held by an ancillary system or the CB on an ancillary system's behalf in the CB’s TARGET2 component system for use by that ancillary system for the purpose of settling instant payments in its own books,

| — | “TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS DCA to a TIPS AS technical account to fund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system, |
| --- | --- |

—

“TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS DCA to a TIPS AS technical account to fund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system,

| — | “TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS AS technical account to a TIPS DCA to defund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system, |
| --- | --- |

—

“TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS AS technical account to a TIPS DCA to defund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system,

| — | “European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme” or “SCT Inst scheme” means an automated, open standards scheme providing a set of interbank rules to be complied with by SCT Inst participants, allowing payment services providers in SEPA to offer an automated, SEPA-wide euro instant credit transfer product, |
| --- | --- |

—

“European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme” or “SCT Inst scheme” means an automated, open standards scheme providing a set of interbank rules to be complied with by SCT Inst participants, allowing payment services providers in SEPA to offer an automated, SEPA-wide euro instant credit transfer product,

| — | “mobile proxy look-up (MPL) service” means a service which enables TIPS DCA holders, ancillary systems using TIPS AS technical accounts and reachable parties, who receive from their customers a request to execute an instant payment order in favour of a beneficiary identified with a proxy (e.g. a mobile number), to retrieve from the central MPL repository the corresponding beneficiary IBAN and the BIC to be used to credit the relevant account in TIPS, |
| --- | --- |

—

“mobile proxy look-up (MPL) service” means a service which enables TIPS DCA holders, ancillary systems using TIPS AS technical accounts and reachable parties, who receive from their customers a request to execute an instant payment order in favour of a beneficiary identified with a proxy (e.g. a mobile number), to retrieve from the central MPL repository the corresponding beneficiary IBAN and the BIC to be used to credit the relevant account in TIPS,

| — | “Network Service Provider (NSP)” means an undertaking that has been awarded a concession with the Eurosystem to provide connectivity services via the Eurosystem Single Market Infrastructure Gateway, |
| --- | --- |

—

“Network Service Provider (NSP)” means an undertaking that has been awarded a concession with the Eurosystem to provide connectivity services via the Eurosystem Single Market Infrastructure Gateway,

| — | “IBAN” means the international bank account number which uniquely identifies an individual account at a specific financial institution in a particular country.“; |
| --- | --- |

—

“IBAN” means the international bank account number which uniquely identifies an individual account at a specific financial institution in a particular country.“;

| (e) | definicija pojma „pružatelj mrežnih usluga TPS-a” briše se; |
| --- | --- |

(e)

definicija pojma „pružatelj mrežnih usluga TPS-a” briše se;

| 3. | u članku 3. stavku 1. upućivanje na „Dodatak V.: tehnički zahtjevi za povezivost TIPS-a” briše se; |
| --- | --- |

3.

u članku 3. stavku 1. upućivanje na „Dodatak V.: tehnički zahtjevi za povezivost TIPS-a” briše se;

| 4. | članak 4. mijenja se kako slijedi:






  (a) | u stavku 2. dodaje se sljedeća točka (k):






  „(k) | TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders and TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders; and“; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

članak 4. mijenja se kako slijedi:

(a)

u stavku 2. dodaje se sljedeća točka (k):

„(k)

TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders and TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders; and“;

| (b) | stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

  „3.   TARGET2 provides real-time gross settlement for payments in euro, with settlement in central bank money across PM accounts, T2S DCAs and TIPS DCAs. TARGET2 is established and functions on the basis of the SSP through which payment orders are submitted and processed and through which payments are ultimately received in the same technical manner. As far as the technical operation of the TIPS DCAs and TIPS AS technical accounts is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the TIPS Platform. As far as the technical operation of the T2S DCAs is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the T2S Platform.“; |
| --- | --- |

(b)

stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.   TARGET2 provides real-time gross settlement for payments in euro, with settlement in central bank money across PM accounts, T2S DCAs and TIPS DCAs. TARGET2 is established and functions on the basis of the SSP through which payment orders are submitted and processed and through which payments are ultimately received in the same technical manner. As far as the technical operation of the TIPS DCAs and TIPS AS technical accounts is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the TIPS Platform. As far as the technical operation of the T2S DCAs is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the T2S Platform.“;

| 5. | članak 6. stavak 1. točka (a) podtočka i. zamjenjuje se sljedećim:






  „(i) | install, manage, operate and monitor and ensure the security of the necessary IT infrastructure to connect to the TIPS Platform and submit payment orders to it. In doing so, applicant TIPS DCA holders may involve third parties, but retain sole liability. In particular, unless an instructing party is used, applicant TIPS DCA holders shall enter into an agreement with one or more NSPs to obtain the necessary connection and admissions, in accordance with the technical specifications in Appendix I; and“; |
| --- | --- | --- |

5.

članak 6. stavak 1. točka (a) podtočka i. zamjenjuje se sljedećim:

„(i)

install, manage, operate and monitor and ensure the security of the necessary IT infrastructure to connect to the TIPS Platform and submit payment orders to it. In doing so, applicant TIPS DCA holders may involve third parties, but retain sole liability. In particular, unless an instructing party is used, applicant TIPS DCA holders shall enter into an agreement with one or more NSPs to obtain the necessary connection and admissions, in accordance with the technical specifications in Appendix I; and“;

| 6. | članak 9. zamjenjuje se sljedećim:

  „Article 9
  Contractual relationship with an NSP

  1.   Participants shall either:






  (a) | conclude a contract with an NSP within the framework of the concession contract with that NSP in order to establish a technical connection to TARGET2-ECB; or |
| --- | --- | --- |

6.

članak 9. zamjenjuje se sljedećim:

„Article 9

Contractual relationship with an NSP

1.   Participants shall either:

(a)

conclude a contract with an NSP within the framework of the concession contract with that NSP in order to establish a technical connection to TARGET2-ECB; or

| (b) | connect via another entity which has concluded a contract with an NSP within the framework of the concession contract with that NSP. |
| --- | --- |

(b)

connect via another entity which has concluded a contract with an NSP within the framework of the concession contract with that NSP.

2.   The legal relationship between a participant and the NSP shall be exclusively governed by the terms and conditions of their separate contract as referred to in paragraph 1(a).

3.   The services to be provided by the NSP shall not form part of the services to be performed by the ECB in respect of TARGET2.

4.   The ECB shall not be liable for any acts, errors or omissions by the NSP (including its directors, staff and subcontractors), or for any acts, errors or omissions by third parties selected by participants to gain access to the NSP’s network.“;

| 7. | članak 10. briše se; |
| --- | --- |

7.

članak 10. briše se;

| 8. | umeće se sljedeći članak 11.a:

  „Article 11a
  MPL repository

  1.   The central MPL repository contains the proxy – IBAN mapping table for the purposes of the MPL service.


  2.   Each proxy may be linked to only one IBAN. An IBAN may be linked to one or multiple proxies.


  3.   Članak 29. primjenjuje se na podatke sadržane u repozitoriju MPL-a.”; |
| --- | --- |

8.

umeće se sljedeći članak 11.a:

„Article 11a

MPL repository

1.   The central MPL repository contains the proxy – IBAN mapping table for the purposes of the MPL service.

2.   Each proxy may be linked to only one IBAN. An IBAN may be linked to one or multiple proxies.

3.   Članak 29. primjenjuje se na podatke sadržane u repozitoriju MPL-a.”;

| 9. | članak 12. stavak 9. briše se; |
| --- | --- |

9.

članak 12. stavak 9. briše se;

| 10. | članak 16. zamjenjuje se sljedećim:

  „Article 16
  Types of payment orders in TIPS DCA
  The following are classified as payment orders for the purposes of the TIPS service:






  (a) | instant payment orders; |
| --- | --- | --- |

10.

članak 16. zamjenjuje se sljedećim:

„Article 16

Types of payment orders in TIPS DCA

The following are classified as payment orders for the purposes of the TIPS service:

(a)

instant payment orders;

| (b) | positive recall answers; |
| --- | --- |

(b)

positive recall answers;

| (c) | TIPS DCA to PM liquidity transfer orders; |
| --- | --- |

(c)

TIPS DCA to PM liquidity transfer orders;

| (d) | TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders; and |
| --- | --- |

(d)

TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders; and

| (e) | TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders.“; |
| --- | --- |

(e)

TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders.“;

| 11. | U članku 18. stavak 6. zamjenjuje se sljedećim:

  „6.   After a TIPS DCA to PM liquidity transfer order, a TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order or a TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order has been accepted as referred to in Article 17, the TARGET2-ECB shall check whether sufficient funds are available on the payer's account. If sufficient funds are not available the liquidity transfer order shall be rejected. If sufficient funds are available the liquidity transfer order shall be settled immediately.“; |
| --- | --- |

11.

U članku 18. stavak 6. zamjenjuje se sljedećim:

„6.   After a TIPS DCA to PM liquidity transfer order, a TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order or a TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order has been accepted as referred to in Article 17, the TARGET2-ECB shall check whether sufficient funds are available on the payer's account. If sufficient funds are not available the liquidity transfer order shall be rejected. If sufficient funds are available the liquidity transfer order shall be settled immediately.“;

| 12. | članak 20. stavak 1. točka (b) zamjenjuje se sljedećim:






  „(b) | TIPS DCA to PM liquidity transfer orders, positive recall answers and TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders are deemed entered into TARGET2-ECB and irrevocable at the moment that the relevant TIPS DCA is debited. TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders are deemed entered into TARGET2-ECB and irrevocable at the moment that the relevant TIPS AS technical account is debited.“; |
| --- | --- | --- |

12.

članak 20. stavak 1. točka (b) zamjenjuje se sljedećim:

„(b)

TIPS DCA to PM liquidity transfer orders, positive recall answers and TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders are deemed entered into TARGET2-ECB and irrevocable at the moment that the relevant TIPS DCA is debited. TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders are deemed entered into TARGET2-ECB and irrevocable at the moment that the relevant TIPS AS technical account is debited.“;

| 13. | U članku 30. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

  „1.   TIPS DCA holders shall be deemed to be aware of, shall comply with and shall be able to demonstrate that compliance to the relevant competent authorities with all obligations on them relating to legislation on data protection. They shall be deemed to be aware of, and shall comply with all obligations on them relating to legislation on prevention of money laundering and the financing of terrorism, proliferation-sensitive nuclear activities and the development of nuclear weapons delivery systems, in particular in terms of implementing appropriate measures concerning any payments debited or credited on their TIPS DCAs. TIPS DCA holders ensure that they are informed about their chosen NSP's data retrieval policy prior to entering into a contractual relationship with that NSP.“; |
| --- | --- |

13.

U članku 30. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   TIPS DCA holders shall be deemed to be aware of, shall comply with and shall be able to demonstrate that compliance to the relevant competent authorities with all obligations on them relating to legislation on data protection. They shall be deemed to be aware of, and shall comply with all obligations on them relating to legislation on prevention of money laundering and the financing of terrorism, proliferation-sensitive nuclear activities and the development of nuclear weapons delivery systems, in particular in terms of implementing appropriate measures concerning any payments debited or credited on their TIPS DCAs. TIPS DCA holders ensure that they are informed about their chosen NSP's data retrieval policy prior to entering into a contractual relationship with that NSP.“;

| 14. | umeće se sljedeći članak 35.a:

  „Article 35a
  Transitional provision
  Once the TARGET system is operational and the TARGET2 has ceased operation, TIPS DCA holders shall become TIPS DCA holders in the TARGET system.“; |
| --- | --- |

14.

umeće se sljedeći članak 35.a:

„Article 35a

Transitional provision

Once the TARGET system is operational and the TARGET2 has ceased operation, TIPS DCA holders shall become TIPS DCA holders in the TARGET system.“;

| 15. | u Dodatku I. tablica iz stavka 2. zamjenjuje se sljedećim:






  „Message Type | Message Name |
| --- | --- | --- |
| Pacs.002 | FIToFIPayment Status Report |
| Pacs.004 | PaymentReturn |
| Pacs.008 | FIToFICustomerCreditTransfer |
| Pacs.028 | FIToFIPaymentStatusRequest |
| camt.003 | GetAccount |
| camt.004 | ReturnAccount |
| camt.005 | GetTransaction |
| camt.006 | ReturnTransaction |
| camt.011 | ModifyLimit |
| camt.019 | ReturnBusinessDayInformation |
| camt.025 | Receipt |
| camt.029 | ResolutionOfInvestigation |
| camt.050 | LiquidityCreditTransfer |
| camt.052 | BankToCustomerAccountReport |
| camt.053 | BankToCustomerStatement |
| camt.054 | BankToCustomerDebitCreditNotification |
| camt.056 | FIToFIPaymentCancellationRequest |
| acmt.010 | AccountRequestAcknowledgement |
| acmt.011 | AccountRequestRejection |
| acmt.015 | AccountExcludedMandateMaintenanceRequest |
| reda.016 | PartyStatusAdviceV01 |
| reda.022 | PartyModificationRequestV01” |

15.

u Dodatku I. tablica iz stavka 2. zamjenjuje se sljedećim:

„Message Type

Message Name

Pacs.002

FIToFIPayment Status Report

Pacs.004

PaymentReturn

Pacs.008

FIToFICustomerCreditTransfer

Pacs.028

FIToFIPaymentStatusRequest

camt.003

GetAccount

camt.004

ReturnAccount

camt.005

GetTransaction

camt.006

ReturnTransaction

camt.011

ModifyLimit

camt.019

ReturnBusinessDayInformation

camt.025

Receipt

camt.029

ResolutionOfInvestigation

camt.050

LiquidityCreditTransfer

camt.052

BankToCustomerAccountReport

camt.053

BankToCustomerStatement

camt.054

BankToCustomerDebitCreditNotification

camt.056

FIToFIPaymentCancellationRequest

acmt.010

AccountRequestAcknowledgement

acmt.011

AccountRequestRejection

acmt.015

AccountExcludedMandateMaintenanceRequest

reda.016

PartyStatusAdviceV01

reda.022

PartyModificationRequestV01”

| 16. | u Dodatku I., stavak 6. točka 1. podtočka (b) zamjenjuje se sljedećim:






  „(b) | User-to-application mode (U2A)
  U2A permits direct communication between a TIPS DCA holder and the TIPS GUI. The information is displayed in a browser running on a PC system. For U2A access the IT infrastructure has to be able to support cookies. Further details are described in the TIPS User Handbook.”; |
| --- | --- | --- |

16.

u Dodatku I., stavak 6. točka 1. podtočka (b) zamjenjuje se sljedećim:

„(b)

User-to-application mode (U2A)

U2A permits direct communication between a TIPS DCA holder and the TIPS GUI. The information is displayed in a browser running on a PC system. For U2A access the IT infrastructure has to be able to support cookies. Further details are described in the TIPS User Handbook.”;

| 17. | u Dodatku IV., stavak 2. briše se; |
| --- | --- |

17.

u Dodatku IV., stavak 2. briše se;

| 18. | Dodatak V. briše se. |
| --- | --- |

18.

Dodatak V. briše se.

---

SMJERNICE

| 6.10.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 354/45 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 354/45

---

SMJERNICA (EU) 2021/1759 EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE

od 20. srpnja 2021.

o izmjeni Smjernice ESB/2012/27 o Transeuropskom automatiziranom sustavu ekspresnih novčanih transakcija u realnom vremenu na bruto načelu (sustav TARGET2) (ESB/2021/30)

UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno prvu i četvrtu alineju njegova članka 127. stavka 2.,

uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 3. stavak 1. te članke 17., 18. i 22.,

budući da:

| (1) | Upravno vijeće Europske središnje banke donijelo je 26. travnja 2007. Smjernicu ESB/2007/2 (1) o sustavu TARGET2 kojom se uspostavlja jedinstvena tehnička platforma – jedinstvena zajednička platforma (SSP). Ta je Smjernica preinačena 2012. kao Smjernica ESB/2012/27 Europske središnje banke (2). |
| --- | --- |

(1)

Upravno vijeće Europske središnje banke donijelo je 26. travnja 2007. Smjernicu ESB/2007/2 (1) o sustavu TARGET2 kojom se uspostavlja jedinstvena tehnička platforma – jedinstvena zajednička platforma (SSP). Ta je Smjernica preinačena 2012. kao Smjernica ESB/2012/27 Europske središnje banke (2).

| (2) | Radi djelotvornog normiranja potrebno je pojasniti da će imatelji DCA-a za TIPS i imatelji DCA-a za T2S od studenoga 2021. odnosno od lipnja 2022. biti povezani sa sustavom TARGET2 preko jedinstvenog portala za pristup tržišnoj infrastrukturi Eurosustava (eng. „Eurosystem Single Market Infrastructure Gateway”
  ). |
| --- | --- |

(2)

Radi djelotvornog normiranja potrebno je pojasniti da će imatelji DCA-a za TIPS i imatelji DCA-a za T2S od studenoga 2021. odnosno od lipnja 2022. biti povezani sa sustavom TARGET2 preko jedinstvenog portala za pristup tržišnoj infrastrukturi Eurosustava (eng. „Eurosystem Single Market Infrastructure Gateway”
  ).

| (3) | Kako bi se osiguralo da se sustav TARGET2 nastavlja razvijati radi suočavanja s prijetnjama u području kibersigurnosti, potrebno je pojasniti i proširiti pravila o pridržavanju zahtjeva vezanih uz sigurnost krajnje točke sustava TARGET2. Isto tako, kako bi se osigurao sveobuhvatan i usklađen pravni okvir, potrebno je izmijeniti definicije. |
| --- | --- |

(3)

Kako bi se osiguralo da se sustav TARGET2 nastavlja razvijati radi suočavanja s prijetnjama u području kibersigurnosti, potrebno je pojasniti i proširiti pravila o pridržavanju zahtjeva vezanih uz sigurnost krajnje točke sustava TARGET2. Isto tako, kako bi se osigurao sveobuhvatan i usklađen pravni okvir, potrebno je izmijeniti definicije.

| (4) | Kako bi se osiguralo da su trenutačna plaćanja dostupna u cijeloj Uniji, imatelji PM računa, njihovi neizravni sudionici i dostupni imatelji BIC-a koji su pristupili SCT Inst shemi potpisivanjem Sporazuma o pristupanju SEPA trenutačnom kreditnom transferu trebali bi biti i ostati stalno dostupni na platformi TIPS putem DCA-a za TIPS. Usluge prijenosa sredstava u novcu središnje banke za podsustave koji namiruju trenutačna plaćanja u vlastitim knjigama trebale bi se pružati na platformi TIPS. |
| --- | --- |

(4)

Kako bi se osiguralo da su trenutačna plaćanja dostupna u cijeloj Uniji, imatelji PM računa, njihovi neizravni sudionici i dostupni imatelji BIC-a koji su pristupili SCT Inst shemi potpisivanjem Sporazuma o pristupanju SEPA trenutačnom kreditnom transferu trebali bi biti i ostati stalno dostupni na platformi TIPS putem DCA-a za TIPS. Usluge prijenosa sredstava u novcu središnje banke za podsustave koji namiruju trenutačna plaćanja u vlastitim knjigama trebale bi se pružati na platformi TIPS.

| (5) | Nakon što projekt konsolidacije sustava T2-T2S postane operativan, bit će potrebna transparentnost u pogledu načina prijenosa salda s računa sudionika u sustavu TARGET2 na odgovarajuće račune sljednike u budućem sustavu TARGET kako bi se osigurala pravna sigurnost. |
| --- | --- |

(5)

Nakon što projekt konsolidacije sustava T2-T2S postane operativan, bit će potrebna transparentnost u pogledu načina prijenosa salda s računa sudionika u sustavu TARGET2 na odgovarajuće račune sljednike u budućem sustavu TARGET kako bi se osigurala pravna sigurnost.

| (6) | Radi osiguravanja učinkovite primjene, također je potrebno pojasniti i ažurirati ostale odredbe Smjernice ESB/2012/27. |
| --- | --- |

(6)

Radi osiguravanja učinkovite primjene, također je potrebno pojasniti i ažurirati ostale odredbe Smjernice ESB/2012/27.

| (7) | Za provedbu projekta konsolidacije sustava T2-T2S bit će potrebne i izmjene primjenjivih pravila koja se odnose na ugovore sklopljene s pružateljima mrežnih usluga sustava T2S, koja bi se trebala primjenjivati od 13. lipnja 2022. |
| --- | --- |

(7)

Za provedbu projekta konsolidacije sustava T2-T2S bit će potrebne i izmjene primjenjivih pravila koja se odnose na ugovore sklopljene s pružateljima mrežnih usluga sustava T2S, koja bi se trebala primjenjivati od 13. lipnja 2022.

| (8) | Smjernicu ESB/2012/27 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(8)

Smjernicu ESB/2012/27 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELO JE OVU SMJERNICU:

Članak 1.

Izmjene

Smjernica ESB/2012/27 mijenja se kako slijedi:

| 1. | Članak 1. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

  „1.   Sustav TARGET2 omogućava namiru u realnom vremenu na bruto načelu za plaćanja u eurima, s namirom u novcu središnje banke preko PM računa, namjenskih gotovinskih računa za sustav T2S i namjenskih gotovinskih računa za TIPS. Sustav TARGET2 uspostavljen je i djeluje na temelju SSP-a, preko kojeg se nalozi za plaćanje dostavljaju i obrađuju te preko kojeg se naposljetku primaju plaćanja na tehnički jednak način. Što se tiče tehničkog funkcioniranja namjenskih gotovinskih računa za T2S, sustav TARGET2 tehnički je uspostavljen i djeluje na temelju platforme T2S. Što se tiče tehničkog funkcioniranja namjenskih gotovinskih računa za TIPS i tehničkih računa podsustava za TIPS, sustav TARGET2 tehnički je uspostavljen i djeluje na temelju platforme TIPS.”; |
| --- | --- |

1.

Članak 1. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Sustav TARGET2 omogućava namiru u realnom vremenu na bruto načelu za plaćanja u eurima, s namirom u novcu središnje banke preko PM računa, namjenskih gotovinskih računa za sustav T2S i namjenskih gotovinskih računa za TIPS. Sustav TARGET2 uspostavljen je i djeluje na temelju SSP-a, preko kojeg se nalozi za plaćanje dostavljaju i obrađuju te preko kojeg se naposljetku primaju plaćanja na tehnički jednak način. Što se tiče tehničkog funkcioniranja namjenskih gotovinskih računa za T2S, sustav TARGET2 tehnički je uspostavljen i djeluje na temelju platforme T2S. Što se tiče tehničkog funkcioniranja namjenskih gotovinskih računa za TIPS i tehničkih računa podsustava za TIPS, sustav TARGET2 tehnički je uspostavljen i djeluje na temelju platforme TIPS.”;

| 2. | članak 2. mijenja se kako slijedi:






  (a) | točka 58. briše se; |
| --- | --- | --- |

2.

članak 2. mijenja se kako slijedi:

(a)

točka 58. briše se;

| (b) | točka 62. zamjenjuje se sljedećim:






  „(62) | „nalog za plaćanje” znači nalog za kreditni transfer, nalog za prijenos likvidnosti, instrukcija za izravno terećenje, nalog za prijenos likvidnosti s PM-a na DCA za T2S, nalog za prijenos likvidnosti s DCA-a za T2S na PM, nalog za prijenos likvidnosti s DCA za T2S na DCA za T2S, nalog za prijenos likvidnosti s PM-a na DCA za TIPS, nalog za prijenos likvidnosti s DCA-a za TIPS na PM, nalog za prijenos likvidnosti s tehničkog računa podsustava za TIPS na DCA za TIPS, nalog za prijenos likvidnosti s DCA za TIPS na tehnički račun podsustava za TIPS, nalog za trenutačno plaćanje ili pozitivan odgovor na opoziv;”; |
| --- | --- | --- |

(b)

točka 62. zamjenjuje se sljedećim:

„(62)

„nalog za plaćanje” znači nalog za kreditni transfer, nalog za prijenos likvidnosti, instrukcija za izravno terećenje, nalog za prijenos likvidnosti s PM-a na DCA za T2S, nalog za prijenos likvidnosti s DCA-a za T2S na PM, nalog za prijenos likvidnosti s DCA za T2S na DCA za T2S, nalog za prijenos likvidnosti s PM-a na DCA za TIPS, nalog za prijenos likvidnosti s DCA-a za TIPS na PM, nalog za prijenos likvidnosti s tehničkog računa podsustava za TIPS na DCA za TIPS, nalog za prijenos likvidnosti s DCA za TIPS na tehnički račun podsustava za TIPS, nalog za trenutačno plaćanje ili pozitivan odgovor na opoziv;”;

| (c) | točka 78. briše se; |
| --- | --- |

(c)

točka 78. briše se;

| (d) | točka 81. zamjenjuje se sljedećim:






  „(81) | „nalog za trenutačno plaćanje” znači, u skladu sa SEPA shemom za trenutačni kreditni transfer (SCT Inst) Europskog platnog vijeća, instrukcija za plaćanje koja se može izvršiti 24 sata na dan svakog kalendarskog dana u godini, s obradom i obaviješću platitelju koja je trenutačna ili skoro trenutačna te uključuje: i. naloge za trenutačno plaćanje s DCA za TIPS na DCA za TIPS; ii. naloge za trenutačno plaćanje s DCA za TIPS na tehnički račun podsustava za TIPS; iii. naloge za trenutačno plaćanje s tehničkog računa podsustava za TIPS na DCA za TIPS i iv. naloge za trenutačno plaćanje s tehničkog računa podsustava za TIPS na tehnički račun podsustava za TIPS;”; |
| --- | --- | --- |

(d)

točka 81. zamjenjuje se sljedećim:

„(81)

„nalog za trenutačno plaćanje” znači, u skladu sa SEPA shemom za trenutačni kreditni transfer (SCT Inst) Europskog platnog vijeća, instrukcija za plaćanje koja se može izvršiti 24 sata na dan svakog kalendarskog dana u godini, s obradom i obaviješću platitelju koja je trenutačna ili skoro trenutačna te uključuje: i. naloge za trenutačno plaćanje s DCA za TIPS na DCA za TIPS; ii. naloge za trenutačno plaćanje s DCA za TIPS na tehnički račun podsustava za TIPS; iii. naloge za trenutačno plaćanje s tehničkog računa podsustava za TIPS na DCA za TIPS i iv. naloge za trenutačno plaćanje s tehničkog računa podsustava za TIPS na tehnički račun podsustava za TIPS;”;

| (e) | umeću se sljedeće točke od 87. do 90.:






  „(87) | „SEPA shema za trenutačni kreditni transfer (SCT Inst) Europskog platnog vijeća” ili „SCT Inst shema” znači automatizirani, otvoreni sustav standarda kojim se osigurava da se sudionici SCT Inst moraju pridržavati skupa međubankovnih pravila, čime se pružateljima platnih usluga u SEPA-i omogućuje da ponude automatizirani proizvod za trenutačni kreditni transfer u eurima na razini SEPA-e; |
| --- | --- | --- |

(e)

umeću se sljedeće točke od 87. do 90.:

„(87)

„SEPA shema za trenutačni kreditni transfer (SCT Inst) Europskog platnog vijeća” ili „SCT Inst shema” znači automatizirani, otvoreni sustav standarda kojim se osigurava da se sudionici SCT Inst moraju pridržavati skupa međubankovnih pravila, čime se pružateljima platnih usluga u SEPA-i omogućuje da ponude automatizirani proizvod za trenutačni kreditni transfer u eurima na razini SEPA-e;

| (88) | „tehnički račun podsustava za TIPS” znači račun koji drži podsustav ili SB u ime podsustava u komponenti sustava TARGET2 SB-a za uporabu od strane podsustava za potrebe namire trenutačnih plaćanja u vlastitim knjigama; |
| --- | --- |

(88)

„tehnički račun podsustava za TIPS” znači račun koji drži podsustav ili SB u ime podsustava u komponenti sustava TARGET2 SB-a za uporabu od strane podsustava za potrebe namire trenutačnih plaćanja u vlastitim knjigama;

| (89) | „nalog za prijenos likvidnosti s DCA-a za TIPS na tehnički račun podsustava za TIPS” znači instrukcija za prijenos određenog iznosa sredstava s DCA-a za TIPS na tehnički račun podsustava za TIPS za povećanje pozicije imatelja DCA-a za TIPS (ili pozicije drugog sudionika u podsustavu) u knjigama podsustava; |
| --- | --- |

(89)

„nalog za prijenos likvidnosti s DCA-a za TIPS na tehnički račun podsustava za TIPS” znači instrukcija za prijenos određenog iznosa sredstava s DCA-a za TIPS na tehnički račun podsustava za TIPS za povećanje pozicije imatelja DCA-a za TIPS (ili pozicije drugog sudionika u podsustavu) u knjigama podsustava;

| (90) | „nalog za prijenos likvidnosti s tehničkog računa TIPS AS na DCA za TIPS” znači instrukcija za prijenos određenog iznosa sredstava s tehničkog računa podsustava za TIPS na DCA za TIPS radi smanjenja pozicije imatelja DCA-a za TIPS (ili pozicije drugog sudionika u podsustavu) u knjigama podsustava.”; |
| --- | --- |

(90)

„nalog za prijenos likvidnosti s tehničkog računa TIPS AS na DCA za TIPS” znači instrukcija za prijenos određenog iznosa sredstava s tehničkog računa podsustava za TIPS na DCA za TIPS radi smanjenja pozicije imatelja DCA-a za TIPS (ili pozicije drugog sudionika u podsustavu) u knjigama podsustava.”;

| 3. | članak 13. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 13.
  Podsustavi

  1.   Središnje banke Eurosustava pružaju podsustavima usluge prijenosa sredstava u novcu središnje banke u PM-u s pristupom preko pružatelja mrežnih usluga sustava TARGET2. Takve su usluge uređene dvostranim sporazumima između središnjih banaka Eurosustava i odnosnih podsustava.


  2.   Dvostrani sporazumi s podsustavima koji upotrebljavaju ASI moraju biti u skladu s Prilogom IV. Osim toga, središnje banke Eurosustava osiguravaju da se u takvim dvostranim sporazumima na odgovarajući način primjenjuju sljedeće odredbe Priloga II.:






  (a) | članak 8. stavak 1. (tehnički i pravni zahtjevi); |
| --- | --- | --- |

3.

članak 13. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 13.

Podsustavi

1.   Središnje banke Eurosustava pružaju podsustavima usluge prijenosa sredstava u novcu središnje banke u PM-u s pristupom preko pružatelja mrežnih usluga sustava TARGET2. Takve su usluge uređene dvostranim sporazumima između središnjih banaka Eurosustava i odnosnih podsustava.

2.   Dvostrani sporazumi s podsustavima koji upotrebljavaju ASI moraju biti u skladu s Prilogom IV. Osim toga, središnje banke Eurosustava osiguravaju da se u takvim dvostranim sporazumima na odgovarajući način primjenjuju sljedeće odredbe Priloga II.:

(a)

članak 8. stavak 1. (tehnički i pravni zahtjevi);

| (b) | članak 8. stavci od 2. do 5. (postupak prijave), s iznimkom da se od podsustava zahtijeva da umjesto ispunjavanja mjerila za pristup iz članka 4. ispunjavaju mjerila za pristup iz definicije pojma „podsustav” iz članka 1. Priloga II.; |
| --- | --- |

(b)

članak 8. stavci od 2. do 5. (postupak prijave), s iznimkom da se od podsustava zahtijeva da umjesto ispunjavanja mjerila za pristup iz članka 4. ispunjavaju mjerila za pristup iz definicije pojma „podsustav” iz članka 1. Priloga II.;

| (c) | raspored rada iz Dodatka V.; |
| --- | --- |

(c)

raspored rada iz Dodatka V.;

| (d) | članak 11. (zahtjevi za suradnju i razmjenu informacija), osim stavka 8.; |
| --- | --- |

(d)

članak 11. (zahtjevi za suradnju i razmjenu informacija), osim stavka 8.;

| (e) | članci 27. i 28. (postupak neprekinutog poslovanja i postupak pri nepredvidivim događajima te sigurnosni zahtjevi i postupak kontrole), pri čemu je naknada koja se koristi kao osnova za izračun novčanih kazni za nepoštovanje sigurnosnih zahtjeva kako je utvrđeno u članku 28. Priloga II. naknada iz stavka 18. točke 1. podtočke (a) Priloga IV.; |
| --- | --- |

(e)

članci 27. i 28. (postupak neprekinutog poslovanja i postupak pri nepredvidivim događajima te sigurnosni zahtjevi i postupak kontrole), pri čemu je naknada koja se koristi kao osnova za izračun novčanih kazni za nepoštovanje sigurnosnih zahtjeva kako je utvrđeno u članku 28. Priloga II. naknada iz stavka 18. točke 1. podtočke (a) Priloga IV.;

| (f) | članak 31. (sustav odgovornosti); |
| --- | --- |

(f)

članak 31. (sustav odgovornosti);

| (g) | članak 32. (pravila o dokazivanju); |
| --- | --- |

(g)

članak 32. (pravila o dokazivanju);

| (h) | članci 33. i 34. (trajanje, trajno i privremeno isključenje iz sudjelovanja), osim članka 34. stavka 1. točke (b); |
| --- | --- |

(h)

članci 33. i 34. (trajanje, trajno i privremeno isključenje iz sudjelovanja), osim članka 34. stavka 1. točke (b);

| (i) | članak 35., prema potrebi (zatvaranje PM računa); |
| --- | --- |

(i)

članak 35., prema potrebi (zatvaranje PM računa);

| (j) | članak 38. (pravila o povjerljivosti); |
| --- | --- |

(j)

članak 38. (pravila o povjerljivosti);

| (k) | članak 39. (zahtjevi Unije za zaštitu podataka, sprečavanje pranja novca i povezana pitanja); |
| --- | --- |

(k)

članak 39. (zahtjevi Unije za zaštitu podataka, sprečavanje pranja novca i povezana pitanja);

| (l) | članak 40. (zahtjevi za obavijesti); |
| --- | --- |

(l)

članak 40. (zahtjevi za obavijesti);

| (m) | članak 41. (ugovorni odnos s pružateljem mrežnih usluga sustava TARGET2); |
| --- | --- |

(m)

članak 41. (ugovorni odnos s pružateljem mrežnih usluga sustava TARGET2);

| (n) | članak 44. (pravila o mjerodavnom pravu, nadležnosti i mjestu izvršenja); |
| --- | --- |

(n)

članak 44. (pravila o mjerodavnom pravu, nadležnosti i mjestu izvršenja);

| (o) | članak 45.a stavak 1. (prijelazna odredba). |
| --- | --- |

(o)

članak 45.a stavak 1. (prijelazna odredba).

3.   Dvostrani sporazumi s podsustavima koji upotrebljavaju PI moraju biti u skladu sa svim sljedećim:

| (a) | Prilogom II. osim glave V. i dodataka VI. i VII.; i |
| --- | --- |

(a)

Prilogom II. osim glave V. i dodataka VI. i VII.; i

| (b) | člankom 18. Priloga IV. |
| --- | --- |

(b)

člankom 18. Priloga IV.

Za potrebe točke (a), naknada koja se koristi kao osnova za izračun novčanih kazni za nepoštovanje sigurnosnih zahtjeva kako je utvrđeno u članku 28. Priloga II. naknada je iz stavka 18. točke 1. podtočke (a) Priloga IV.

4.   Odstupajući od stavka 3., dvostrani sporazumi s podsustavima koji upotrebljavaju PI, ali samo namiruju plaćanja u korist svojih klijenata, moraju biti u skladu sa svim sljedećim:

| (a) | Prilogom II., osim glave V., članka 36. i dodataka VI. i VII.; i |
| --- | --- |

(a)

Prilogom II., osim glave V., članka 36. i dodataka VI. i VII.; i

| (b) | člankom 18. Priloga IV. |
| --- | --- |

(b)

člankom 18. Priloga IV.

Za potrebe točke (a), naknada koja se koristi kao osnova za izračun novčanih kazni za nepoštovanje sigurnosnih zahtjeva iz članka 28. Priloga II. naknada je iz stavka 18. točke 1. podtočke (a) Priloga IV.

5.   Središnje banke Eurosustava pružaju usluge prijenosa sredstava u novcu središnje banke za podsustave koji namiruju trenutačna plaćanja u vlastitim knjigama u skladu sa SCT Inst shemom samo na platformi TIPS. Dvostrani sporazumi za pružanje takvih usluga prijenosa sredstava moraju biti u skladu s Prilogom IV.a i moraju omogućavati samo namiru trenutačnih plaćanja u skladu sa SCT Inst shemom. U takvim dvostranim sporazumima, na odgovarajući način primjenjuju se sljedeće odredbe Priloga II.b:

| (a) | dodatci I., II. i III.; |
| --- | --- |

(a)

dodatci I., II. i III.;

| (b) | članak 4. (opći opis sustava TARGET2); |
| --- | --- |

(b)

članak 4. (opći opis sustava TARGET2);

| (c) | članak 5. (mjerila za pristup), pri čemu se od podsustava zahtijeva da udovolji mjerilima za pristup iz definicije pojma „podsustav” iz članka 1. Priloga II.b; |
| --- | --- |

(c)

članak 5. (mjerila za pristup), pri čemu se od podsustava zahtijeva da udovolji mjerilima za pristup iz definicije pojma „podsustav” iz članka 1. Priloga II.b;

| (d) | članak 6. stavak 1. (tehnički i pravni zahtjevi), s iznimkom da podsustavi moraju, umjesto da se pridržavaju SCT Inst sheme potpisivanjem Sporazuma o pristupanju SEPA trenutačnom kreditnom transferu, objaviti svoju usklađenost sa SCT Inst shemom; |
| --- | --- |

(d)

članak 6. stavak 1. (tehnički i pravni zahtjevi), s iznimkom da podsustavi moraju, umjesto da se pridržavaju SCT Inst sheme potpisivanjem Sporazuma o pristupanju SEPA trenutačnom kreditnom transferu, objaviti svoju usklađenost sa SCT Inst shemom;

| (e) | članak 6. stavci od 2. do 5. (postupak prijave), osim što i. umjesto ispunjavanja mjerila za pristup iz članka 5. podsustav mora ispuniti mjerila za pristup iz definicije pojma „podsustav” iz članka 1. Priloga II.b i ii. umjesto dostavljanja dokaza o svojem pridržavanju SCT Inst sheme, podsustav dostavlja dokaz o objavi usklađenosti sa SCT Inst shemom; |
| --- | --- |

(e)

članak 6. stavci od 2. do 5. (postupak prijave), osim što i. umjesto ispunjavanja mjerila za pristup iz članka 5. podsustav mora ispuniti mjerila za pristup iz definicije pojma „podsustav” iz članka 1. Priloga II.b i ii. umjesto dostavljanja dokaza o svojem pridržavanju SCT Inst sheme, podsustav dostavlja dokaz o objavi usklađenosti sa SCT Inst shemom;

| (f) | članak 7. (pristup platformi TIPS); |
| --- | --- |

(f)

članak 7. (pristup platformi TIPS);

| (g) | članak 8. (dostupne strane); |
| --- | --- |

(g)

članak 8. (dostupne strane);

| (h) | članak 9. (pružatelj mrežnih usluga); |
| --- | --- |

(h)

članak 9. (pružatelj mrežnih usluga);

| (i) | članak 11. (imenik TIPS-a); |
| --- | --- |

(i)

članak 11. (imenik TIPS-a);

| (j) | članak 11.a (repozitorij MPL-a); |
| --- | --- |

(j)

članak 11.a (repozitorij MPL-a);

| (k) | članak 12. (obveze središnjih banaka i imatelja računa), osim stavka 4.; |
| --- | --- |

(k)

članak 12. (obveze središnjih banaka i imatelja računa), osim stavka 4.;

| (l) | članak 14. (zahtjevi za suradnju i razmjenu informacija); |
| --- | --- |

(l)

članak 14. (zahtjevi za suradnju i razmjenu informacija);

| (m) | članak 16. (vrste naloga za plaćanje); |
| --- | --- |

(m)

članak 16. (vrste naloga za plaćanje);

| (n) | članak 17. (prihvaćanje i odbijanje naloga za plaćanje); |
| --- | --- |

(n)

članak 17. (prihvaćanje i odbijanje naloga za plaćanje);

| (o) | članak 18. (obrada naloga za plaćanje); |
| --- | --- |

(o)

članak 18. (obrada naloga za plaćanje);

| (p) | članak 19. (zahtjev za opoziv); |
| --- | --- |

(p)

članak 19. (zahtjev za opoziv);

| (q) | članak 20. (trenutak unosa, trenutak neopozivosti); |
| --- | --- |

(q)

članak 20. (trenutak unosa, trenutak neopozivosti);

| (r) | članak 21. (sigurnosni zahtjevi i neprekinuto poslovanje); |
| --- | --- |

(r)

članak 21. (sigurnosni zahtjevi i neprekinuto poslovanje);

| (s) | članak 23. (sustav odgovornosti); |
| --- | --- |

(s)

članak 23. (sustav odgovornosti);

| (t) | članak 24. (pravila o dokazivanju); |
| --- | --- |

(t)

članak 24. (pravila o dokazivanju);

| (u) | članci 25. i 26. (trajanje, trajno i privremeno isključenje iz sudjelovanja), osim članka 26. stavka 1. točke (b) i članka 26. stavka 4. drugog podstavka; |
| --- | --- |

(u)

članci 25. i 26. (trajanje, trajno i privremeno isključenje iz sudjelovanja), osim članka 26. stavka 1. točke (b) i članka 26. stavka 4. drugog podstavka;

| (v) | članak 27., prema potrebi (zatvaranje računa); |
| --- | --- |

(v)

članak 27., prema potrebi (zatvaranje računa);

| (w) | članak 29. (pravila o povjerljivosti); |
| --- | --- |

(w)

članak 29. (pravila o povjerljivosti);

| (x) | članak 30. (zahtjevi Unije za zaštitu podataka, sprečavanje pranja novca i povezana pitanja); |
| --- | --- |

(x)

članak 30. (zahtjevi Unije za zaštitu podataka, sprečavanje pranja novca i povezana pitanja);

| (y) | članak 31. (zahtjevi za obavijesti); |
| --- | --- |

(y)

članak 31. (zahtjevi za obavijesti);

| (z) | članak 34. (pravila o mjerodavnom pravu, nadležnosti i mjestu izvršenja); |
| --- | --- |

(z)

članak 34. (pravila o mjerodavnom pravu, nadležnosti i mjestu izvršenja);

| (aa) | članak 35.a (prijelazna odredba).”; |
| --- | --- |

(aa)

članak 35.a (prijelazna odredba).”;

| 4. | članak 17. stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:

  „4.   Stavci od 1. do 3.a ovog članka također se primjenjuju u slučaju privremenog ili trajnog prestanka upotrebe ASI-ja ili platforme TIPS od strane podsustava.”; |
| --- | --- |

4.

članak 17. stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:

„4.   Stavci od 1. do 3.a ovog članka također se primjenjuju u slučaju privremenog ili trajnog prestanka upotrebe ASI-ja ili platforme TIPS od strane podsustava.”;

| 5. | umeće se sljedeći članak 27.a:

  „Članak 27.a
  Prijelazna odredba
  Središnje banke Eurosustava mogu pružati usluge prijenosa sredstava u novcu središnje banke za podsustave koji namiruju trenutačna plaćanja u vlastitim knjigama u skladu sa SCT Inst shemom upotrebom sučelja podsustava do 25. veljače 2022.”; |
| --- | --- |

5.

umeće se sljedeći članak 27.a:

„Članak 27.a

Prijelazna odredba

Središnje banke Eurosustava mogu pružati usluge prijenosa sredstava u novcu središnje banke za podsustave koji namiruju trenutačna plaćanja u vlastitim knjigama u skladu sa SCT Inst shemom upotrebom sučelja podsustava do 25. veljače 2022.”;

| 6. | Prilog II. Smjernici ESB/2012/27 mijenja se u skladu s Prilogom I. ovoj Smjernici; |
| --- | --- |

6.

Prilog II. Smjernici ESB/2012/27 mijenja se u skladu s Prilogom I. ovoj Smjernici;

| 7. | Prilog II.a Smjernici ESB/2012/27 mijenja se u skladu s Prilogom II. ovoj Smjernici; |
| --- | --- |

7.

Prilog II.a Smjernici ESB/2012/27 mijenja se u skladu s Prilogom II. ovoj Smjernici;

| 8. | Prilog II.b Smjernici ESB/2012/27 mijenja se u skladu s Prilogom III. ovoj Smjernici; |
| --- | --- |

8.

Prilog II.b Smjernici ESB/2012/27 mijenja se u skladu s Prilogom III. ovoj Smjernici;

| 9. | Prilog IV. Smjernici ESB/2012/27 mijenja se u skladu s Prilogom IV. ovoj Smjernici; |
| --- | --- |

9.

Prilog IV. Smjernici ESB/2012/27 mijenja se u skladu s Prilogom IV. ovoj Smjernici;

| 10. | novi Prilog IV.a Smjernici ESB/2012/27 umeće se u skladu s Prilogom V. ovoj Smjernici. |
| --- | --- |

10.

novi Prilog IV.a Smjernici ESB/2012/27 umeće se u skladu s Prilogom V. ovoj Smjernici.

Članak 2.

Stupanje na snagu i provedba

1.   Ova Smjernica stupa na snagu na dan kada su o njoj obaviještene nacionalne središnje banke država članica čija je valuta euro.

2.   Nacionalne središnje banke država članica čija je valuta euro poduzimaju potrebne mjere kako bi se uskladile s ovom Smjernicom od 21. studenoga 2021., osim sa stavkom 1 točkom (c), stavkom 7. i stavkom 9. Priloga II. ovoj Smjernici u odnosu na koje one poduzimaju potrebne mjere i primjenjuju ih od 13. lipnja 2022. Nacionalne središnje banke izvješćuju ESB o propisima i sredstvima u vezi tih mjera najkasnije do 9. rujna 2021.

Članak 3.

Adresati

Ova je Smjernica upućena svim središnjim bankama Eurosustava.

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 20. srpnja 2021.

Za Upravno vijeće ESB-a

Predsjednica ESB-a

Christine LAGARDE

---

(1)  Smjernica ESB/2007/2 Europske središnje banke od 26. travnja 2007. o Transeuropskom automatiziranom sustavu ekspresnih novčanih transakcija u realnom vremenu na bruto načelu (sustav TARGET2) (SL L 237, 8.9.2007., str. 1.).

1

(2)  Smjernica ESB/2012/27 Europske središnje banke od 5. prosinca 2012. o Transeuropskom automatiziranom sustavu ekspresnih novčanih transakcija u realnom vremenu na bruto načelu (sustav TARGET2) (SL L 30, 30.1.2013., str. 1.).

2

---

PRILOG I.

Prilog II.Smjernici ESB/2012/27 mijenja se kako slijedi:

| 1. | Članak 1. mijenja se kako slijedi:






  (a) | točka (a) u definiciji pojma „grupa” zamjenjuje se sljedećim:






  „(a) | sastav kreditnih institucija uključenih u konsolidirane financijske izvještaje matičnog društva, pri čemu je matično društvo obvezno podnijeti konsolidirane financijske izvještaje prema Međunarodnom računovodstvenom standardu 27 (MRS 27), donesenom na temelju Uredbe Komisije (EZ) br. 1126/2008 (*1) i koji se sastoji od: i. matičnog društva i jednog ili više društava kćeri; ili ii. dva ili više društava kćeri matičnog društva; ili |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Članak 1. mijenja se kako slijedi:

(a)

točka (a) u definiciji pojma „grupa” zamjenjuje se sljedećim:

„(a)

sastav kreditnih institucija uključenih u konsolidirane financijske izvještaje matičnog društva, pri čemu je matično društvo obvezno podnijeti konsolidirane financijske izvještaje prema Međunarodnom računovodstvenom standardu 27 (MRS 27), donesenom na temelju Uredbe Komisije (EZ) br. 1126/2008 (*1) i koji se sastoji od: i. matičnog društva i jednog ili više društava kćeri; ili ii. dva ili više društava kćeri matičnog društva; ili

(*1)  Uredba Komisije (EZ) br. 1126/2008 od 3. studenoga 2008. o usvajanju određenih međunarodnih računovodstvenih standarda u skladu s Uredbom (EZ) br. 1606/2002 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 320, 29.11.2008., str. 1.).”;"

| (b) | definicija pojma „nalog za trenutačno plaćanje” zamjenjuje se sljedećim:






  „— | „nalog za trenutačno plaćanje" znači, u skladu sa SEPA shemom za trenutačni kreditni transfer (SCT Inst) Europskog platnog vijeća, instrukcija za plaćanje koja se može izvršiti 24 sata na dan svakog kalendarskog dana u godini, s obradom i obaviješću platitelju koja je trenutačna ili skoro trenutačna i koja uključuje: i. naloge za trenutačno plaćanje s DCA-a za TIPS na DCA za TIPS; ii. naloge za trenutačno plaćanje s DCA-a za TIPS na tehnički račun podsustava za TIPS; iii. naloge za trenutačno plaćanje s tehničkog računa podsustava za TIPS na DCA za TIPS i iv. naloge za trenutačno plaćanje s tehničkog računa podsustava za TIPS na tehnički račun podsustava za TIPS,”; |
| --- | --- | --- |

(b)

definicija pojma „nalog za trenutačno plaćanje” zamjenjuje se sljedećim:

„—

„nalog za trenutačno plaćanje" znači, u skladu sa SEPA shemom za trenutačni kreditni transfer (SCT Inst) Europskog platnog vijeća, instrukcija za plaćanje koja se može izvršiti 24 sata na dan svakog kalendarskog dana u godini, s obradom i obaviješću platitelju koja je trenutačna ili skoro trenutačna i koja uključuje: i. naloge za trenutačno plaćanje s DCA-a za TIPS na DCA za TIPS; ii. naloge za trenutačno plaćanje s DCA-a za TIPS na tehnički račun podsustava za TIPS; iii. naloge za trenutačno plaćanje s tehničkog računa podsustava za TIPS na DCA za TIPS i iv. naloge za trenutačno plaćanje s tehničkog računa podsustava za TIPS na tehnički račun podsustava za TIPS,”;

| (c) | dodaju se sljedeće definicije:






  „— | „SEPA shema za trenutačni kreditni transfer (SCT Inst) Europskog platnog Vijeća ili „SCT Inst shema”” znači automatizirani, otvoreni sustav standarda kojim se osigurava da se sudionici SCT Inst pridržavaju skupa međubankovnih pravila, čime se pružateljima platnih usluga u SEPA-i omogućuje da ponude automatizirani proizvod za trenutačni kreditni transfer u eurima na razini SEPA-e |
| --- | --- | --- |

(c)

dodaju se sljedeće definicije:

„—

„SEPA shema za trenutačni kreditni transfer (SCT Inst) Europskog platnog Vijeća ili „SCT Inst shema”” znači automatizirani, otvoreni sustav standarda kojim se osigurava da se sudionici SCT Inst pridržavaju skupa međubankovnih pravila, čime se pružateljima platnih usluga u SEPA-i omogućuje da ponude automatizirani proizvod za trenutačni kreditni transfer u eurima na razini SEPA-e

| — | „tehnički račun podsustava za TIPS” znači račun koji drži podsustav ili SB u ime podsustava u komponenti sustava TARGET2 SB-a za uporabu od strane podsustava za potrebe namire trenutačnih plaćanja u vlastitim knjigama |
| --- | --- |

—

„tehnički račun podsustava za TIPS” znači račun koji drži podsustav ili SB u ime podsustava u komponenti sustava TARGET2 SB-a za uporabu od strane podsustava za potrebe namire trenutačnih plaćanja u vlastitim knjigama

| — | „nalog za prijenos likvidnosti s DCA-a za TIPS na tehnički račun podsustava za TIPS” znači instrukcija za prijenos određenog iznosa sredstava s DCA-a za TIPS na tehnički račun podsustava za TIPS za povećanje pozicije imatelja DCA-a za TIPS (ili pozicije drugog sudionika u podsustavu) u knjigama podsustava |
| --- | --- |

—

„nalog za prijenos likvidnosti s DCA-a za TIPS na tehnički račun podsustava za TIPS” znači instrukcija za prijenos određenog iznosa sredstava s DCA-a za TIPS na tehnički račun podsustava za TIPS za povećanje pozicije imatelja DCA-a za TIPS (ili pozicije drugog sudionika u podsustavu) u knjigama podsustava

| — | „nalog za prijenos likvidnosti s tehničkog računa podsustava za TIPS na DCA za TIPS” znači instrukcija za prijenos određenog iznosa sredstava s tehničkog računa podsustava za TIPS na DCA za TIPS radi smanjenja pozicije imatelja DCA-a za TIPS (ili pozicije drugog sudionika u podsustavu) u knjigama podsustava |
| --- | --- |

—

„nalog za prijenos likvidnosti s tehničkog računa podsustava za TIPS na DCA za TIPS” znači instrukcija za prijenos određenog iznosa sredstava s tehničkog računa podsustava za TIPS na DCA za TIPS radi smanjenja pozicije imatelja DCA-a za TIPS (ili pozicije drugog sudionika u podsustavu) u knjigama podsustava

| — | „dostupna strana” znači subjekt koji: (a) ima BIC; (b) određen je kao dostupna strana od strane imatelja DCA-a za TIPS ili od strane podsustava; (c) korespondent je, klijent ili podružnica imatelja DCA-a za TIPS ili sudionik podsustava ili korespondent, klijent ili podružnica sudionika u podsustavu; i (d) dostupan je putem platforme TIPS i u mogućnosti je dostavljati naloge za trenutačno plaćanje i primati naloge za trenutačno plaćanje putem imatelja DCA-a za TIPS ili podsustava ili, ako je tako ovlašten od strane imatelja DCA-a za TIPS ili podsustava, izravno.”; |
| --- | --- |

—

„dostupna strana” znači subjekt koji: (a) ima BIC; (b) određen je kao dostupna strana od strane imatelja DCA-a za TIPS ili od strane podsustava; (c) korespondent je, klijent ili podružnica imatelja DCA-a za TIPS ili sudionik podsustava ili korespondent, klijent ili podružnica sudionika u podsustavu; i (d) dostupan je putem platforme TIPS i u mogućnosti je dostavljati naloge za trenutačno plaćanje i primati naloge za trenutačno plaćanje putem imatelja DCA-a za TIPS ili podsustava ili, ako je tako ovlašten od strane imatelja DCA-a za TIPS ili podsustava, izravno.”;

| (d) | definicija pojma „pružatelj mrežnih usluga TIPS-a” briše se; |
| --- | --- |

(d)

definicija pojma „pružatelj mrežnih usluga TIPS-a” briše se;

| 2. | članak 3. mijenja se kako slijedi:






  (a) | u stavku 2. točka (fc) zamjenjuje se sljedećim:






  „(fc) | nalozi za prijenos likvidnosti s DCA-a za TIPS na PM i nalozi za prijenos likvidnost s PM-a na DCA za TIPS;”; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

članak 3. mijenja se kako slijedi:

(a)

u stavku 2. točka (fc) zamjenjuje se sljedećim:

„(fc)

nalozi za prijenos likvidnosti s DCA-a za TIPS na PM i nalozi za prijenos likvidnost s PM-a na DCA za TIPS;”;

| (b) | u stavku 2. umeće se sljedeća točka (fd):






  „(fd) | nalozi za prijenos likvidnosti s DCA-a za TIPS na tehnički račun podsustava za TIPS i nalozi za prijenos likvidnosti s tehničkog računa podsustava za TIPS na DCA za TIPS; i”; |
| --- | --- | --- |

(b)

u stavku 2. umeće se sljedeća točka (fd):

„(fd)

nalozi za prijenos likvidnosti s DCA-a za TIPS na tehnički račun podsustava za TIPS i nalozi za prijenos likvidnosti s tehničkog računa podsustava za TIPS na DCA za TIPS; i”;

| (c) | stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

  „3.   Sustav TARGET2 omogućava namiru u realnom vremenu na bruto načelu za plaćanja u eurima, s namirom u novcu središnje banke preko PM računa, namjenskih gotovinskih računa za T2S i namjenskih gotovinskih računa za TIPS. Sustav TARGET2 uspostavljen je i djeluje na temelju SSP-a, preko kojeg se nalozi za plaćanje dostavljaju i obrađuju te preko kojeg se naposljetku primaju plaćanja na tehnički jednak način. Što se tiče tehničkog funkcioniranja namjenskih gotovinskih računa za T2S, sustav TARGET2 tehnički je uspostavljen i djeluje na temelju platforme T2S. Što se tiče tehničkog funkcioniranja namjenskih gotovinskih računa za TIPS i tehničkih računa podsustava za TIPS, sustav TARGET2 tehnički je uspostavljen i djeluje na temelju platforme TIPS.”; |
| --- | --- |

(c)

stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.   Sustav TARGET2 omogućava namiru u realnom vremenu na bruto načelu za plaćanja u eurima, s namirom u novcu središnje banke preko PM računa, namjenskih gotovinskih računa za T2S i namjenskih gotovinskih računa za TIPS. Sustav TARGET2 uspostavljen je i djeluje na temelju SSP-a, preko kojeg se nalozi za plaćanje dostavljaju i obrađuju te preko kojeg se naposljetku primaju plaćanja na tehnički jednak način. Što se tiče tehničkog funkcioniranja namjenskih gotovinskih računa za T2S, sustav TARGET2 tehnički je uspostavljen i djeluje na temelju platforme T2S. Što se tiče tehničkog funkcioniranja namjenskih gotovinskih računa za TIPS i tehničkih računa podsustava za TIPS, sustav TARGET2 tehnički je uspostavljen i djeluje na temelju platforme TIPS.”;

| 3. | članak 5. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 5.
  Izravni sudionici

  1.   Imatelji PM računa u sustavu TARGET2-[umetnuti oznaku SB-a/zemlje] su izravni sudionici i pridržavaju se zahtjeva utvrđenih u članku 8. stavcima 1. i 2. Moraju imati najmanje jedan PM račun kod [umetnuti naziv SB-a]. Imatelji PM računa koji su pristupili SCT Inst shemi potpisivanjem Sporazuma o pristupanju SEPA trenutačnom kreditnom transferu moraju biti i ostati dostupni na platformi TIPS u svakom trenutku, bilo kao imatelj DCA-a za TIPS ili kao dostupna strana preko imatelja DCA-a za TIPS.


  2.   Imatelji PM računa mogu odrediti dostupne imatelje BIC-a, neovisno o mjestu osnivanja. Imatelji PM računa mogu odrediti dostupne imatelje BIC-a koji su pristupili SCT Inst shemi potpisivanjem Sporazuma o pristupanju SEPA trenutačnom kreditnom transferu samo ako su takvi subjekti dostupni na platformi TIPS, ili kao imatelj DCA-a za TIPS ili kao dostupna strana preko imatelja DCA-a za TIPS.


  3.   Imatelji PM računa mogu odrediti subjekte kao neizravne sudionike u PM-u ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u članku 6. Imatelji PM računa mogu odrediti kao neizravne sudionike subjekte koji su pristupili SCT Inst shemi potpisivanjem Sporazuma o pristupanju SEPA trenutačnom kreditnom transferu samo ako su takvi subjekti dostupni na platformi TIPS, ili kao imatelj DCA-a za TIPS kod [umetnuti naziv SB-a] ili kao dostupna strana preko imatelja DCA-a za TIPS.


  4.   Pristup za više adresata preko podružnice može se osigurati na sljedeći način:






  (a) | kreditna institucija u smislu članka 4. stavka 1. točke (a) ili (b) ovog Priloga, koja je prihvaćena kao imatelj PM računa, može odobriti pristup svojem PM računu jednoj ili više svojih podružnica osnovanih u Uniji ili u EGP-u radi izravnog dostavljanja naloga za plaćanje i/ili primanja plaćanja, pod uvjetom da je [umetnuti naziv SB-a] o tome bio obaviješten; |
| --- | --- | --- |

3.

članak 5. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 5.

Izravni sudionici

1.   Imatelji PM računa u sustavu TARGET2-[umetnuti oznaku SB-a/zemlje] su izravni sudionici i pridržavaju se zahtjeva utvrđenih u članku 8. stavcima 1. i 2. Moraju imati najmanje jedan PM račun kod [umetnuti naziv SB-a]. Imatelji PM računa koji su pristupili SCT Inst shemi potpisivanjem Sporazuma o pristupanju SEPA trenutačnom kreditnom transferu moraju biti i ostati dostupni na platformi TIPS u svakom trenutku, bilo kao imatelj DCA-a za TIPS ili kao dostupna strana preko imatelja DCA-a za TIPS.

2.   Imatelji PM računa mogu odrediti dostupne imatelje BIC-a, neovisno o mjestu osnivanja. Imatelji PM računa mogu odrediti dostupne imatelje BIC-a koji su pristupili SCT Inst shemi potpisivanjem Sporazuma o pristupanju SEPA trenutačnom kreditnom transferu samo ako su takvi subjekti dostupni na platformi TIPS, ili kao imatelj DCA-a za TIPS ili kao dostupna strana preko imatelja DCA-a za TIPS.

3.   Imatelji PM računa mogu odrediti subjekte kao neizravne sudionike u PM-u ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u članku 6. Imatelji PM računa mogu odrediti kao neizravne sudionike subjekte koji su pristupili SCT Inst shemi potpisivanjem Sporazuma o pristupanju SEPA trenutačnom kreditnom transferu samo ako su takvi subjekti dostupni na platformi TIPS, ili kao imatelj DCA-a za TIPS kod [umetnuti naziv SB-a] ili kao dostupna strana preko imatelja DCA-a za TIPS.

4.   Pristup za više adresata preko podružnice može se osigurati na sljedeći način:

(a)

kreditna institucija u smislu članka 4. stavka 1. točke (a) ili (b) ovog Priloga, koja je prihvaćena kao imatelj PM računa, može odobriti pristup svojem PM računu jednoj ili više svojih podružnica osnovanih u Uniji ili u EGP-u radi izravnog dostavljanja naloga za plaćanje i/ili primanja plaćanja, pod uvjetom da je [umetnuti naziv SB-a] o tome bio obaviješten;

| (b) | kada je podružnica kreditne institucije prihvaćena kao imatelj PM računa, druge podružnice istog pravnog subjekta i/ili njegov glavni ured, u oba slučaja pod uvjetom da su osnovani u Uniji ili u EGP-u, mogu pristupiti PM računu podružnice, pod uvjetom da je [umetnuti naziv SB-a] o tome obaviješten.”; |
| --- | --- |

(b)

kada je podružnica kreditne institucije prihvaćena kao imatelj PM računa, druge podružnice istog pravnog subjekta i/ili njegov glavni ured, u oba slučaja pod uvjetom da su osnovani u Uniji ili u EGP-u, mogu pristupiti PM računu podružnice, pod uvjetom da je [umetnuti naziv SB-a] o tome obaviješten.”;

| 4. | u članku 12. stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:

  „5.   PM računi i njihovi podračuni remuneriraju se po nula posto ili po kamatnoj stopi na stalno raspoloživu mogućnost deponiranja kod središnje banke, ovisno o tome koja je niža, osim ako se koriste za držanje minimalne pričuve ili za držanje viška pričuva.
  Ako se radi o minimalnim pričuvama, izračun i plaćanje remuneracije držanja minimalnih pričuva uređeno je Uredbom Vijeća (EZ) br. 2531/98 (*2) i Uredbom (EU) 2021/378 Europske središnje banke (ESB/2021/1) (*3).
  Ako se radi o višku pričuva, izračun i plaćanje remuneracije držanja viška pričuva uređeno je Odlukom (EU) 2019/1743 (ESB/2019/31) (*4).


  (*2)  Uredba Vijeća (EZ) br. 2531/98 od 23. studenoga 1998. o primjeni odredbi o minimalnim pričuvama od strane Europske središnje banke (SL L 318, 27.11.1998., str. 1.)."


  (*3)  Uredba (EU) 2021/378 Europske središnje banke od 22. siječnja 2021. o primjeni odredbi o minimalnim pričuvama (ESB/2021/1) (SL L 73, 3.3.2021., str. 1.)."


  (*4)  Odluka (EU) 2019/1743 Europske središnje banke od 15. listopada 2019. o remuneraciji držanja viška pričuva i određenih depozita (ESB/2019/31) (SL L 267, 21.10.2019., str. 12.).”;" |
| --- | --- |

4.

u članku 12. stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:

„5.   PM računi i njihovi podračuni remuneriraju se po nula posto ili po kamatnoj stopi na stalno raspoloživu mogućnost deponiranja kod središnje banke, ovisno o tome koja je niža, osim ako se koriste za držanje minimalne pričuve ili za držanje viška pričuva.

Ako se radi o minimalnim pričuvama, izračun i plaćanje remuneracije držanja minimalnih pričuva uređeno je Uredbom Vijeća (EZ) br. 2531/98 (*2) i Uredbom (EU) 2021/378 Europske središnje banke (ESB/2021/1) (*3).

Ako se radi o višku pričuva, izračun i plaćanje remuneracije držanja viška pričuva uređeno je Odlukom (EU) 2019/1743 (ESB/2019/31) (*4).

(*2)  Uredba Vijeća (EZ) br. 2531/98 od 23. studenoga 1998. o primjeni odredbi o minimalnim pričuvama od strane Europske središnje banke (SL L 318, 27.11.1998., str. 1.)."

*2

(*3)  Uredba (EU) 2021/378 Europske središnje banke od 22. siječnja 2021. o primjeni odredbi o minimalnim pričuvama (ESB/2021/1) (SL L 73, 3.3.2021., str. 1.)."

*3

(*4)  Odluka (EU) 2019/1743 Europske središnje banke od 15. listopada 2019. o remuneraciji držanja viška pričuva i određenih depozita (ESB/2019/31) (SL L 267, 21.10.2019., str. 12.).”;"

*4

| 5. | članak 28. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 28.
  Sigurnosni zahtjevi i postupak provjere

  1.   Sudionici provode odgovarajuće sigurnosne provjere radi zaštite svojih sustava od neovlaštenog pristupa i upotrebe. Sudionici su isključivo odgovorni za primjerenu zaštitu povjerljivosti, cjelovitosti i dostupnosti svojih sustava.


  2.   Sudionici obavješćuju [umetnuti naziv SB-a] o svakom sigurnosnom incidentu u svojoj tehničkoj infrastrukturi i, kad je prikladno, sigurnosnim incidentima koji se događaju u tehničkoj infrastrukturi drugih pružatelja. [Umetnuti naziv SB-a] može zahtijevati daljnje informacije o incidentu i, ako je potrebno, zahtijevati da sudionik poduzme odgovarajuće mjere kako bi spriječio ponavljanje takvog događaja.


  3.   [Umetnuti naziv SB-a] može odrediti dodatne sigurnosne zahtjeve svim sudionicima i/ili sudionicima koje [umetnuti naziv SB-a] smatra kritičnima, a posebno one povezane s kibersigurnosti ili suzbijanjem prijevara.


  4.   Sudionici daju [umetnuti naziv SB-a] i. trajni pristup svojoj potvrdi o postupanju u skladu sa zahtjevima svojih pružatelja mrežnih usluga vezanim uz sigurnost krajnje točke i ii. na godišnjoj osnovi, izjavu o samocertifikaciji za sustav TARGET2 kako je objavljena na mrežnim stranicama [umetnuti naziv SB-a] i na mrežnim stranicama ESB-a na engleskom jeziku.


  4.a   [Umetnuti naziv SB-a] ocjenjuje sudionikovu izjavu (izjave) o samocertifkaciji prema razini usklađenosti sudionika sa svakim od zahtjeva za samocertifikaciju za sustav TARGET2. Ti su zahtjevi navedeni u Dodatku VIII., koji pored drugih dodataka navedenih u članku 2. stavku 1., čini sastavni dio ovih Uvjeta.


  4.b   Razina usklađenosti sudionika sa zahtjevima za samocertifikaciju za sustav TARGET2 razvrstava se kako slijedi, prema rastućem redu s obzirom na stupanj težine: „potpuna usklađenost”; „manja neusklađenost” ili „velika neusklađenost”. Primjenjuju se sljedeći kriteriji: potpuna usklađenost postiže se ako sudionici zadovoljavaju 100 % zahtjeva; manja neusklađenost odnosi se na situaciju u kojoj sudionik zadovoljava manje od 100 %, ali najmanje 66 % zahtjeva, a velika neusklađenost ako sudionik zadovoljava manje od 66 % zahtjeva. Ako sudionik dokaže da se određeni zahtjev ne primjenjuje na njega, za potrebe razvrstavanja smatra se da je usklađen s tim zahtjevom. Sudionik koji ne uspije postići „potpunu usklađenost” podnosi akcijski plan u kojem pokazuje kako namjerava postići potpunu usklađenost. [Umetnuti naziv SB-a] obavješćuje relevantna nadzorna tijela o statusu usklađenosti tog sudionika.


  4.c   Ako sudionik odbije odobriti trajni pristup svojoj potvrdi o postupanju u skladu sa zahtjevima svojih odabranih pružatelja mrežnih usluga za sigurnost krajnje točke ili ne dostavi samocertifikaciju za sustav TARGET2, razina usklađenosti sudionika razvrstava se kao „velika neusklađenost”.


  4.d   [Umetnuti naziv SB-a] svake godine ponovno ocjenjuje usklađenost sudionika.


  4.e   [Umetnuti naziv SB-a] može sudionicima čija je razina usklađenosti ocijenjena kao manja ili velika neusklađenost izreći sljedeće mjere pravne zaštite, prema rastućem redu s obzirom na stupanj težine:






  i. | pojačano praćenje: sudionik je dužan dostavljati [umetnuti naziv SB-a] mjesečno izvješće, koje potpisuje viši rukovoditelj, o napretku u rješavanju neusklađenosti. Sudionik je dužan dodatno plaćati mjesečnu novčanu kaznu za svaki račun u iznosu mjesečne naknade za taj račun kako je utvrđeno u stavku 1. Dodatka VI., bez transakcijske naknade. Ta mjera pravne zaštite može se uvesti u slučaju da sudionik primi drugu uzastopnu procjenu manje neusklađenosti ili procjenu velike neusklađenosti; |
| --- | --- | --- |

5.

članak 28. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 28.

Sigurnosni zahtjevi i postupak provjere

1.   Sudionici provode odgovarajuće sigurnosne provjere radi zaštite svojih sustava od neovlaštenog pristupa i upotrebe. Sudionici su isključivo odgovorni za primjerenu zaštitu povjerljivosti, cjelovitosti i dostupnosti svojih sustava.

2.   Sudionici obavješćuju [umetnuti naziv SB-a] o svakom sigurnosnom incidentu u svojoj tehničkoj infrastrukturi i, kad je prikladno, sigurnosnim incidentima koji se događaju u tehničkoj infrastrukturi drugih pružatelja. [Umetnuti naziv SB-a] može zahtijevati daljnje informacije o incidentu i, ako je potrebno, zahtijevati da sudionik poduzme odgovarajuće mjere kako bi spriječio ponavljanje takvog događaja.

3.   [Umetnuti naziv SB-a] može odrediti dodatne sigurnosne zahtjeve svim sudionicima i/ili sudionicima koje [umetnuti naziv SB-a] smatra kritičnima, a posebno one povezane s kibersigurnosti ili suzbijanjem prijevara.

4.   Sudionici daju [umetnuti naziv SB-a] i. trajni pristup svojoj potvrdi o postupanju u skladu sa zahtjevima svojih pružatelja mrežnih usluga vezanim uz sigurnost krajnje točke i ii. na godišnjoj osnovi, izjavu o samocertifikaciji za sustav TARGET2 kako je objavljena na mrežnim stranicama [umetnuti naziv SB-a] i na mrežnim stranicama ESB-a na engleskom jeziku.

4.a   [Umetnuti naziv SB-a] ocjenjuje sudionikovu izjavu (izjave) o samocertifkaciji prema razini usklađenosti sudionika sa svakim od zahtjeva za samocertifikaciju za sustav TARGET2. Ti su zahtjevi navedeni u Dodatku VIII., koji pored drugih dodataka navedenih u članku 2. stavku 1., čini sastavni dio ovih Uvjeta.

4.b   Razina usklađenosti sudionika sa zahtjevima za samocertifikaciju za sustav TARGET2 razvrstava se kako slijedi, prema rastućem redu s obzirom na stupanj težine: „potpuna usklađenost”; „manja neusklađenost” ili „velika neusklađenost”. Primjenjuju se sljedeći kriteriji: potpuna usklađenost postiže se ako sudionici zadovoljavaju 100 % zahtjeva; manja neusklađenost odnosi se na situaciju u kojoj sudionik zadovoljava manje od 100 %, ali najmanje 66 % zahtjeva, a velika neusklađenost ako sudionik zadovoljava manje od 66 % zahtjeva. Ako sudionik dokaže da se određeni zahtjev ne primjenjuje na njega, za potrebe razvrstavanja smatra se da je usklađen s tim zahtjevom. Sudionik koji ne uspije postići „potpunu usklađenost” podnosi akcijski plan u kojem pokazuje kako namjerava postići potpunu usklađenost. [Umetnuti naziv SB-a] obavješćuje relevantna nadzorna tijela o statusu usklađenosti tog sudionika.

4.c   Ako sudionik odbije odobriti trajni pristup svojoj potvrdi o postupanju u skladu sa zahtjevima svojih odabranih pružatelja mrežnih usluga za sigurnost krajnje točke ili ne dostavi samocertifikaciju za sustav TARGET2, razina usklađenosti sudionika razvrstava se kao „velika neusklađenost”.

4.d   [Umetnuti naziv SB-a] svake godine ponovno ocjenjuje usklađenost sudionika.

4.e   [Umetnuti naziv SB-a] može sudionicima čija je razina usklađenosti ocijenjena kao manja ili velika neusklađenost izreći sljedeće mjere pravne zaštite, prema rastućem redu s obzirom na stupanj težine:

i.

pojačano praćenje: sudionik je dužan dostavljati [umetnuti naziv SB-a] mjesečno izvješće, koje potpisuje viši rukovoditelj, o napretku u rješavanju neusklađenosti. Sudionik je dužan dodatno plaćati mjesečnu novčanu kaznu za svaki račun u iznosu mjesečne naknade za taj račun kako je utvrđeno u stavku 1. Dodatka VI., bez transakcijske naknade. Ta mjera pravne zaštite može se uvesti u slučaju da sudionik primi drugu uzastopnu procjenu manje neusklađenosti ili procjenu velike neusklađenosti;

| ii. | privremeno isključenje: sudionik u sustavu TARGET2-[umetnuti oznaku SB-a/zemlje] može biti privremeno isključen iz razloga iz članka 34. stavka 2. točaka (b) i (c) ovog Priloga. Odstupajući od članka 34. ovog Priloga sudionika se privremeno isključuje uz obavijest poslanu tri mjeseca prije isključenja. Sudionik je dužan plaćati mjesečnu novčanu kaznu za svaki privremeno isključeni račun u iznosu dvostruke mjesečne naknade kako je utvrđeno u stavku 1. Dodatka VI., osim naknadi za transakcije. Ta mjera pravne zaštite može se uvesti u slučaju da sudionik primi drugu uzastopnu procjenu velike neusklađenosti; |
| --- | --- |

ii.

privremeno isključenje: sudionik u sustavu TARGET2-[umetnuti oznaku SB-a/zemlje] može biti privremeno isključen iz razloga iz članka 34. stavka 2. točaka (b) i (c) ovog Priloga. Odstupajući od članka 34. ovog Priloga sudionika se privremeno isključuje uz obavijest poslanu tri mjeseca prije isključenja. Sudionik je dužan plaćati mjesečnu novčanu kaznu za svaki privremeno isključeni račun u iznosu dvostruke mjesečne naknade kako je utvrđeno u stavku 1. Dodatka VI., osim naknadi za transakcije. Ta mjera pravne zaštite može se uvesti u slučaju da sudionik primi drugu uzastopnu procjenu velike neusklađenosti;

| iii. | trajno isključenje: sudionik u sustavu TARGET2-[umetnuti oznaku SB-a/zemlje] može biti trajno isključen iz razloga iz članka 34. stavka 2. točaka (b) i (c) ovog Priloga. Odstupajući od članka 34. ovog Priloga, sudionika se trajno isključuje uz obavijest poslanu tri mjeseca prije isključenja. Sudionik je dužan platiti dodatnu novčanu kaznu u iznosu od 1 000 EUR za svaki trajno isključeni račun. Ova mjera pravne zaštite može se odrediti ako sudionik ni nakon tri mjeseca nakon privremenog isključenja nije otklonio veliku neusklađenost na način koji je prihvatljiv za [umetnuti naziv SB-a]. |
| --- | --- |

iii.

trajno isključenje: sudionik u sustavu TARGET2-[umetnuti oznaku SB-a/zemlje] može biti trajno isključen iz razloga iz članka 34. stavka 2. točaka (b) i (c) ovog Priloga. Odstupajući od članka 34. ovog Priloga, sudionika se trajno isključuje uz obavijest poslanu tri mjeseca prije isključenja. Sudionik je dužan platiti dodatnu novčanu kaznu u iznosu od 1 000 EUR za svaki trajno isključeni račun. Ova mjera pravne zaštite može se odrediti ako sudionik ni nakon tri mjeseca nakon privremenog isključenja nije otklonio veliku neusklađenost na način koji je prihvatljiv za [umetnuti naziv SB-a].

5.   Sudionici koji dopuštaju trećim stranama pristup svojem PM računu kako je navedeno u članku 5. stavcima 2., 3. i 4., upravljaju rizikom koji proizlazi iz omogućavanja takvog pristupa u skladu sa sigurnosnim zahtjevima iz stavaka od 1. do 4.e ovog članka. Samocertifikacija iz stavka 4. treba sadržavati izjavu sudionika da je obvezao treće osobe koje imaju pristup PM računu tog sudionika da poštuju zahtjeve pružatelja mrežnih usluga sustava TARGET2 za sigurnost krajnje točke.”

| 6. | članak 39. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

  „1.   Smatra se da su sudionici upoznati sa svim obvezama koje imaju u vezi s propisima o zaštiti podataka, da ih ispunjavaju i da su u mogućnosti dokazati to ispunjavanje obveza odgovarajućim nadležnim tijelima. Smatra se da su sudionici upoznati sa svim svojim obvezama u vezi s propisima o sprečavanju pranja novca i financiranja terorizma, širenju nuklearnog oružja i razvoju sustava dostave nuklearnog oružja, posebno u vezi s provedbom odgovarajućih mjera o svakom plaćanju u korist ili na teret svojih PM računa i da ih ispunjavaju. Sudionici osiguravaju da su upoznati s politikom pružatelja mrežnih usluga u sustavu TARGET2 u pogledu povrata izgubljenih podataka prije zasnivanja ugovornog odnosa s pružateljem mrežnih usluga u sustavu TARGET2.”; |
| --- | --- |

6.

članak 39. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Smatra se da su sudionici upoznati sa svim obvezama koje imaju u vezi s propisima o zaštiti podataka, da ih ispunjavaju i da su u mogućnosti dokazati to ispunjavanje obveza odgovarajućim nadležnim tijelima. Smatra se da su sudionici upoznati sa svim svojim obvezama u vezi s propisima o sprečavanju pranja novca i financiranja terorizma, širenju nuklearnog oružja i razvoju sustava dostave nuklearnog oružja, posebno u vezi s provedbom odgovarajućih mjera o svakom plaćanju u korist ili na teret svojih PM računa i da ih ispunjavaju. Sudionici osiguravaju da su upoznati s politikom pružatelja mrežnih usluga u sustavu TARGET2 u pogledu povrata izgubljenih podataka prije zasnivanja ugovornog odnosa s pružateljem mrežnih usluga u sustavu TARGET2.”;

| 7. | umeće se sljedeći članak 45.a:

  „Članak 45.a
  Prijelazne odredbe

  1.   Kada sustav TARGET postane operativan, a sustav TARGET2 prestane s radom, salda na PM računima prenose se na odgovarajuće račune sljednike imatelja računa u sustavu TARGET.


  2.   Zahtjev da imatelji PM računa, neizravni sudionici i dostupni imatelji BIC-a koji pristupaju SCT Inst shemi budu dostupni na platformi TIPS u skladu s člankom 5. primjenjuje se od 25. veljače 2022.”; |
| --- | --- |

7.

umeće se sljedeći članak 45.a:

„Članak 45.a

Prijelazne odredbe

1.   Kada sustav TARGET postane operativan, a sustav TARGET2 prestane s radom, salda na PM računima prenose se na odgovarajuće račune sljednike imatelja računa u sustavu TARGET.

2.   Zahtjev da imatelji PM računa, neizravni sudionici i dostupni imatelji BIC-a koji pristupaju SCT Inst shemi budu dostupni na platformi TIPS u skladu s člankom 5. primjenjuje se od 25. veljače 2022.”;

| 8. | u Dodatku I., stavak 8. točka 4. podtočka (b) zamjenjuje se sljedećim:






  „(b) | Način Korisnik-do-aplikacije (U2A)
  U2A dopušta izravnu komunikaciju između sudionika i ICM-a. Informacije se prikazuju u pregledniku koji se izvodi na PC sustavu (SWIFT Alliance WebStation ili drugo sučelje, u skladu s mogućim zahtjevom SWIFT-a). Za U2A pristup informatička infrastruktura mora biti u mogućnosti podržavati kolačiće. Daljnje su pojedinosti opisane u Priručniku za korisnike ICM-a.”; |
| --- | --- | --- |

8.

u Dodatku I., stavak 8. točka 4. podtočka (b) zamjenjuje se sljedećim:

„(b)

Način Korisnik-do-aplikacije (U2A)

U2A dopušta izravnu komunikaciju između sudionika i ICM-a. Informacije se prikazuju u pregledniku koji se izvodi na PC sustavu (SWIFT Alliance WebStation ili drugo sučelje, u skladu s mogućim zahtjevom SWIFT-a). Za U2A pristup informatička infrastruktura mora biti u mogućnosti podržavati kolačiće. Daljnje su pojedinosti opisane u Priručniku za korisnike ICM-a.”;

| 9. | u Dodatku IV., stavak 6. točka (g) zamjenjuje se sljedećim:






  „(g) | za izvanrednu obradu naloga za plaćanje sudionici daju prihvatljivu imovinu kao osiguranje. Za vrijeme izvanredne obrade ulazna izvanredna plaćanja mogu se koristiti za financiranje izlaznih izvanrednih plaćanja. Za potrebe izvanredne obrade [umetnuti naziv SB-a] ne mora uzeti u obzir dostupnu likvidnost sudionika.”; |
| --- | --- | --- |

9.

u Dodatku IV., stavak 6. točka (g) zamjenjuje se sljedećim:

„(g)

za izvanrednu obradu naloga za plaćanje sudionici daju prihvatljivu imovinu kao osiguranje. Za vrijeme izvanredne obrade ulazna izvanredna plaćanja mogu se koristiti za financiranje izlaznih izvanrednih plaćanja. Za potrebe izvanredne obrade [umetnuti naziv SB-a] ne mora uzeti u obzir dostupnu likvidnost sudionika.”;

| 10. | Tekst iz Priloga VI. ovoj Smjernici dodaje se kao novi Dodatak VIII. Prilogu II. Smjernici ESB/2012/27. |
| --- | --- |

10.

Tekst iz Priloga VI. ovoj Smjernici dodaje se kao novi Dodatak VIII. Prilogu II. Smjernici ESB/2012/27.

---

(*1)  Uredba Komisije (EZ) br. 1126/2008 od 3. studenoga 2008. o usvajanju određenih međunarodnih računovodstvenih standarda u skladu s Uredbom (EZ) br. 1606/2002 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 320, 29.11.2008., str. 1.).”;

*1

(*2)  Uredba Vijeća (EZ) br. 2531/98 od 23. studenoga 1998. o primjeni odredbi o minimalnim pričuvama od strane Europske središnje banke (SL L 318, 27.11.1998., str. 1.).

*2

(*3)  Uredba (EU) 2021/378 Europske središnje banke od 22. siječnja 2021. o primjeni odredbi o minimalnim pričuvama (ESB/2021/1) (SL L 73, 3.3.2021., str. 1.).

*3

(*4)  Odluka (EU) 2019/1743 Europske središnje banke od 15. listopada 2019. o remuneraciji držanja viška pričuva i određenih depozita (ESB/2019/31) (SL L 267, 21.10.2019., str. 12.).”;”

*4

---

PRILOG II.

Prilog II.a Smjernici ESB/2012/27 mijenja se kako slijedi:

| 1. | Članak 1. mijenja se kako slijedi:






  (a) | definicija pojma „nalog za trenutačno plaćanje” zamjenjuje se sljedećim:






  „— | „nalog za trenutačno plaćanje” znači, u skladu sa SEPA shemom za trenutačni kreditni transfer (SCT Inst) Europskog platnog vijeća, instrukcija za plaćanje koja se može izvršiti 24 sata na dan svakog kalendarskog dana u godini, s obradom i obaviješću platitelju koja je trenutačna ili skoro trenutačna i koja uključuje: i. naloge za trenutačno plaćanje s DCA-a za TIPS na DCA za TIPS; ii. naloge za trenutačno plaćanje s DCA-a za TIPS na tehnički račun podsustava za TIPS; iii. naloge za trenutačno plaćanje s tehničkog računa podsustava za TIPS na DCA za TIPS i iv. naloge za trenutačno plaćanje s tehničkog računa podsustava za TIPS na tehnički račun podsustava za TIPS,”; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Članak 1. mijenja se kako slijedi:

(a)

definicija pojma „nalog za trenutačno plaćanje” zamjenjuje se sljedećim:

„—

„nalog za trenutačno plaćanje” znači, u skladu sa SEPA shemom za trenutačni kreditni transfer (SCT Inst) Europskog platnog vijeća, instrukcija za plaćanje koja se može izvršiti 24 sata na dan svakog kalendarskog dana u godini, s obradom i obaviješću platitelju koja je trenutačna ili skoro trenutačna i koja uključuje: i. naloge za trenutačno plaćanje s DCA-a za TIPS na DCA za TIPS; ii. naloge za trenutačno plaćanje s DCA-a za TIPS na tehnički račun podsustava za TIPS; iii. naloge za trenutačno plaćanje s tehničkog računa podsustava za TIPS na DCA za TIPS i iv. naloge za trenutačno plaćanje s tehničkog računa podsustava za TIPS na tehnički račun podsustava za TIPS,”;

| (b) | dodaju se sljedeće definicije:






  „— | „tehnički račun podsustava za TIPS” znači račun koji drži podsustav ili SB u ime podsustava u komponenti sustava TARGET2 SB-a za uporabu od strane podsustava za potrebe namire trenutačnih plaćanja u vlastitim knjigama, |
| --- | --- | --- |

(b)

dodaju se sljedeće definicije:

„—

„tehnički račun podsustava za TIPS” znači račun koji drži podsustav ili SB u ime podsustava u komponenti sustava TARGET2 SB-a za uporabu od strane podsustava za potrebe namire trenutačnih plaćanja u vlastitim knjigama,

| — | „nalog za prijenos likvidnosti s DCA-a za TIPS na tehnički račun podsustava za TIPS” znači instrukcija za prijenos određenog iznosa sredstava s DCA-a za TIPS na tehnički račun podsustava za TIPS za povećanje pozicije imatelja DCA-a za TIPS (ili pozicije drugog sudionika u podsustavu) u knjigama podsustava, |
| --- | --- |

—

„nalog za prijenos likvidnosti s DCA-a za TIPS na tehnički račun podsustava za TIPS” znači instrukcija za prijenos određenog iznosa sredstava s DCA-a za TIPS na tehnički račun podsustava za TIPS za povećanje pozicije imatelja DCA-a za TIPS (ili pozicije drugog sudionika u podsustavu) u knjigama podsustava,

| — | „nalog za prijenos likvidnosti s tehničkog računa podsustava za TIPS na DCA za TIPS” znači instrukcija za prijenos određenog iznosa sredstava s tehničkog računa podsustava za TIPS na DCA za TIPS radi smanjenja pozicije imatelja DCA-a za TIPS (ili pozicije drugog sudionika u podsustavu) u knjigama podsustava, |
| --- | --- |

—

„nalog za prijenos likvidnosti s tehničkog računa podsustava za TIPS na DCA za TIPS” znači instrukcija za prijenos određenog iznosa sredstava s tehničkog računa podsustava za TIPS na DCA za TIPS radi smanjenja pozicije imatelja DCA-a za TIPS (ili pozicije drugog sudionika u podsustavu) u knjigama podsustava,

| — | „pružatelj mrežnih usluga (NSP)” znači društvo kojemu je dodijeljena koncesija Eurosustava za pružanje usluga povezivanja putem jedinstvenog portala za pristup tržišnoj infrastrukturi Eurosustava.”; |
| --- | --- |

—

„pružatelj mrežnih usluga (NSP)” znači društvo kojemu je dodijeljena koncesija Eurosustava za pružanje usluga povezivanja putem jedinstvenog portala za pristup tržišnoj infrastrukturi Eurosustava.”;

| (c) | definicija pojma „pružatelj mrežnih usluga sustava T2S” briše se; |
| --- | --- |

(c)

definicija pojma „pružatelj mrežnih usluga sustava T2S” briše se;

| 2. | u članku 4. stavku 2. točka (fc) zamjenjuje se sljedećim:






  „(fc) | nalozi za prijenos likvidnosti s DCA-a za TIPS na PM i nalozi za prijenos likvidnosti s PM-a na DCA za TIPS;”; |
| --- | --- | --- |

2.

u članku 4. stavku 2. točka (fc) zamjenjuje se sljedećim:

„(fc)

nalozi za prijenos likvidnosti s DCA-a za TIPS na PM i nalozi za prijenos likvidnosti s PM-a na DCA za TIPS;”;

| 3. | u članku 4. stavku 2. umeće se točka (fd):






  „(fd) | nalozi za prijenos likvidnosti s DCA-a za TIPS na tehnički račun podsustava za TIPS i nalozi za prijenos likvidnosti s tehničkog računa podsustava za TIPS na DCA za TIPS; i”; |
| --- | --- | --- |

3.

u članku 4. stavku 2. umeće se točka (fd):

„(fd)

nalozi za prijenos likvidnosti s DCA-a za TIPS na tehnički račun podsustava za TIPS i nalozi za prijenos likvidnosti s tehničkog računa podsustava za TIPS na DCA za TIPS; i”;

| 4. | članak 4. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

  „3.   Sustav TARGET2 omogućava namiru u realnom vremenu na bruto načelu za plaćanja u eurima, s namirom u novcu središnje banke preko PM računa, namjenskih gotovinskih računa za T2S i namjenskih gotovinskih računa za TIPS. Sustav TARGET2 uspostavljen je i djeluje na temelju SSP-a, preko kojeg se nalozi za plaćanje dostavljaju i obrađuju te preko kojeg se naposljetku primaju plaćanja na tehnički jednak način. Što se tiče tehničkog funkcioniranja namjenskih gotovinskih računa za T2S, sustav TARGET2 tehnički je uspostavljen i djeluje na temelju platforme T2S. Što se tiče tehničkog funkcioniranja namjenskih gotovinskih računa za TIPS i tehničkih računa podsustava za TIPS, sustav TARGET2 tehnički je uspostavljen i djeluje na temelju platforme TIPS. [Umetnuti naziv SB-a] je pružatelj usluga na temelju ovih Uvjeta. Radnje i propusti nacionalnih središnjih banaka pružatelja SSP-a i 4 središnje banke smatraju se radnjama i propustima [umetnuti naziv SB-a] za koje ta središnja banka preuzima odgovornost u skladu s člankom 21. ovog Priloga. Sudjelovanje u skladu s ovim Uvjetima ne stvara ugovorni odnos između imatelja DCA-a za T2S i nacionalnih središnjih banaka pružatelja SSP-a ili 4 središnje banke kada bilo koja od potonjih djeluje u tom svojstvu. Upute, poruke ili informacije koje imatelj DCA-a za T2S primi od SSP-a ili od platforme T2S ili ih pošalje SSP-u ili platformi T2S u vezi s uslugama koje se pružaju na temelju ovih Uvjeta smatraju se primljenim od [umetnuti naziv SB-a] ili poslanim [umetnuti naziv SB-a].” |
| --- | --- |

4.

članak 4. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.   Sustav TARGET2 omogućava namiru u realnom vremenu na bruto načelu za plaćanja u eurima, s namirom u novcu središnje banke preko PM računa, namjenskih gotovinskih računa za T2S i namjenskih gotovinskih računa za TIPS. Sustav TARGET2 uspostavljen je i djeluje na temelju SSP-a, preko kojeg se nalozi za plaćanje dostavljaju i obrađuju te preko kojeg se naposljetku primaju plaćanja na tehnički jednak način. Što se tiče tehničkog funkcioniranja namjenskih gotovinskih računa za T2S, sustav TARGET2 tehnički je uspostavljen i djeluje na temelju platforme T2S. Što se tiče tehničkog funkcioniranja namjenskih gotovinskih računa za TIPS i tehničkih računa podsustava za TIPS, sustav TARGET2 tehnički je uspostavljen i djeluje na temelju platforme TIPS. [Umetnuti naziv SB-a] je pružatelj usluga na temelju ovih Uvjeta. Radnje i propusti nacionalnih središnjih banaka pružatelja SSP-a i 4 središnje banke smatraju se radnjama i propustima [umetnuti naziv SB-a] za koje ta središnja banka preuzima odgovornost u skladu s člankom 21. ovog Priloga. Sudjelovanje u skladu s ovim Uvjetima ne stvara ugovorni odnos između imatelja DCA-a za T2S i nacionalnih središnjih banaka pružatelja SSP-a ili 4 središnje banke kada bilo koja od potonjih djeluje u tom svojstvu. Upute, poruke ili informacije koje imatelj DCA-a za T2S primi od SSP-a ili od platforme T2S ili ih pošalje SSP-u ili platformi T2S u vezi s uslugama koje se pružaju na temelju ovih Uvjeta smatraju se primljenim od [umetnuti naziv SB-a] ili poslanim [umetnuti naziv SB-a].”

| 5. | članak 8. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

  „3.   Ako je [umetnuti naziv SB-a] udovoljio zahtjevu imatelja DCA-a za T2S u skladu sa stavkom 1., smatra se da je imatelj DCA-a za T2S dao ovlaštenje sudjelujućem središnjem depozitoriju vrijednosnih papira/sudjelujućim središnjim depozitorijima vrijednosnih papira za terećenje DCA-a za T2S za iznose koji se odnose na transakcije vrijednosnim papirima izvršene na tim računima vrijednosnih papira.”; |
| --- | --- |

5.

članak 8. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.   Ako je [umetnuti naziv SB-a] udovoljio zahtjevu imatelja DCA-a za T2S u skladu sa stavkom 1., smatra se da je imatelj DCA-a za T2S dao ovlaštenje sudjelujućem središnjem depozitoriju vrijednosnih papira/sudjelujućim središnjim depozitorijima vrijednosnih papira za terećenje DCA-a za T2S za iznose koji se odnose na transakcije vrijednosnim papirima izvršene na tim računima vrijednosnih papira.”;

| 6. | članak 28. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

  „1.   Smatra se da su imatelji DCA-a za T2S upoznati sa svim obvezama koje imaju u vezi s propisima o zaštiti podataka, da ih ispunjavaju i da su u mogućnosti dokazati to ispunjavanje obveza odgovarajućim nadležnim tijelima. Smatra se da su upoznati sa svim svojim obvezama u vezi s propisima o sprečavanju pranja novca i financiranja terorizma, širenju nuklearnog oružja i razvoju sustava dostave nuklearnog oružja, posebno u vezi s provedbom odgovarajućih mjera u odnosu na naloge za plaćanje u korist ili na teret njihovih namjenskih gotovinskih računa za T2S i da ih ispunjavaju. Imatelji DCA-a za T2S osiguravaju da su upoznati s politikom pružatelja mrežnih usluga u T2S u pogledu povrata izgubljenih podataka prije zasnivanja ugovornog odnosa s pružateljem mrežnih usluga u T2S.”; |
| --- | --- |

6.

članak 28. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Smatra se da su imatelji DCA-a za T2S upoznati sa svim obvezama koje imaju u vezi s propisima o zaštiti podataka, da ih ispunjavaju i da su u mogućnosti dokazati to ispunjavanje obveza odgovarajućim nadležnim tijelima. Smatra se da su upoznati sa svim svojim obvezama u vezi s propisima o sprečavanju pranja novca i financiranja terorizma, širenju nuklearnog oružja i razvoju sustava dostave nuklearnog oružja, posebno u vezi s provedbom odgovarajućih mjera u odnosu na naloge za plaćanje u korist ili na teret njihovih namjenskih gotovinskih računa za T2S i da ih ispunjavaju. Imatelji DCA-a za T2S osiguravaju da su upoznati s politikom pružatelja mrežnih usluga u T2S u pogledu povrata izgubljenih podataka prije zasnivanja ugovornog odnosa s pružateljem mrežnih usluga u T2S.”;

| 7. | članak 30. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 30.
  Ugovorni odnos s NSP-om

  1.   Imatelji DCA-a za T2S moraju:






  (a) | imati sklopljen ugovor s NSP-om u okviru ugovora o koncesiji s tim NSP-om kako bi se uspostavila tehnička veza sa sustavom TARGET2- [umetnuti naziv SB-a]; ili |
| --- | --- | --- |

7.

članak 30. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 30.

Ugovorni odnos s NSP-om

1.   Imatelji DCA-a za T2S moraju:

(a)

imati sklopljen ugovor s NSP-om u okviru ugovora o koncesiji s tim NSP-om kako bi se uspostavila tehnička veza sa sustavom TARGET2- [umetnuti naziv SB-a]; ili

| (b) | povezati se preko drugog subjekta koji je sklopio ugovor s NSP-om u okviru ugovora o koncesiji s tim NSP-om. |
| --- | --- |

(b)

povezati se preko drugog subjekta koji je sklopio ugovor s NSP-om u okviru ugovora o koncesiji s tim NSP-om.

2.   Pravni odnos između imatelja DCA-a za T2S i NSP-a isključivo je uređen uvjetima posebnog ugovora sklopljenog s NSP-om kako je navedeno u stavku 1. točki (a).

3.   Usluge koje pruža NSP ne čine dio usluga koje pruža [umetnuti naziv SB-a[ u vezi sa sustavom TARGET2.

4.   [Umetnuti naziv SB-a] nije odgovoran za radnje, pogreške ili propuste NSP-a (uključujući njegove direktore, osoblje i podizvođače) ili za radnje, pogreške ili propuste trećih strana koje izaberu sudionici radi dobivanja pristupa mreži NSP-a.”;

| 8. | umeće se sljedeći članak 34.a:

  „Članak 34.a
  Prijelazne odredbe
  Kad sustav TARGET postane operativan, a sustav TARGET2 prestane s radom, imatelji DCA-a za T2S postaju imatelji DCA-a za T2S u sustavu TARGET.”; |
| --- | --- |

8.

umeće se sljedeći članak 34.a:

„Članak 34.a

Prijelazne odredbe

Kad sustav TARGET postane operativan, a sustav TARGET2 prestane s radom, imatelji DCA-a za T2S postaju imatelji DCA-a za T2S u sustavu TARGET.”;

| 9. | Upućivanja na „pružatelj mrežnih usluga zaT2S” (u jednini ili množini) u članku 6. stavku 1. točki (a) podtočki i., članku 9. stavku 5., članku 10. stavku 6., članku 14. stavku 1. točki (a), članku 22. stavku 1., članku 22. stavku 2., članku 22. stavku 3., članku 27. stavku 5., članku 28. stavku 1., članku 29. stavku 1. Priloga II.a i stavku 1. Dodatka I. zamjenjuju se upućivanjima na „NSP”. |
| --- | --- |

9.

Upućivanja na „pružatelj mrežnih usluga zaT2S” (u jednini ili množini) u članku 6. stavku 1. točki (a) podtočki i., članku 9. stavku 5., članku 10. stavku 6., članku 14. stavku 1. točki (a), članku 22. stavku 1., članku 22. stavku 2., članku 22. stavku 3., članku 27. stavku 5., članku 28. stavku 1., članku 29. stavku 1. Priloga II.a i stavku 1. Dodatka I. zamjenjuju se upućivanjima na „NSP”.

| 10. | u Dodatku I., stavak 7. točka 1. podtočka (b) zamjenjuje se sljedećim:






  „(b) | Način Korisnik-do-aplikacije (U2A)
  U2A dopušta izravnu komunikaciju između imatelja DCA-a za T2S i T2S GUI. Informacije se prikazuju u pregledniku koji se izvodi na PC sustavu. Za U2A pristup informatička infrastruktura mora biti u mogućnosti podržavati kolačiće. Daljnje pojedinosti opisane su u Priručniku za korisnike T2S.”. |
| --- | --- | --- |

10.

u Dodatku I., stavak 7. točka 1. podtočka (b) zamjenjuje se sljedećim:

„(b)

Način Korisnik-do-aplikacije (U2A)

U2A dopušta izravnu komunikaciju između imatelja DCA-a za T2S i T2S GUI. Informacije se prikazuju u pregledniku koji se izvodi na PC sustavu. Za U2A pristup informatička infrastruktura mora biti u mogućnosti podržavati kolačiće. Daljnje pojedinosti opisane su u Priručniku za korisnike T2S.”.

---

PRILOG III.

Prilog II.b Smjernici ESB/2012/27 mijenja se kako slijedi:

| 1. | Upućivanja na „pružatelj mrežnih usluga za TIPS” (u jednini ili množini) u članku 17. stavku 1. točki (a), članku 24. stavku 1., članku 24. stavku 2., članku 26. stavku 2. točki (d), članku 29. stavku 6., stavku 1. Dodatka I., stavku 6. točki 1. Dodatka I. i stavku 3. točki 3. podtočki (b) Dodatka II. zamjenjuju se upućivanjima na „NSP”; |
| --- | --- |

1.

Upućivanja na „pružatelj mrežnih usluga za TIPS” (u jednini ili množini) u članku 17. stavku 1. točki (a), članku 24. stavku 1., članku 24. stavku 2., članku 26. stavku 2. točki (d), članku 29. stavku 6., stavku 1. Dodatka I., stavku 6. točki 1. Dodatka I. i stavku 3. točki 3. podtočki (b) Dodatka II. zamjenjuju se upućivanjima na „NSP”;

| 2. | članak 1. mijenja se kako slijedi:






  (a) | definicija pojma „dostupna strana” zamjenjuje se sljedećim:






  „— | „dostupna strana” znači subjekt koji: (a) ima BIC, (b) određen je kao dostupna strana od strane imatelja DCA-a za TIPS ili od strane podsustava; (c) korespondent je, klijent ili podružnica imatelja DCA-a za TIPS ili sudionik u podsustavu ili korespondent, klijent ili podružnica sudionika u podsustavu; i (d) dostupan je putem platforme TIPS i u mogućnosti je dostavljati naloge za trenutačno plaćanje i primati naloge za trenutačno plaćanje putem imatelja DCA-a za TIPS ili podsustava ili, ako je tako ovlašten od strane imatelja DCA-a za TIPS ili podsustava, izravno,”; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

članak 1. mijenja se kako slijedi:

(a)

definicija pojma „dostupna strana” zamjenjuje se sljedećim:

„—

„dostupna strana” znači subjekt koji: (a) ima BIC, (b) određen je kao dostupna strana od strane imatelja DCA-a za TIPS ili od strane podsustava; (c) korespondent je, klijent ili podružnica imatelja DCA-a za TIPS ili sudionik u podsustavu ili korespondent, klijent ili podružnica sudionika u podsustavu; i (d) dostupan je putem platforme TIPS i u mogućnosti je dostavljati naloge za trenutačno plaćanje i primati naloge za trenutačno plaćanje putem imatelja DCA-a za TIPS ili podsustava ili, ako je tako ovlašten od strane imatelja DCA-a za TIPS ili podsustava, izravno,”;

| (b) | definicija pojma „nalog za plaćanje” zamjenjuje se sljedećim:






  „— | „nalog za plaćanje”, osim kada je pojam upotrijebljen u člancima od 16. do 18. ovog Priloga, znači nalog za trenutačno plaćanje, pozitivan odgovor na opoziv, nalog za prijenos likvidnosti s PM-a na DCA za TIPS, nalog za prijenos likvidnosti s DCA-a za TIPS na PM, nalog za prijenos likvidnosti s tehničkog računa podsustava za TIPS na DCA za TIPS ili nalog za prijenos likvidnosti s DCA-a za TIPS na tehnički račun podsustava za TIPS,”; |
| --- | --- | --- |

(b)

definicija pojma „nalog za plaćanje” zamjenjuje se sljedećim:

„—

„nalog za plaćanje”, osim kada je pojam upotrijebljen u člancima od 16. do 18. ovog Priloga, znači nalog za trenutačno plaćanje, pozitivan odgovor na opoziv, nalog za prijenos likvidnosti s PM-a na DCA za TIPS, nalog za prijenos likvidnosti s DCA-a za TIPS na PM, nalog za prijenos likvidnosti s tehničkog računa podsustava za TIPS na DCA za TIPS ili nalog za prijenos likvidnosti s DCA-a za TIPS na tehnički račun podsustava za TIPS,”;

| (c) | definicija pojma „nalog za trenutačno plaćanje” zamjenjuje se sljedećim:






  „— | „nalog za trenutačno plaćanje” znači, u skladu sa SEPA shemom za trenutačni kreditni transfer (SCT Inst) Europskog platnog vijeća, instrukcija za plaćanje koja se može izvršiti 24 sata na dan svakog kalendarskog dana u godini, s obradom i obaviješću platitelju koja je trenutačna ili skoro trenutačna i koja uključuje: i. naloge za trenutačno plaćanje s DCA-a za TIPS na DCA za TIPS; ii. naloge za trenutačno plaćanje s DCA-a za TIPS na tehnički račun podsustava za TIPS; iii. naloge za trenutačno plaćanje s tehničkog računa podsustava za TIPS na DCA za TIPS i iv. naloge za trenutačno plaćanje s tehničkog računa podsustava za TIPS na tehnički račun podsustava za TIPS,”; |
| --- | --- | --- |

(c)

definicija pojma „nalog za trenutačno plaćanje” zamjenjuje se sljedećim:

„—

„nalog za trenutačno plaćanje” znači, u skladu sa SEPA shemom za trenutačni kreditni transfer (SCT Inst) Europskog platnog vijeća, instrukcija za plaćanje koja se može izvršiti 24 sata na dan svakog kalendarskog dana u godini, s obradom i obaviješću platitelju koja je trenutačna ili skoro trenutačna i koja uključuje: i. naloge za trenutačno plaćanje s DCA-a za TIPS na DCA za TIPS; ii. naloge za trenutačno plaćanje s DCA-a za TIPS na tehnički račun podsustava za TIPS; iii. naloge za trenutačno plaćanje s tehničkog računa podsustava za TIPS na DCA za TIPS i iv. naloge za trenutačno plaćanje s tehničkog računa podsustava za TIPS na tehnički račun podsustava za TIPS,”;

| (d) | dodaju se sljedeće definicije:






  „— | „tehnički račun podsustava za TIPS” znači račun koji drži podsustav ili SB u ime podsustava u komponenti sustava TARGET2 SB-a za uporabu od strane tog podsustava za potrebe namire trenutačnih plaćanja u vlastitim knjigama, |
| --- | --- | --- |

(d)

dodaju se sljedeće definicije:

„—

„tehnički račun podsustava za TIPS” znači račun koji drži podsustav ili SB u ime podsustava u komponenti sustava TARGET2 SB-a za uporabu od strane tog podsustava za potrebe namire trenutačnih plaćanja u vlastitim knjigama,

| — | „nalog za prijenos likvidnosti s DCA-a za TIPS na tehnički račun podsustava za TIPS” znači instrukcija za prijenos određenog iznosa sredstava s DCA-a za TIPS na tehnički račun podsustava za TIPS za povećanje pozicije imatelja DCA-a za TIPS (ili pozicije drugog sudionika u podsustavu) u knjigama podsustava, |
| --- | --- |

—

„nalog za prijenos likvidnosti s DCA-a za TIPS na tehnički račun podsustava za TIPS” znači instrukcija za prijenos određenog iznosa sredstava s DCA-a za TIPS na tehnički račun podsustava za TIPS za povećanje pozicije imatelja DCA-a za TIPS (ili pozicije drugog sudionika u podsustavu) u knjigama podsustava,

| — | „nalog za prijenos likvidnosti s tehničkog računa podsustava za TIPS na DCA za TIPS” znači instrukcija za prijenos određenog iznosa sredstava s tehničkog računa podsustava za TIPS na DCA za TIPS radi smanjenja pozicije imatelja DCA-a za TIPS (ili pozicije drugog sudionika u podsustavu) u knjigama podsustava, |
| --- | --- |

—

„nalog za prijenos likvidnosti s tehničkog računa podsustava za TIPS na DCA za TIPS” znači instrukcija za prijenos određenog iznosa sredstava s tehničkog računa podsustava za TIPS na DCA za TIPS radi smanjenja pozicije imatelja DCA-a za TIPS (ili pozicije drugog sudionika u podsustavu) u knjigama podsustava,

| — | „SEPA shema za trenutačni kreditni transfer (SCT Inst) Europskog platnog Vijeća” ili „SCT Inst shema” znači automatizirani, otvoreni sustav standarda kojim se osigurava da se sudionici SCT Inst moraju pridržavati skupa međubankovnih pravila, čime se pružateljima platnih usluga u SEPA-i omogućuje da nude automatizirani proizvod za trenutačni kreditni transfer u eurima na razini SEPA-e, |
| --- | --- |

—

„SEPA shema za trenutačni kreditni transfer (SCT Inst) Europskog platnog Vijeća” ili „SCT Inst shema” znači automatizirani, otvoreni sustav standarda kojim se osigurava da se sudionici SCT Inst moraju pridržavati skupa međubankovnih pravila, čime se pružateljima platnih usluga u SEPA-i omogućuje da nude automatizirani proizvod za trenutačni kreditni transfer u eurima na razini SEPA-e,

| — | „usluga pretraživanja s mobilnih posrednih identifikatora računa (MPL)” znači usluga koja omogućuje imateljima DCA-a za TIPS, podsustavima koji upotrebljavaju tehničke račune podsustava za TIPS i dostupnim stranama, koji od svojih klijenata prime zahtjev za izvršenje naloga za trenutačno plaćanje u korist korisnika identificiranog putem posrednog identifikatora računa (npr. broja mobilnog uređaja), da iz središnjeg repozitorija MPL-a dobiju odgovarajući IBAN korisnika i BIC radi upotrebe za odobravanje odgovarajućeg računa u TIPS-u, |
| --- | --- |

—

„usluga pretraživanja s mobilnih posrednih identifikatora računa (MPL)” znači usluga koja omogućuje imateljima DCA-a za TIPS, podsustavima koji upotrebljavaju tehničke račune podsustava za TIPS i dostupnim stranama, koji od svojih klijenata prime zahtjev za izvršenje naloga za trenutačno plaćanje u korist korisnika identificiranog putem posrednog identifikatora računa (npr. broja mobilnog uređaja), da iz središnjeg repozitorija MPL-a dobiju odgovarajući IBAN korisnika i BIC radi upotrebe za odobravanje odgovarajućeg računa u TIPS-u,

| — | „pružatelj mrežnih usluga (NSP)” znači društvo kojemu je dodijeljena koncesija Eurosustava za pružanje usluga povezivanja putem jedinstvenog portala za pristup tržišnoj infrastrukturi Eurosustava (eng. „Eurosystem Single Market Infrastructure Gateway”), |
| --- | --- |

—

„pružatelj mrežnih usluga (NSP)” znači društvo kojemu je dodijeljena koncesija Eurosustava za pružanje usluga povezivanja putem jedinstvenog portala za pristup tržišnoj infrastrukturi Eurosustava (eng. „Eurosystem Single Market Infrastructure Gateway”),

| — | „IBAN” znači međunarodni broj bankovnog računa kojim se na jedinstven način identificira pojedinačni račun u određenoj financijskoj instituciji u određenoj zemlji.”; |
| --- | --- |

—

„IBAN” znači međunarodni broj bankovnog računa kojim se na jedinstven način identificira pojedinačni račun u određenoj financijskoj instituciji u određenoj zemlji.”;

| (e) | definicija pojma „pružatelj mrežnih usluga TIPS-a” briše se; |
| --- | --- |

(e)

definicija pojma „pružatelj mrežnih usluga TIPS-a” briše se;

| 3. | u članku 3. stavku 1. upućivanje na „Dodatak V.: tehnički zahtjevi za povezivost TIPS-a” briše se; |
| --- | --- |

3.

u članku 3. stavku 1. upućivanje na „Dodatak V.: tehnički zahtjevi za povezivost TIPS-a” briše se;

| 4. | članak 4. mijenja se kako slijedi:






  (a) | u stavku 2. umeće se sljedeća točka (ia):






  „(ia) | nalozi za prijenos likvidnosti s DCA-a za TIPS na tehnički račun podsustava za TIPS i nalozi za prijenos likvidnosti s tehničkog računa podsustava za TIPS na DCA za TIPS; i”; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

članak 4. mijenja se kako slijedi:

(a)

u stavku 2. umeće se sljedeća točka (ia):

„(ia)

nalozi za prijenos likvidnosti s DCA-a za TIPS na tehnički račun podsustava za TIPS i nalozi za prijenos likvidnosti s tehničkog računa podsustava za TIPS na DCA za TIPS; i”;

| (b) | stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

  „3.   Sustav TARGET2 omogućava namiru u realnom vremenu na bruto načelu za plaćanja u eurima, s namirom u novcu središnje banke preko PM računa, namjenskih gotovinskih računa za T2S i namjenskih gotovinskih računa za TIPS. Sustav TARGET2 uspostavljen je i djeluje na temelju SSP-a, preko kojeg se nalozi za plaćanje dostavljaju i obrađuju te preko kojeg se naposljetku primaju plaćanja na tehnički jednak način. Što se tiče tehničkog funkcioniranja namjenskih gotovinskih računa za TIPS i tehničkih računa podsustava za TIPS, sustav TARGET2 tehnički je uspostavljen i djeluje na temelju platforme TIPS. Što se tiče tehničkog funkcioniranja namjenskih gotovinskih računa za T2S, sustav TARGET2 tehnički je uspostavljen i djeluje na temelju platforme T2S.”; |
| --- | --- |

(b)

stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.   Sustav TARGET2 omogućava namiru u realnom vremenu na bruto načelu za plaćanja u eurima, s namirom u novcu središnje banke preko PM računa, namjenskih gotovinskih računa za T2S i namjenskih gotovinskih računa za TIPS. Sustav TARGET2 uspostavljen je i djeluje na temelju SSP-a, preko kojeg se nalozi za plaćanje dostavljaju i obrađuju te preko kojeg se naposljetku primaju plaćanja na tehnički jednak način. Što se tiče tehničkog funkcioniranja namjenskih gotovinskih računa za TIPS i tehničkih računa podsustava za TIPS, sustav TARGET2 tehnički je uspostavljen i djeluje na temelju platforme TIPS. Što se tiče tehničkog funkcioniranja namjenskih gotovinskih računa za T2S, sustav TARGET2 tehnički je uspostavljen i djeluje na temelju platforme T2S.”;

| 5. | članak 6. stavak 1. točka (a) podtočka i. zamjenjuje se sljedećim:






  „i. | postaviti, voditi, upravljati i pratiti te osigurati sigurnost potrebne informatičke infrastrukture radi povezivanja s platformom TIPS i dostavljanja naloga za plaćanje platformi TIPS. Pritom podnositelji prijave za imatelja DCA-a za TIPS mogu uključiti treće strane, ali zadržavaju isključivu odgovornost. Konkretno, osim ako se koristi inicijator, podnositelji zahtjeva imatelji DCA za TIPS moraju sklopiti ugovor s jednim ili više pružatelja mrežnih usluga radi dobivanja potrebne veze i pristupa, u skladu s tehničkim specifikacijama iz Dodatka I.; i”; |
| --- | --- | --- |

5.

članak 6. stavak 1. točka (a) podtočka i. zamjenjuje se sljedećim:

„i.

postaviti, voditi, upravljati i pratiti te osigurati sigurnost potrebne informatičke infrastrukture radi povezivanja s platformom TIPS i dostavljanja naloga za plaćanje platformi TIPS. Pritom podnositelji prijave za imatelja DCA-a za TIPS mogu uključiti treće strane, ali zadržavaju isključivu odgovornost. Konkretno, osim ako se koristi inicijator, podnositelji zahtjeva imatelji DCA za TIPS moraju sklopiti ugovor s jednim ili više pružatelja mrežnih usluga radi dobivanja potrebne veze i pristupa, u skladu s tehničkim specifikacijama iz Dodatka I.; i”;

| 6. | članak 9. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 9.
  Ugovorni odnos s NSP-om

  1.   Sudionici moraju:






  (a) | sklopiti ugovor s NSP-om u okviru ugovora o koncesiji s tim NSP-om kako bi se uspostavila tehnička veza sa sustavom TARGET2- [umetnuti naziv SB-a/zemlje]; ili |
| --- | --- | --- |

6.

članak 9. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 9.

Ugovorni odnos s NSP-om

1.   Sudionici moraju:

(a)

sklopiti ugovor s NSP-om u okviru ugovora o koncesiji s tim NSP-om kako bi se uspostavila tehnička veza sa sustavom TARGET2- [umetnuti naziv SB-a/zemlje]; ili

| (b) | povezati se preko drugog subjekta koji je sklopio ugovor s NSP-om u okviru ugovora o koncesiji s tim NSP-om. |
| --- | --- |

(b)

povezati se preko drugog subjekta koji je sklopio ugovor s NSP-om u okviru ugovora o koncesiji s tim NSP-om.

2.   Pravni odnos između sudionika i NSP-a isključivo je uređen uvjetima njihova zasebnog ugovora kako je navedeno u stavku 1. točki (a).

3.   Usluge koje pruža NSP ne čine dio usluga koje pruža [umetnuti naziv SB-a] u vezi sa sustavom TARGET2.

4.   [Umetnuti naziv SB-a] nije odgovoran za radnje, pogreške ili propuste NSP-a (uključujući njegove direktore, osoblje i podizvođače) ili za radnje, pogreške ili propuste trećih strana koje izaberu sudionici radi dobivanja pristupa mreži NSP-a.”;

| 7. | članak 10. briše se; |
| --- | --- |

7.

članak 10. briše se;

| 8. | umeće se sljedeći članak 11.a:

  „Članak 11.a
  Repozitorij MPL-a

  1.   Središnji repozitorij MPL-a sadržava korelacijsku tablicu posredni identifikator računa– IBAN za potrebe usluge MPL-a.


  2.   Svaki posredni identifikator računa može biti povezan sa samo jednim IBAN-om. IBAN može biti povezan s jednim ili više posrednih identifikatora računa.


  3.   Članak 29. primjenjuje se na podatke sadržane u repozitoriju MPL-a.”; |
| --- | --- |

8.

umeće se sljedeći članak 11.a:

„Članak 11.a

Repozitorij MPL-a

1.   Središnji repozitorij MPL-a sadržava korelacijsku tablicu posredni identifikator računa– IBAN za potrebe usluge MPL-a.

2.   Svaki posredni identifikator računa može biti povezan sa samo jednim IBAN-om. IBAN može biti povezan s jednim ili više posrednih identifikatora računa.

3.   Članak 29. primjenjuje se na podatke sadržane u repozitoriju MPL-a.”;

| 9. | članak 12. stavak 9. briše se; |
| --- | --- |

9.

članak 12. stavak 9. briše se;

| 10. | članak 15. stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:

  „5.   Namjenski gotovinski računi za TIPS remuneriraju se po nula posto ili po kamatnoj stopi na stalno raspoloživu mogućnost deponiranja kod središnje banke, ovisno o tome koja je niža, osim ako se koriste za držanje minimalnih pričuva ili za držanje viška pričuva.
  Ako se radi o minimalnim pričuvama, izračun i plaćanje remuneracije držanja minimalnih pričuva uređeni su Uredbom Vijeća (EZ) br. 2531/98 (*1) i Uredbom (EU) 2021/378 Europske središnje banke (ESB/2021/1) (*2).
  Ako se radi o višku pričuva, izračun i plaćanje remuneracije držanja viška pričuva uređeno je Odlukom (EU) 2019/1743 (ESB/2019/31) (*3).


  (*1)  Uredba Vijeća (EZ) br. 2531/98 od 23. studenoga 1998. o primjeni odredbi o minimalnim pričuvama od strane Europske središnje banke (SL L 318, 27.11.1998., str. 1.)."


  (*2)  Uredba (EU) 2021/2003 Europske središnje banke od 22. siječnja 2021. o primjeni odredbi o minimalnim pričuvama (ESB/2021/1) (SL L 73, 3.3.2021., str. 1.)."


  (*3)  Odluka (EU) 2019/1743 Europske središnje banke od 15. listopada 2019. o remuneraciji držanja viška pričuva i određenih depozita (ESB/2019/31) (SL L 267, 21.10.2019., str. 12.).”;" |
| --- | --- |

10.

članak 15. stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:

„5.   Namjenski gotovinski računi za TIPS remuneriraju se po nula posto ili po kamatnoj stopi na stalno raspoloživu mogućnost deponiranja kod središnje banke, ovisno o tome koja je niža, osim ako se koriste za držanje minimalnih pričuva ili za držanje viška pričuva.

Ako se radi o minimalnim pričuvama, izračun i plaćanje remuneracije držanja minimalnih pričuva uređeni su Uredbom Vijeća (EZ) br. 2531/98 (*1) i Uredbom (EU) 2021/378 Europske središnje banke (ESB/2021/1) (*2).

Ako se radi o višku pričuva, izračun i plaćanje remuneracije držanja viška pričuva uređeno je Odlukom (EU) 2019/1743 (ESB/2019/31) (*3).

(*1)  Uredba Vijeća (EZ) br. 2531/98 od 23. studenoga 1998. o primjeni odredbi o minimalnim pričuvama od strane Europske središnje banke (SL L 318, 27.11.1998., str. 1.)."

*1

(*2)  Uredba (EU) 2021/2003 Europske središnje banke od 22. siječnja 2021. o primjeni odredbi o minimalnim pričuvama (ESB/2021/1) (SL L 73, 3.3.2021., str. 1.)."

*2

(*3)  Odluka (EU) 2019/1743 Europske središnje banke od 15. listopada 2019. o remuneraciji držanja viška pričuva i određenih depozita (ESB/2019/31) (SL L 267, 21.10.2019., str. 12.).”;"

*3

| 11. | članak 16. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 16.
  Vrsta naloga za plaćanje na DCA-u za TIPS
  Za potrebe usluge TIPS-a kao nalozi za plaćanje utvrđuju se:






  (a) | nalozi za trenutačna plaćanja; |
| --- | --- | --- |

11.

članak 16. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 16.

Vrsta naloga za plaćanje na DCA-u za TIPS

Za potrebe usluge TIPS-a kao nalozi za plaćanje utvrđuju se:

(a)

nalozi za trenutačna plaćanja;

| (b) | pozitivni odgovori na opoziv; |
| --- | --- |

(b)

pozitivni odgovori na opoziv;

| (c) | nalozi za prijenos likvidnosti s DCA-a za TIPS na PM; |
| --- | --- |

(c)

nalozi za prijenos likvidnosti s DCA-a za TIPS na PM;

| (d) | nalozi za prijenos likvidnosti s DCA-a za TIPS na tehnički račun podsustava za TIPS; i |
| --- | --- |

(d)

nalozi za prijenos likvidnosti s DCA-a za TIPS na tehnički račun podsustava za TIPS; i

| (e) | nalozi za prijenos likvidnosti s tehničkog računa podsustava za TIPS na DCA za TIPS.”; |
| --- | --- |

(e)

nalozi za prijenos likvidnosti s tehničkog računa podsustava za TIPS na DCA za TIPS.”;

| 12. | članak 18. stavak 6. zamjenjuje se sljedećim:

  „6.   Nakon što je nalog za prijenos likvidnosti s DCA-a za TIPS na PM, nalog za prijenos likvidnosti s DCA-a za TIPS na tehnički račun podsustava za TIPS ili nalog za prijenos likvidnosti s tehničkog računa podsustava za TIPS na DCA za TIPS prihvaćen kako je navedeno u članku 17., sustav TARGET2-[umetnuti oznaku SB-a/zemlje] provjerava jesu li dostupna dostatna sredstva na računu platitelja. Ako nisu dostupna dostatna sredstva, nalog za prijenos likvidnosti bit će odbijen. Ako su dostupna dostatna sredstva, nalog za prijenos likvidnosti bit će odmah namiren.”; |
| --- | --- |

12.

članak 18. stavak 6. zamjenjuje se sljedećim:

„6.   Nakon što je nalog za prijenos likvidnosti s DCA-a za TIPS na PM, nalog za prijenos likvidnosti s DCA-a za TIPS na tehnički račun podsustava za TIPS ili nalog za prijenos likvidnosti s tehničkog računa podsustava za TIPS na DCA za TIPS prihvaćen kako je navedeno u članku 17., sustav TARGET2-[umetnuti oznaku SB-a/zemlje] provjerava jesu li dostupna dostatna sredstva na računu platitelja. Ako nisu dostupna dostatna sredstva, nalog za prijenos likvidnosti bit će odbijen. Ako su dostupna dostatna sredstva, nalog za prijenos likvidnosti bit će odmah namiren.”;

| 13. | članak 20. stavak 1. točka (b) zamjenjuje se sljedećim:






  „(b) | nalozi za prijenos likvidnosti s DCA-a za TIPS na PM, pozitivni odgovori na opoziv i nalozi za prijenos likvidnosti s DCA-a za TIPS na tehnički račun podsustava za TIPS smatraju se unesenim u sustav TARGET2-[umetnuti oznaku SB-a/zemlje] i neopozivim u trenutku terećenja odgovarajućeg DCA-a za TIPS. Nalozi za prijenos likvidnosti s tehničkog računa podsustava za TIPS na DCA za TIPS smatraju se unesenim u sustav TARGET2-[umetnuti oznaku SB-a/zemlje] i neopozivim u trenutku terećenja odgovarajućeg tehničkog računa podsustava za TIPS.”; |
| --- | --- | --- |

13.

članak 20. stavak 1. točka (b) zamjenjuje se sljedećim:

„(b)

nalozi za prijenos likvidnosti s DCA-a za TIPS na PM, pozitivni odgovori na opoziv i nalozi za prijenos likvidnosti s DCA-a za TIPS na tehnički račun podsustava za TIPS smatraju se unesenim u sustav TARGET2-[umetnuti oznaku SB-a/zemlje] i neopozivim u trenutku terećenja odgovarajućeg DCA-a za TIPS. Nalozi za prijenos likvidnosti s tehničkog računa podsustava za TIPS na DCA za TIPS smatraju se unesenim u sustav TARGET2-[umetnuti oznaku SB-a/zemlje] i neopozivim u trenutku terećenja odgovarajućeg tehničkog računa podsustava za TIPS.”;

| 14. | članak 30. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

  „1.   Smatra se da su imatelji DCA-a za TIPS upoznati sa svim obvezama koje imaju u vezi s propisima o zaštiti podataka, da ih ispunjavaju i da su u mogućnosti dokazati to svoje ispunjavanje obveza odgovarajućim nadležnim tijelima. Smatra se da su upoznati sa svim svojim obvezama u vezi s propisima o sprečavanju pranja novca i financiranja terorizma, širenju nuklearnog oružja i razvoju sustava dostave nuklearnog oružja, posebno u vezi s provedbom odgovarajućih mjera u odnosu na naloge za plaćanje u korist ili na teret njihovih namjenskih gotovinskih računa za TIPS i da ih ispunjavaju. Imatelji DCA-a za TIPS osiguravaju da su upoznati s politikom odabranog NSP-a u pogledu povrata izgubljenih podataka prije zasnivanja ugovornog odnosa s tim NSP-om.”; |
| --- | --- |

14.

članak 30. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Smatra se da su imatelji DCA-a za TIPS upoznati sa svim obvezama koje imaju u vezi s propisima o zaštiti podataka, da ih ispunjavaju i da su u mogućnosti dokazati to svoje ispunjavanje obveza odgovarajućim nadležnim tijelima. Smatra se da su upoznati sa svim svojim obvezama u vezi s propisima o sprečavanju pranja novca i financiranja terorizma, širenju nuklearnog oružja i razvoju sustava dostave nuklearnog oružja, posebno u vezi s provedbom odgovarajućih mjera u odnosu na naloge za plaćanje u korist ili na teret njihovih namjenskih gotovinskih računa za TIPS i da ih ispunjavaju. Imatelji DCA-a za TIPS osiguravaju da su upoznati s politikom odabranog NSP-a u pogledu povrata izgubljenih podataka prije zasnivanja ugovornog odnosa s tim NSP-om.”;

| 15. | umeće se sljedeći članak 35.a:

  „Članak 35.a
  Prijelazna odredba
  Kad sustav TARGET postane operativan, a sustav TARGET2 prestane s radom, imatelji DCA-a za TIPS postaju imatelji DCA-a za TIPS u sustavu TARGET.”; |
| --- | --- |

15.

umeće se sljedeći članak 35.a:

„Članak 35.a

Prijelazna odredba

Kad sustav TARGET postane operativan, a sustav TARGET2 prestane s radom, imatelji DCA-a za TIPS postaju imatelji DCA-a za TIPS u sustavu TARGET.”;

| 16. | u Dodatku I. tablica iz stavka 2. zamjenjuje se sljedećim:






  „Vrsta poruke | Naziv poruke |
| --- | --- | --- |
| Pacs.002 | FIToFIPayment Status Report |
| Pacs.004 | PaymentReturn |
| Pacs.008 | FIToFICustomerCreditTransfer |
| Pacs.028 | FIToFIPaymentStatusRequest |
| camt.003 | GetAccount |
| camt.004 | ReturnAccount |
| camt.005 | GetTransaction |
| camt.006 | ReturnTransaction |
| camt.011 | ModifyLimit |
| camt.019 | ReturnBusinessDayInformation |
| camt.025 | Receipt |
| camt.029 | ResolutionOfInvestigation |
| camt.050 | LiquidityCreditTransfer |
| camt.052 | BankToCustomerAccountReport |
| camt.053 | BankToCustomerStatement |
| camt.054 | BankToCustomerDebitCreditNotification |
| camt.056 | FIToFIPaymentCancellationRequest |
| acmt.010 | AccountRequestAcknowledgement |
| acmt.011 | AccountRequestRejection |
| acmt.015 | AccountExcludedMandateMaintenanceRequest |
| reda.016 | PartyStatusAdviceV01 |
| reda.022 | PartyModificationRequestV01” |

16.

u Dodatku I. tablica iz stavka 2. zamjenjuje se sljedećim:

„Vrsta poruke

Naziv poruke

Pacs.002

FIToFIPayment Status Report

Pacs.004

PaymentReturn

Pacs.008

FIToFICustomerCreditTransfer

Pacs.028

FIToFIPaymentStatusRequest

camt.003

GetAccount

camt.004

ReturnAccount

camt.005

GetTransaction

camt.006

ReturnTransaction

camt.011

ModifyLimit

camt.019

ReturnBusinessDayInformation

camt.025

Receipt

camt.029

ResolutionOfInvestigation

camt.050

LiquidityCreditTransfer

camt.052

BankToCustomerAccountReport

camt.053

BankToCustomerStatement

camt.054

BankToCustomerDebitCreditNotification

camt.056

FIToFIPaymentCancellationRequest

acmt.010

AccountRequestAcknowledgement

acmt.011

AccountRequestRejection

acmt.015

AccountExcludedMandateMaintenanceRequest

reda.016

PartyStatusAdviceV01

reda.022

PartyModificationRequestV01”

| 17. | u Dodatku I., stavak 6. točka 1. podtočka (b) zamjenjuje se sljedećim:






  „(b) | Način Korisnik-do-aplikacije (U2A)
  U2A dopušta izravnu komunikaciju između imatelja DCA-a za TIPS i TIPS GUI. Informacije se prikazuju u pregledniku koji se izvodi na PC sustavu. Za U2A pristup informatička infrastruktura mora biti u mogućnosti podržavati kolačiće. Daljnje pojedinosti opisane su u Priručniku za korisnike TIPS-a.”; |
| --- | --- | --- |

17.

u Dodatku I., stavak 6. točka 1. podtočka (b) zamjenjuje se sljedećim:

„(b)

Način Korisnik-do-aplikacije (U2A)

U2A dopušta izravnu komunikaciju između imatelja DCA-a za TIPS i TIPS GUI. Informacije se prikazuju u pregledniku koji se izvodi na PC sustavu. Za U2A pristup informatička infrastruktura mora biti u mogućnosti podržavati kolačiće. Daljnje pojedinosti opisane su u Priručniku za korisnike TIPS-a.”;

| 18. | u Dodatku IV., stavak 2. briše se; |
| --- | --- |

18.

u Dodatku IV., stavak 2. briše se;

| 19. | Dodatak V. briše se. |
| --- | --- |

19.

Dodatak V. briše se.

---

(*1)  Uredba Vijeća (EZ) br. 2531/98 od 23. studenoga 1998. o primjeni odredbi o minimalnim pričuvama od strane Europske središnje banke (SL L 318, 27.11.1998., str. 1.).

*1

(*2)  Uredba (EU) 2021/2003 Europske središnje banke od 22. siječnja 2021. o primjeni odredbi o minimalnim pričuvama (ESB/2021/1) (SL L 73, 3.3.2021., str. 1.).

*2

(*3)  Odluka (EU) 2019/1743 Europske središnje banke od 15. listopada 2019. o remuneraciji držanja viška pričuva i određenih depozita (ESB/2019/31) (SL L 267, 21.10.2019., str. 12.).”;”

*3

---

PRILOG IV.

Prilog IV. Smjernici ESB/2012/27 mijenja se kako slijedi:

| 1. | stavak 14 točka 14. podtočka (d) zamjenjuje se sljedećim:






  „(d) | ne smiju se slati nalozi SWIFT-a upotrebom poruke MT 103.”; |
| --- | --- | --- |

1.

stavak 14 točka 14. podtočka (d) zamjenjuje se sljedećim:

„(d)

ne smiju se slati nalozi SWIFT-a upotrebom poruke MT 103.”;

| 2. | u stavku 18. točki 1. podtočki (b) prvi redak tablice zamjenjuje se sljedećim:









  „Raspon | Od (milijun EUR/radni dan) | Do (milijun EUR/radni dan) | Godišnja naknada (EUR) | Mjesečna naknada (EUR)” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2.

u stavku 18. točki 1. podtočki (b) prvi redak tablice zamjenjuje se sljedećim:

„Raspon

Od (milijun EUR/radni dan)

Do (milijun EUR/radni dan)

Godišnja naknada (EUR)

Mjesečna naknada (EUR)”

| 3. | u stavku 18.točki 1. podtočki (d) briše se zadnji podstavak. |
| --- | --- |

3.

u stavku 18.točki 1. podtočki (d) briše se zadnji podstavak.

---

PRILOG V.

Umeće se sljedeći Prilog IV.a Smjernici ESB/2012/27:

„PRILOG IV.a

USLUGA TIPS-a ZA PODSUSTAVE KOJI NAMIRUJU TRENUTAČNA PLAĆANJA

1.   Definicije

Za potrebe ovog Priloga i nastavno na definicije iz članka 1. Priloga II:b:

| (1) | „središnja banka podsustava (ASCB)” znači SB Eurosustava s kojim odgovarajući podsustav koji namiruje trenutačna plaćanja u vlastitim knjigama ima dvostrani sporazum o namiri trenutačnih plaćanja podsustava; |
| --- | --- |

(1)

„središnja banka podsustava (ASCB)” znači SB Eurosustava s kojim odgovarajući podsustav koji namiruje trenutačna plaćanja u vlastitim knjigama ima dvostrani sporazum o namiri trenutačnih plaćanja podsustava;

| (2) | „temeljni bruto obujam” znači broj trenutačnih plaćanja namirenih u knjigama podsustava i omogućenih sredstvima koja se drže na tehničkom računu podsustava za TIPS. Ne uključuje trenutačna plaćanja na namjenske gotovinske račune za TIPS ili s njih ili na druge tehničke račune podsustava za TIPS ili s njih; |
| --- | --- |

(2)

„temeljni bruto obujam” znači broj trenutačnih plaćanja namirenih u knjigama podsustava i omogućenih sredstvima koja se drže na tehničkom računu podsustava za TIPS. Ne uključuje trenutačna plaćanja na namjenske gotovinske račune za TIPS ili s njih ili na druge tehničke račune podsustava za TIPS ili s njih;

| (3) | „inicijator” znači subjekt kojeg je kao takvog odredio podsustav i kojem je dozvoljeno slanje naloga za plaćanje platformi TIPS i/ili primanje naloga za plaćanje s platforme TIPS u ime tog podsustava ili dostupne strane tog podsustava. |
| --- | --- |

(3)

„inicijator” znači subjekt kojeg je kao takvog odredio podsustav i kojem je dozvoljeno slanje naloga za plaćanje platformi TIPS i/ili primanje naloga za plaćanje s platforme TIPS u ime tog podsustava ili dostupne strane tog podsustava.

2.   Unos naloga za plaćanje u sustav i njihova neopozivost

Primjena članka 20. Priloga II.b u vezi s trenutkom unosa naloga za trenutačno plaćanje, pozitivnih odgovora na opoziv i naloga za prijenos likvidnosti s DCA-a za TIPS na tehnički račun podsustava za TIPS te naloga za prijenos likvidnosti s tehničkog računa podsustava za TIPS na DCA-a za TIPS u odgovarajućoj komponenti sustava TARGET2 nema nikakav učinak na bilo koja pravila podsustava koja određuju trenutak unosa u podsustav i/ili neopozivost naloga za prijenos podnesenih takvom podsustavu u trenutku prije trenutka unosa odgovarajućeg naloga za plaćanje u odgovarajuću komponentu sustava TARGET2.

3.   Računi za potporu namire trenutačnih plaćanja u vlastitim knjigama podsustava

| (1) | Kako bi se podržala namira trenutačnih plaćanja povezanih s podsustavima u TIPS-u, otvara se jedan tehnički račun podsustava za TIPS. |
| --- | --- |

(1)

Kako bi se podržala namira trenutačnih plaćanja povezanih s podsustavima u TIPS-u, otvara se jedan tehnički račun podsustava za TIPS.

| (2) | Tehnički račun podsustava za TIPS određuje se pomoću jedinstvenog broja računa koji ima do 34 znaka i strukturiran je kako je navedeno u tablici: | Naziv | Oblik | Sadržaj |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Dio A | Vrsta računa | Točno 1 znak | „A” za tehnički račun za podsustav |
| Oznaka zemlje središnje banke | Točno 2 znaka | ISO oznaka zemlje 3166-1 |
| Oznaka valute | Točno 3 znaka | EUR |
| Dio B | Imatelj računa | Točno 11 znakova | BIC |
| Dio C | Daljnja raščlamba računa | Do 17 znakova | Slobodan tekst (alfanumerički) koji osigurava imatelj računa |

(2)

Tehnički račun podsustava za TIPS određuje se pomoću jedinstvenog broja računa koji ima do 34 znaka i strukturiran je kako je navedeno u tablici:

Naziv

Oblik

Sadržaj

Dio A

Vrsta računa

Točno 1 znak

„A” za tehnički račun za podsustav

Oznaka zemlje središnje banke

Točno 2 znaka

ISO oznaka zemlje 3166-1

Oznaka valute

Točno 3 znaka

EUR

Dio B

Imatelj računa

Točno 11 znakova

BIC

Dio C

Daljnja raščlamba računa

Do 17 znakova

Slobodan tekst (alfanumerički) koji osigurava imatelj računa

| (3) | Tehnički račun podsustava za TIPS smije biti isključivo nula ili pozitivan tijekom dana, a preko noći smije održavati pozitivan saldo. Prekonoćni saldo na računu podliježe istim pravilima remuneracije koja se primjenjuju na jamstvene fondove prema članku 11. ove Smjernice. |
| --- | --- |

(3)

Tehnički račun podsustava za TIPS smije biti isključivo nula ili pozitivan tijekom dana, a preko noći smije održavati pozitivan saldo. Prekonoćni saldo na računu podliježe istim pravilima remuneracije koja se primjenjuju na jamstvene fondove prema članku 11. ove Smjernice.

4.   Postupak namire

| (1) | Podsustav koristi tehnički račun podsustava za TIPS za prikupljanje potrebne likvidnosti koju su izdvojili njegovi klirinški članovi za povećanje svojih pozicija. |
| --- | --- |

(1)

Podsustav koristi tehnički račun podsustava za TIPS za prikupljanje potrebne likvidnosti koju su izdvojili njegovi klirinški članovi za povećanje svojih pozicija.

| (2) | Podsustav će na zahtjev biti obaviješten o odobrenju i terećenju njegova tehničkog računa za TIPS. |
| --- | --- |

(2)

Podsustav će na zahtjev biti obaviješten o odobrenju i terećenju njegova tehničkog računa za TIPS.

| (3) | Podsustav može poslati naloge za trenutačno plaćanje i pozitivne odgovore na opoziv bilo kojem imatelju DCA za TIPS ili podsustavu za TIPS. Podsustav prima i obrađuje naloge za trenutačno plaćanje, zahtjeve za opoziv i pozitivne odgovore na opoziv bilo kojeg imatelja DCA-a za TIPS ili podsustava za TIPS. |
| --- | --- |

(3)

Podsustav može poslati naloge za trenutačno plaćanje i pozitivne odgovore na opoziv bilo kojem imatelju DCA za TIPS ili podsustavu za TIPS. Podsustav prima i obrađuje naloge za trenutačno plaćanje, zahtjeve za opoziv i pozitivne odgovore na opoziv bilo kojeg imatelja DCA-a za TIPS ili podsustava za TIPS.

5.   Korisničko sučelje

| (1) | Imatelj tehničkog računa podsustava za TIPS pristupa platformi TIPS u načinu A2A i može se također povezati u načinu U2A izravno ili preko jednog ili više inicijatora. |
| --- | --- |

(1)

Imatelj tehničkog računa podsustava za TIPS pristupa platformi TIPS u načinu A2A i može se također povezati u načinu U2A izravno ili preko jednog ili više inicijatora.

| (2) | Pristup platformi TIPS omogućuje imateljima tehničkog računa podsustava za TIPS sljedeće:






  (a) | pristup informacijama koje se odnose na njihove račune i upravljanje bilješkama o odobrenom iznosu; |
| --- | --- | --- |

(2)

Pristup platformi TIPS omogućuje imateljima tehničkog računa podsustava za TIPS sljedeće:

(a)

pristup informacijama koje se odnose na njihove račune i upravljanje bilješkama o odobrenom iznosu;

| (b) | iniciranje naloga za prijenos likvidnosti s tehničkog računa podsustava za TIPS na DCA za TIPS; i |
| --- | --- |

(b)

iniciranje naloga za prijenos likvidnosti s tehničkog računa podsustava za TIPS na DCA za TIPS; i

| (c) | upravljanje određenim statičkim podatcima. |
| --- | --- |

(c)

upravljanje određenim statičkim podatcima.

6.   Popis naknada i izdavanje računa

| (1) | Za podsustav u TIPS-u primjenjuju se svi sljedeći uvjeti:






  (a) | transakcijska naknada izračunata na osnovi popisa naknada koji je utvrđen za imatelje DCA-a za TIPS u Dodatku IV. Priloga II.b; |
| --- | --- | --- |

(1)

Za podsustav u TIPS-u primjenjuju se svi sljedeći uvjeti:

(a)

transakcijska naknada izračunata na osnovi popisa naknada koji je utvrđen za imatelje DCA-a za TIPS u Dodatku IV. Priloga II.b;

| (b) | naknada zasnovana na temeljnom bruto obujmu trenutačnih plaćanja namirenih na vlastitoj platformi podsustava i koju omogućuju prethodno povećane pozicije na tehničkom računu podsustava za TIPS. Naknada iznosi 0,0005 EUR po trenutačnom plaćanju. |
| --- | --- |

(b)

naknada zasnovana na temeljnom bruto obujmu trenutačnih plaćanja namirenih na vlastitoj platformi podsustava i koju omogućuju prethodno povećane pozicije na tehničkom računu podsustava za TIPS. Naknada iznosi 0,0005 EUR po trenutačnom plaćanju.

| (2) | Temeljni bruto obujam trenutačnih plaćanja podsustava izračunava ASCB svaki mjesec na temelju odnosnog bruto obujma tijekom prethodnog mjeseca zaokruženog na najbližih deset tisuća i iskazuje ga podsustav najkasnije do trećeg radnog dana sljedećeg mjeseca. Izračunan bruto obujam primjenjuje se za izračun naknade tijekom sljedećeg mjeseca. |
| --- | --- |

(2)

Temeljni bruto obujam trenutačnih plaćanja podsustava izračunava ASCB svaki mjesec na temelju odnosnog bruto obujma tijekom prethodnog mjeseca zaokruženog na najbližih deset tisuća i iskazuje ga podsustav najkasnije do trećeg radnog dana sljedećeg mjeseca. Izračunan bruto obujam primjenjuje se za izračun naknade tijekom sljedećeg mjeseca.

| (3) | Svaki podsustav prima račun od svojeg ASCB-a za prethodni mjesec na temelju naknada iz točke 1. ovog stavka, najkasnije devetog radnog dana sljedećeg mjeseca. Plaćanja se ne smiju izvršiti kasnije od 14. radnog dana mjeseca u kojem je izdan račun na račun koji odredi ASCB ili se terete s računa koji odredi podsustav. |
| --- | --- |

(3)

Svaki podsustav prima račun od svojeg ASCB-a za prethodni mjesec na temelju naknada iz točke 1. ovog stavka, najkasnije devetog radnog dana sljedećeg mjeseca. Plaćanja se ne smiju izvršiti kasnije od 14. radnog dana mjeseca u kojem je izdan račun na račun koji odredi ASCB ili se terete s računa koji odredi podsustav.

| (4) | Za potrebe popisa naknada i izdavanja računa u skladu s ovim Prilogom:






  (a) | podsustav koji je određen kao sustav u skladu s Direktivom 98/26/EZ tretira se kao zasebni podsustav, neovisno o tome što njime upravlja pravna osoba koja upravlja drugim podsustavom; |
| --- | --- | --- |

(4)

Za potrebe popisa naknada i izdavanja računa u skladu s ovim Prilogom:

(a)

podsustav koji je određen kao sustav u skladu s Direktivom 98/26/EZ tretira se kao zasebni podsustav, neovisno o tome što njime upravlja pravna osoba koja upravlja drugim podsustavom;

| (b) | podsustav koji nije određen kao sustav u skladu s Direktivom 98/26/EZ tretira se kao zasebni podsustav ako ispunjava sljedeće kriterije:






  i. | radi se o formalnom dogovoru u obliku ugovora ili zakonodavnog instrumenta; |
| --- | --- | --- |

(b)

podsustav koji nije određen kao sustav u skladu s Direktivom 98/26/EZ tretira se kao zasebni podsustav ako ispunjava sljedeće kriterije:

i.

radi se o formalnom dogovoru u obliku ugovora ili zakonodavnog instrumenta;

| ii. | ima više od jednog [člana] [sudionika] [osim operatora sustava tog sustava]; |
| --- | --- |

ii.

ima više od jednog [člana] [sudionika] [osim operatora sustava tog sustava];

| iii. | osnovan je za potrebe obračuna, netiranja i/ili namire plaćanja i/ili vrijednosnih papira između sudionika; i |
| --- | --- |

iii.

osnovan je za potrebe obračuna, netiranja i/ili namire plaćanja i/ili vrijednosnih papira između sudionika; i

| iv. | primjenjuje zajednička pravila i standardizirane postupke na obračun, netiranje i namiru plaćanja i vrijednosnih papira između sudionika. |
| --- | --- |

iv.

primjenjuje zajednička pravila i standardizirane postupke na obračun, netiranje i namiru plaćanja i vrijednosnih papira između sudionika.

| (5) | Naknade za potrebe izdavanja računa u skladu s ovim člankom za razdoblje od 1. prosinca 2021. do 28. veljače 2022. jednake su prosjeku ukupnih naknada obračunatih za rujan, listopad i studeni 2021. |
| --- | --- |

(5)

Naknade za potrebe izdavanja računa u skladu s ovim člankom za razdoblje od 1. prosinca 2021. do 28. veljače 2022. jednake su prosjeku ukupnih naknada obračunatih za rujan, listopad i studeni 2021.

---

PRILOG VI.

Dodaje se sljedeći Dodatak VIII. Prilogu II. Smjernici ESB/2012/27:

„Dodatak VIII.

Zahtjevi u pogledu upravljanja informacijskom sigurnosti i upravljanja neprekinutim poslovanjem

Upravljanje informacijskom sigurnosti

Ti se zahtjevi primjenjuju na svakog sudionika, osim ako sudionik dokaže da se određeni zahtjev na njega ne primjenjuje. Kod određivanja opsega primjene zahtjeva unutar njegove infrastrukture, sudionik bi trebao utvrditi elemente koji su dio lanca platne transakcije. Lanac platne transakcije započinje kod jedinstvene pristupne točke, t.j. sustava uključenog u kreiranje transakcija (npr. radne stanice, aplikacije za službe za izravan rad s klijentima i aplikacije za službe za pozadinske poslove, programska podrška,), a završava kod sustava odgovornog za slanje poruke SWIFT-u (npr. SWIFT VPN box) ili Interneta (ovaj potonji se primjenjuje na internetski pristup).

Zahtjev 1.1: Politika informacijske sigurnosti

Rukovodstvo određuje jasan smjer politike u skladu s poslovnim ciljevima i pokazuje potporu i predanost informacijskoj sigurnosti izdavanjem, odobravanjem i održavanjem politike informacijske sigurnosti čiji je cilj upravljanje informacijskom sigurnosti i kiberotpornosti u cijeloj organizaciji u smislu identifikacije, procjene i postupanja s rizicima informacijske sigurnosti i kiberotpornosti. Politika bi trebala sadržavati barem sljedeće odjeljke: ciljevi, područje primjene (uključujući područja kao što su organizacija, ljudski resursi, upravljanje imovinom itd.), načela i raspodjela odgovornosti.

Zahtjev 1.2: Unutarnja organizacija

Radi provedbe politike informacijske sigurnosti u organizaciji se uspostavlja okvir za informacijsku sigurnost. Rukovodstvo koordinira i preispituje uspostavu okvira za informacijsku sigurnost kako bi se osigurala provedba politike informacijske sigurnosti (u skladu sa Zahtjevom 1.1.) u cijeloj organizaciji, uključujući raspodjelu dostatnih sredstava i raspodjelu odgovornosti za sigurnost.

Zahtjev 1.3: Vanjske strane

Sigurnost informacija organizacije i njezine opreme za obradu informacija ne bi se smjela umanjiti zbog uvođenja vanjske strane/strana ili proizvoda/usluga koje one pružaju niti bi se smjela umanjiti zbog ovisnosti o njima. Svaki pristup vanjskih strana opremi organizacije za obradu informacija mora biti kontroliran. Kada se od vanjskih strana ili proizvoda/usluga vanjskih strana zahtijeva da pristupe opremi organizacije za obradu informacija, provodi se procjena rizika kako bi se utvrdile posljedice za sigurnost i zahtjevi u pogledu kontrole. Kontrole se dogovaraju i definiraju u sporazumu sa svakom odgovarajućom vanjskom stranom.

Zahtjev 1.4: Upravljanje imovinom

Sva informacijska imovina, poslovni procesi i temeljni informacijski sustavi, kao što su operativni sustavi, infrastruktura, poslovne aplikacije, gotovi proizvodi, usluge i aplikacije koje su razvili korisnici, u okviru lanca platnih transakcija moraju se evidentirati i imati vlasnika. Potrebno je raspodijeliti odgovornost za održavanje i provođenje odgovarajućih kontrola u poslovnim procesima i povezanim komponentama informacijske tehnologije za zaštitu informacijske imovine. Napomena: vlasnik prema potrebi može prenijeti ovlast za provedbu posebnih kontrola, ali ostaje odgovoran za pravilnu zaštitu imovine.

Zahtjev 1.5: Razvrstavanje informacijske imovine

Informacijska imovina razvrstava se prema svojoj kritičnosti u pogledu nesmetanog pružanja usluge od strane sudionika. U razvrstavanju se navode potrebe, prioriteti i stupanj zaštite potreban pri postupanju s informacijskom imovinom u odgovarajućim poslovnim procesima, te se također uzimaju u obzir temeljne komponente informacijske tehnologije. Sustav razvrstavanja informacijske imovine koji je odobrilo rukovodstvo koristi se za utvrđivanje odgovarajućeg skupa zaštitnih kontrola tijekom životnog ciklusa informacijske imovine (uključujući uklanjanje i uništenje informacijske imovine) i za obavješćivanje o potrebi za posebnim mjerama za postupanje s njima.

Zahtjev 1.6: Sigurnost u pogledu ljudskih resursa

Prije zapošljavanja se u odgovarajućim opisima radnih mjesta te u uvjetima za zapošljavanje utvrđuje odgovornost za sigurnost. Svi kandidati za zapošljavanje, izvođači radova i korisnici treće strane prolaze odgovarajuću provjeru, posebno za osjetljiva radna mjesta. Zaposlenici, izvođači radova i korisnici opreme za obradu informacija koji su treće strane potpisuju sporazum o svojim ulogama i odgovornostima u vezi sa sigurnosti. Za zaposlenike, izvođače radova i korisnike koji su treće strane osigurava se odgovarajuća razina svijesti te im se osigurava obrazovanje i osposobljavanje o sigurnosnim postupcima i ispravnoj upotrebi opreme za obradu informacija kako bi se mogući sigurnosni rizici sveli na najmanju moguću mjeru. Za zaposlenike se uspostavlja formalni disciplinski postupak za postupanje u vezi s povredama sigurnosnih pravila. Potrebno je uspostaviti odgovornost za osiguravanje uređenog odlaska zaposlenika, izvođača radova ili korisnika koji su treće strane iz organizacije ili njihova premještaja unutar organizacije te za provedbu vraćanja sve opreme i oduzimanje svih prava pristupa.

Zahtjev 1.7: Fizička sigurnost i sigurnost okoliša

Oprema za obradu kritičnih ili osjetljivih informacija mora biti smještena u sigurnim prostorima, zaštićena definiranim sigurnosnim okvirima, s odgovarajućim sigurnosnim preprekama i kontrolama ulaska. Mora biti fizički zaštićena od neovlaštenog pristupa, oštećenja i ometanja. Pristup se odobrava samo pojedincima koji su obuhvaćeni područjem primjene zahtjeva 1.6. Potrebno je uspostaviti postupke i standarde za zaštitu fizičkih nositelja podataka koji sadržavaju informacijsku imovinu u provozu.

Oprema mora biti zaštićena od fizičkih prijetnji i prijetnji iz okoliša. Potrebna je zaštita opreme (uključujući opremu koja se upotrebljava izvan lokacije) i zaštita od odstranjivanja imovine kako bi se smanjio rizik od neovlaštenog pristupa informacijama i kako bi se informacije ili oprema zaštitile od gubitka ili oštećenja. Za zaštitu od fizičkih prijetnji i za zaštitu pomoćne opreme kao što je infrastruktura za opskrbu električnom energijom i kabelska infrastruktura potrebne su posebne mjere.

Zahtjev 1.8: Upravljanje operativnim poslovanjem

Potrebno je utvrditi odgovornost i postupke za upravljanje i rad opreme za obradu informacija koji moraju obuhvatiti sve osnovne sustave od početka do kraja u lancu platnih transakcija.

Pri operativnim postupcima, uključujući tehničko upravljanje informacijskim sustavima, provodi se razdvajanje dužnosti, prema potrebi, kako bi se smanjio rizik od nemarne ili namjerne zlouporabe sustava. Ako se razdvajanje dužnosti ne može provesti zbog dokumentiranih objektivnih razloga, nakon formalne analize rizika provode se kompenzacijske kontrole. Kontrole se uspostavljaju kako bi se spriječilo i otkrilo uvođenje zlonamjernih kodova za sustave u lancu platnih transakcija. Uspostavljaju se i kontrole (uključujući osvješćivanje korisnika) kako bi se spriječili, otkrili i uklonili zlonamjerni kodovi. Upotrebljavaju se mobilni kodovi samo iz pouzdanih izvora (npr. potpisane komponente Microsoft COM i Java Applets). Konfiguraciju preglednika (npr. upotrebu produžetka i priključaka) potrebno je dosljedno nadzirati.

Rukovodstvo će provesti politiku sigurnosnog kopiranja i obnavljanja podataka; te politike obnavljanja moraju uključivati plan obnavljanja koji se redovno preispituje najmanje jednom godišnje.

Potrebno je nadzirati sustave koji su kritični za sigurnost plaćanja i evidentirati događaje koji su važni za informacijsku sigurnost. Kako bi se osiguralo utvrđivanje problema u informacijskom sustavu koristi se evidencija operatera. Evidencija operatora redovito se preispituje na temelju uzorka u pogledu kritičnosti operacija. Koristi se praćenje sustava za provjeru učinkovitosti kontrola koje su utvrđene kao kritične za sigurnost plaćanja i za provjeru usklađenosti s modelom politike pristupa.

Razmjene informacija između organizacija temelje se na politici formalne razmjene koja se provodi u skladu sa sporazumima o razmjeni između uključenih strana i u skladu je sa svim relevantnim zakonodavstvom. Sofverske komponente treće strane koje se koriste u razmjeni informacija sa sustavom TARGET2 (kao što je softver primljen od ponuditelja usluga u 2. scenariju odjeljka o području primjene dokumenta za uređivanje samocertifikacije sustava TARGET2) moraju se koristiti u skladu s formalnim sporazumom s trećom stranom.

Zahtjev 1.9: Kontrola pristupa

Pristup informacijskoj imovini opravdava se na temelju poslovnih zahtjeva (potreba pristupa podatcima (1)) i u skladu s uspostavljenim okvirom korporativnih politika (uključujući politiku informacijske sigurnosti). Potrebno je definirati jasna pravila kontrole pristupa na temelju načela najmanje povlastice (2) kako bi se u velikoj mjeri poštovale potrebe odgovarajućih poslovnih i informatičkih procesa. Prema potrebi, logička kontrola pristupa (npr. za upravljanje sigurnosnim kopijama) trebala bi biti u skladu s kontrolom fizičkog pristupa, osim ako su uspostavljene odgovarajuće kompenzacijske kontrole (npr. enkripcija, anonimizacija osobnih podataka).

Potrebno je uspostaviti formalne i dokumentirane postupke za kontrolu dodjele prava pristupa informacijskim sustavima i uslugama koji su obuhvaćeni područjem primjene lanca platnih transakcija. Postupci obuhvaćaju sve faze životnog ciklusa pristupa korisnika, od početne registracije novih korisnika do konačne odjave korisnika kojima više nije potreban pristup.

Posebna pozornost posvećuje se, prema potrebi, dodjeli prava pristupa takve kritičnosti da bi zlouporaba tih prava pristupa mogla dovesti do ozbiljnog nepovoljnog učinka na poslovanje sudionika (npr. prava pristupa koja dozvoljavaju upravljanje sustavom, poništavanje kontrola sustava, izravan pristup poslovnim podacima).

Uspostavljaju se odgovarajuće kontrole za identifikaciju, autentikaciju i ovlašćivanje korisnika na određenim točkama mreže organizacije, npr. za lokalni pristup i pristup s udaljenosti sustavima u lancu platnih transakcija. Osobni računi se ne smiju dijeliti kako bi se osiguralo preuzimanje odgovornosti.

Za lozinke se utvrđuju pravila i provode se posebne kontrole kako bi se osiguralo da se lozinke ne mogu lako pogoditi, npr. pravila o složenosti i vremenskom ograničenju valjanosti. Uspostavlja se siguran protokol za vraćanje lozinke i/ili ponovno postavljanje lozinke.

Razvija se i provodi politika o uporabi kriptografskih kontrola radi zaštite povjerljivosti, autentičnosti i cjelovitosti informacija. Uspostavlja se politika upravljanja ključevima kako bi se podržala upotreba kriptografskih kontrola.

Potrebno je uspostaviti politiku za pregledavanje povjerljivih informacija na zaslonu ili u tiskanom obliku (npr. politika praznog zaslona ili praznog stola) kako bi se smanjio rizik od neovlaštenog pristupa.

Pri radu na daljinu uzimaju se u obzir rizici u vezi s radom u nezaštićenom okruženju te se provode odgovarajuće tehničke i organizacijske kontrole.

Zahtjev 1.10: Nabava, razvoj i održavanje informacijskih sustava

Sigurnosni zahtjevi utvrđuju se i dogovaraju prije razvoja i/ili uvođenja informacijskih sustava.

Kako bi se osigurala pravilna obrada potrebno je u aplikacije, uključujući aplikacije koje su razvili korisnici, ugraditi odgovarajuće kontrole. Te kontrole uključuju validaciju ulaznih podataka, unutarnje obrade i izlaznih podataka. Za sustave koji obrađuju osjetljive, vrijedne ili kritične informacije ili utječu na njih potrebne su dodatne kontrole. Takve se kontrole utvrđuju na temelju sigurnosnih zahtjeva i procjene rizika u skladu s utvrđenim politikama (npr. politika informacijske sigurnosti, politika kriptografskih kontrola).

Prije prihvaćanja i uporabe novih sustava utvrđuju se, dokumentiraju i ispituju njihovi operativni zahtjevi. Što se tiče sigurnosti mreže, trebalo bi provesti odgovarajuće kontrole, uključujući segmentaciju i sigurno upravljanje, na temelju kritičnosti protoka podataka i razine rizika mrežnih područja u organizaciji. Potrebno je uspostaviti posebne kontrole za zaštitu osjetljivih informacija koje se prenose preko javnih mreža.

Pristup sistemskim datotekama i programskom izvornom kodu se kontrolira, a projekti na području informacijske tehnologije i aktivnosti potpore provode se na siguran način. Treba paziti da se izbjegne izlaganje osjetljivih podataka u testnim okruženjima. Projektna i potporna okruženja strogo se nadziru. Uvođenje promjena u produkciji strogo se nadzire. Provodi se procjena rizika značajnih promjena koje će se uvesti u produkciji.

Redovite aktivnosti ispitivanja sigurnosti sustava u produkciji provode se i u skladu s unaprijed definiranim planom koji se temelji na rezultatima procjene rizika, a testiranje sigurnosti uključuje barem procjene ranjivosti. Ocjenjuju se svi nedostaci ustanovljeni tijekom testiranja sigurnosti, a akcijski planovi za uklanjanje svih utvrđenih nedostataka moraju se pravodobno pripremiti i pratiti.

Zahtjev 1.11: Informacijska sigurnost u odnosima s (3) dobavljačima

Kako bi se osigurala zaštita internih informacijskih sustava sudionika, koji su dostupni dobavljačima, potrebno je dokumentirati zahtjeve u pogledu informacijske sigurnosti za ublažavanje rizika povezanih s pristupom dobavljača te se o njima sporazumjeti s dobavljačem.

Zahtjev 1.12: Upravljanje incidentima u području informacijske sigurnosti i poboljšanja

Kako bi se osigurao dosljedan i učinkovit pristup upravljanju incidentima povezanima s informacijskom sigurnosti, uključujući komunikaciju o sigurnosnim događajima i slabostima, uspostavljaju se i testiraju uloge, odgovornosti i postupci na poslovnoj i tehničkoj razini kako bi se osigurao brz, učinkovit te uredan i siguran oporavak od incidenata u vezi s informacijskom sigurnosti, uključujući scenarije povezane s uzrokom povezanim s kibersigurnosti (npr. prijevara koju je počinio vanjski napadač ili unutarnji subjekt). Osoblje uključeno u te postupke mora biti odgovarajuće osposobljeno.

Zahtjev 1.13: Pregled tehničke usklađenosti

Unutarnji informacijski sustavi sudionika (npr. sustavi jedinica za pozadinske poslove, unutarnje mreže i povezivost s vanjskim mrežama) redovito se procjenjuju u pogledu usklađenosti s uspostavljenim okvirom politika organizacije (npr. politika informacijske sigurnosti, politika kriptografskog nadzora).

Zahtjev 1.14: Virtualizacija

Gostujuća virtualna računala moraju biti u skladu sa svim sigurnosnim kontrolama koje su postavljene za fizičku strojnu opremu i sustave (npr. očvrsnuće, evidentiranje). Kontrole koje se odnose na hipervizore moraju uključivati: očvršćivanje hipervizora i operativne sustave domaćina, redovne popravke, jasno odvajanje različitih okruženja (npr. produkcija i razvoj). Centralizirano upravljanje, evidentiranje i praćenje te upravljanje pravima pristupa, posebno za visoko povlaštene račune provodi se na temelju procjene rizika. Gostujući virtualni strojevi kojima upravlja isti hipervizor moraju imati sličan profil rizičnosti.

Zahtjev 1.15: Računalstvo u oblaku

Upotreba javnih i/ili hibridnih rješenja u oblaku u lancu platnih transakcija mora se temeljiti na formalnoj procjeni rizika, uzimajući u obzir tehničke kontrole i ugovorne klauzule povezane s rješenjem računalstva u oblaku.

Ako se upotrebljavaju hibridna rješenja u oblaku, podrazumijeva se da je razina kritičnosti cjelokupnog sustava jednaka najvišoj razini kritičnosti nekog od povezanih sustava. Sve lokalne komponente hibridnih rješenja potrebno je odvojiti od ostalih sustava na lokaciji.

Upravljanje neprekinutim poslovanjem (primjenjuje se samo za kritične sudionike)

Sljedeći zahtjevi (od 2.1. do 2.6.) odnose se na upravljanje neprekinutim poslovanjem. Svaki sudionik sustava TARGET2 kojeg je Eurosustav razvrstao kao kritičnog za nesmetano funkcioniranje sustava TARGET2 ima uspostavljenu strategiju neprekinutog poslovanja koja obuhvaća sljedeće elemente.

| Zahtjev 2.1 | : | Izradit će se planovi neprekinutog poslovanja i uspostaviti postupci za njihovo održavanje. |
| --- | --- | --- |
| Zahtjev 2.2 | : | Zamjenska operativna lokacija bit će dostupna |
| Zahtjev 2.3 | : | Profil rizičnosti zamjenske lokacije razlikovat će se od profila rizičnosti primarne lokacije kako bi se izbjeglo da na obje lokacije istodobno utječe isti događaj. Na primjer, zamjenska lokacija bit će priključena na električnu mrežu i središnju telekomunikacijsku mrežu različitu od one na primarnoj poslovnoj lokaciji. |
| Zahtjev 2.4 | : | U slučaju većih poremećaja u radu zbog kojih primarna lokacija nije dostupna i/ili kritično osoblje nije na raspolaganju, kritični sudionik moći će nastaviti s uobičajenim operacijama sa zamjenske lokacije gdje će biti moguće pravilno završiti radni dan i započeti sljedeći radni dan (sljedeće radne dane). |
| Zahtjev 2.5 | : | Uspostavit će se postupci kojima se osigurava da se obrada transakcija nastavi sa zamjenske lokacije u razumnom roku nakon početnog prekida usluge i razmjerno kritičnosti poslovanja koje je prekinuto. |
| Zahtjev 2.6 | : | Sposobnost suočavanja s prekidima rada ispitat će se najmanje jednom godišnje, a kritično osoblje će biti na dogovarajući način osposobljeno. Najdulje razdoblje između ispitivanja ne smije biti dulje od jedne godine. |

Zahtjev 2.1

:

Izradit će se planovi neprekinutog poslovanja i uspostaviti postupci za njihovo održavanje.

Zahtjev 2.2

:

Zamjenska operativna lokacija bit će dostupna

Zahtjev 2.3

:

Profil rizičnosti zamjenske lokacije razlikovat će se od profila rizičnosti primarne lokacije kako bi se izbjeglo da na obje lokacije istodobno utječe isti događaj. Na primjer, zamjenska lokacija bit će priključena na električnu mrežu i središnju telekomunikacijsku mrežu različitu od one na primarnoj poslovnoj lokaciji.

Zahtjev 2.4

:

U slučaju većih poremećaja u radu zbog kojih primarna lokacija nije dostupna i/ili kritično osoblje nije na raspolaganju, kritični sudionik moći će nastaviti s uobičajenim operacijama sa zamjenske lokacije gdje će biti moguće pravilno završiti radni dan i započeti sljedeći radni dan (sljedeće radne dane).

Zahtjev 2.5

:

Uspostavit će se postupci kojima se osigurava da se obrada transakcija nastavi sa zamjenske lokacije u razumnom roku nakon početnog prekida usluge i razmjerno kritičnosti poslovanja koje je prekinuto.

Zahtjev 2.6

:

Sposobnost suočavanja s prekidima rada ispitat će se najmanje jednom godišnje, a kritično osoblje će biti na dogovarajući način osposobljeno. Najdulje razdoblje između ispitivanja ne smije biti dulje od jedne godine.

---

(1)  Načelo nužnosti pristupa informacijama odnosi se na utvrđivanje skupa informacija kojima pojedinac treba pristupiti kako bi mogao obavljati svoje dužnosti.

1

(2)  Načelo najmanje povlastice odnosi se na prilagodbu pristupnog profila ispitanika IT sustavu kako bi odgovarao odgovarajućoj poslovnoj ulozi.

2

(3)  Dobavljača u kontekstu ove vježbe treba se shvatiti kao svaku treću stranu (i njezino osoblje) koja je pod ugovorom (sporazumom) s institucijom da pruži uslugu, a u skladu sa sporazumom o uslugama treća strana (i njezino osoblje) ima pristup, na daljinu ili na licu mjesta, informacijama i/ili informacijskim sustavima i/ili opremi za obradu informacija institucije u opsegu područja primjene obuhvaćenom izvršavanjem samocertifikacije u sustavu TARGET2 ili su s njim povezani.

3

---