# Europeiska unionens L 372/2021

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 372 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 64 årgången20 oktober 2021 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 372

Svensk utgåva

Lagstiftning

64 årgången20 oktober 2021

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2021/1833 av den 14 juli 2021 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU genom specificering av kriterierna för fastställande av när en verksamhet ska betraktas som en sidoverksamhet till den huvudsakliga verksamheten på koncernivå (
  1
  ) | 1 |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets beslut (EU) 2021/1834 av den 6 oktober 2021 om utnämning av sex ledamöter och fyra suppleanter i Regionkommittén på förslag av Republiken Italien | 11 |
| | * | Rådets beslut (EU) 2021/1835 av den 6 oktober 2021 om utnämning av två suppleanter i Regionkommittén på förslag av Konungariket Spanien | 14 |
| | * | Rådets beslut (EU) 2021/1836 av den 15 oktober 2021 om fastställande av den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i den gemensamma kommitté som inrättats genom avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen vad gäller antagandet av ett beslut om att ändra avtalet | 16 |
| | * | Rådets beslut (EU) 2021/1837 av den 15 oktober 2021 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i den gemensamma kommitté som inrättats genom avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen vad gäller ändringen av beslutet om upprättande av en förteckning över 25 personer som är villiga och har möjlighet att tjänstgöra som ledamöter i en skiljenämnd enligt avtalet | 20 |
| | * | Rådets beslut (Gusp) 2021/1838 av den 18 oktober 2021 om ändring av beslut (Gusp) 2017/824 om tjänsteföreskrifter för Europeiska unionens satellitcentrum | 24 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2021/1839 av den 15 oktober 2021 om senareläggande av det datum då godkännandet av kreosot för användning i biocidprodukter i produkttyp 8 löper ut (
  1
  ) | 27 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2021/1833 av den 14 juli 2021 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU genom specificering av kriterierna för fastställande av när en verksamhet ska betraktas som en sidoverksamhet till den huvudsakliga verksamheten på koncernivå (
  1
  )

1

1

BESLUT

*

Rådets beslut (EU) 2021/1834 av den 6 oktober 2021 om utnämning av sex ledamöter och fyra suppleanter i Regionkommittén på förslag av Republiken Italien

11

*

Rådets beslut (EU) 2021/1835 av den 6 oktober 2021 om utnämning av två suppleanter i Regionkommittén på förslag av Konungariket Spanien

14

*

Rådets beslut (EU) 2021/1836 av den 15 oktober 2021 om fastställande av den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i den gemensamma kommitté som inrättats genom avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen vad gäller antagandet av ett beslut om att ändra avtalet

16

*

Rådets beslut (EU) 2021/1837 av den 15 oktober 2021 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i den gemensamma kommitté som inrättats genom avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen vad gäller ändringen av beslutet om upprättande av en förteckning över 25 personer som är villiga och har möjlighet att tjänstgöra som ledamöter i en skiljenämnd enligt avtalet

20

*

Rådets beslut (Gusp) 2021/1838 av den 18 oktober 2021 om ändring av beslut (Gusp) 2017/824 om tjänsteföreskrifter för Europeiska unionens satellitcentrum

24

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2021/1839 av den 15 oktober 2021 om senareläggande av det datum då godkännandet av kreosot för användning i biocidprodukter i produkttyp 8 löper ut (
  1
  )

1

27

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 20.10.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 372/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 372/1

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2021/1833

av den 14 juli 2021

om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU genom specificering av kriterierna för fastställande av när en verksamhet ska betraktas som en sidoverksamhet till den huvudsakliga verksamheten på koncernivå

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU av den 15 maj 2014 om marknader för finansiella instrument och om ändring av direktiv 2002/92/EG och av direktiv 2011/61/EU (1), särskilt artikel 2.4, och

av följande skäl:

| (1) | Bedömningen av huruvida personer handlar för egen räkning eller tillhandahåller investeringstjänster rörande råvaruderivat, utsläppsrätter eller derivat därav i unionen som en sidoverksamhet till sin huvudsakliga verksamhet bör göras på koncernnivå. I enlighet med definitionen i artikel 2.11 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/34/EU (2) anses en koncern omfatta moderföretaget och alla dess dotterföretag. Vid tillämpningen av denna förordning omfattar begreppet enheter som är belägna i unionen och i tredjeländer, oavsett om koncernen har sitt huvudkontor inom eller utanför unionen. |
| --- | --- |

(1)

Bedömningen av huruvida personer handlar för egen räkning eller tillhandahåller investeringstjänster rörande råvaruderivat, utsläppsrätter eller derivat därav i unionen som en sidoverksamhet till sin huvudsakliga verksamhet bör göras på koncernnivå. I enlighet med definitionen i artikel 2.11 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/34/EU (2) anses en koncern omfatta moderföretaget och alla dess dotterföretag. Vid tillämpningen av denna förordning omfattar begreppet enheter som är belägna i unionen och i tredjeländer, oavsett om koncernen har sitt huvudkontor inom eller utanför unionen.

| (2) | Bedömningen bör kunna göras med hjälp av tre alternativa tester (tester avseende sidoverksamhet), utgående från den handelsverksamhet som bedrivs av personer inom koncernen. Testerna bör avgöra om personer inom koncernen handlar för egen räkning. Om dessa personer i unionen tillhandahåller investeringstjänster rörande råvaruderivat, utsläppsrätter eller derivat därav i en sådan stor utsträckning i förhållande till koncernens huvudsakliga verksamhet att denna verksamhet inte kan betraktas som sidoverksamhet på koncernnivå, bör de omfattas av krav på auktorisation som värdepappersföretag. För att ta hänsyn till den ekonomiska verkligheten för de sinsemellan mycket olika koncerner som måste göra en bedömning av huruvida deras handelsverksamhet är en sidoverksamhet till deras huvudsakliga affärsverksamhet, bör dessa personer kunna bestämma vilket av de tre alternativa testerna som ska utföras för att avgöra om deras handelsverksamhet är en sidoverksamhet till koncernens huvudsakliga verksamhet. Om en persons handelsverksamhet är en sidoverksamhet enligt något av dessa tester bör den betraktas som en sidoverksamhet till den huvudsakliga verksamheten enligt artikel 2.1 j i direktiv 2014/65/EU. |
| --- | --- |

(2)

Bedömningen bör kunna göras med hjälp av tre alternativa tester (tester avseende sidoverksamhet), utgående från den handelsverksamhet som bedrivs av personer inom koncernen. Testerna bör avgöra om personer inom koncernen handlar för egen räkning. Om dessa personer i unionen tillhandahåller investeringstjänster rörande råvaruderivat, utsläppsrätter eller derivat därav i en sådan stor utsträckning i förhållande till koncernens huvudsakliga verksamhet att denna verksamhet inte kan betraktas som sidoverksamhet på koncernnivå, bör de omfattas av krav på auktorisation som värdepappersföretag. För att ta hänsyn till den ekonomiska verkligheten för de sinsemellan mycket olika koncerner som måste göra en bedömning av huruvida deras handelsverksamhet är en sidoverksamhet till deras huvudsakliga affärsverksamhet, bör dessa personer kunna bestämma vilket av de tre alternativa testerna som ska utföras för att avgöra om deras handelsverksamhet är en sidoverksamhet till koncernens huvudsakliga verksamhet. Om en persons handelsverksamhet är en sidoverksamhet enligt något av dessa tester bör den betraktas som en sidoverksamhet till den huvudsakliga verksamheten enligt artikel 2.1 j i direktiv 2014/65/EU.

| (3) | Enligt det första testalternativet bör en persons verksamhet anses som en sidoverksamhet till den huvudsakliga verksamheten om dess utestående teoretiska nettoexponering för råvaruderivat, utsläppsrätter eller derivat därav som handlas för kontantavveckling i unionen, med undantag för råvaruderivat, utsläppsrätter eller derivat därav som handlas på en handelsplats, understiger ett årligt tröskelvärde på 3 miljarder euro (test avseende tröskelvärde). |
| --- | --- |

(3)

Enligt det första testalternativet bör en persons verksamhet anses som en sidoverksamhet till den huvudsakliga verksamheten om dess utestående teoretiska nettoexponering för råvaruderivat, utsläppsrätter eller derivat därav som handlas för kontantavveckling i unionen, med undantag för råvaruderivat, utsläppsrätter eller derivat därav som handlas på en handelsplats, understiger ett årligt tröskelvärde på 3 miljarder euro (test avseende tröskelvärde).

| (4) | Det andra testalternativet jämför storleken på en persons handelsverksamhet med koncernens totala handelsverksamhet i unionen (handelstest). Storleken på en persons handelsverksamhet bör bestämmas genom att summan av volymerna på de transaktioner som rör koncernintern likviditets- eller riskhantering, objektivt mätbar riskminskning som står i direkt samband med affärsverksamheten eller likviditetsfinansieringen eller fullgörandet av skyldigheter att tillhandahålla likviditet på en handelsplats (privilegierade transaktioner) dras av från volymen av den personens totala handelsverksamhet. Kontrakt om den person inom koncernen som är part i kontraktet är auktoriserad i enlighet med direktiv 2014/65/EU eller Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU (3) bör dras av från en persons handelsverksamhet. En koncerns totala handelsverksamhet i unionen innefattar privilegierade transaktioner och kontrakt om den person inom koncernen som är part i kontraktet är auktoriserad i enlighet med direktiv 2014/65/EU eller direktiv 2013/36/EU. |
| --- | --- |

(4)

Det andra testalternativet jämför storleken på en persons handelsverksamhet med koncernens totala handelsverksamhet i unionen (handelstest). Storleken på en persons handelsverksamhet bör bestämmas genom att summan av volymerna på de transaktioner som rör koncernintern likviditets- eller riskhantering, objektivt mätbar riskminskning som står i direkt samband med affärsverksamheten eller likviditetsfinansieringen eller fullgörandet av skyldigheter att tillhandahålla likviditet på en handelsplats (privilegierade transaktioner) dras av från volymen av den personens totala handelsverksamhet. Kontrakt om den person inom koncernen som är part i kontraktet är auktoriserad i enlighet med direktiv 2014/65/EU eller Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU (3) bör dras av från en persons handelsverksamhet. En koncerns totala handelsverksamhet i unionen innefattar privilegierade transaktioner och kontrakt om den person inom koncernen som är part i kontraktet är auktoriserad i enlighet med direktiv 2014/65/EU eller direktiv 2013/36/EU.

| (5) | Handelsverksamhetens storlek bör bestämmas av det teoretiska bruttovärdet av kontrakt i råvaruderivat, utsläppsrätter och derivat därav i unionen på grundval av ett glidande medelvärde under de tre föregående åren. |
| --- | --- |

(5)

Handelsverksamhetens storlek bör bestämmas av det teoretiska bruttovärdet av kontrakt i råvaruderivat, utsläppsrätter och derivat därav i unionen på grundval av ett glidande medelvärde under de tre föregående åren.

| (6) | Den storlek på handelsverksamheten som används som parameter i handelstestet betraktas som en proxyvariabel för den affärsverksamhet som personen eller koncernen bedriver som sin huvudsakliga verksamhet. Denna proxyvariabel borde vara lätt och kostnadseffektiv att tillämpa eftersom den bygger på uppgifter som redan måste samlas in för att uppfylla reglerna, till exempel för rapportering av transaktioner, samtidigt som den gör testet meningsfullt. |
| --- | --- |

(6)

Den storlek på handelsverksamheten som används som parameter i handelstestet betraktas som en proxyvariabel för den affärsverksamhet som personen eller koncernen bedriver som sin huvudsakliga verksamhet. Denna proxyvariabel borde vara lätt och kostnadseffektiv att tillämpa eftersom den bygger på uppgifter som redan måste samlas in för att uppfylla reglerna, till exempel för rapportering av transaktioner, samtidigt som den gör testet meningsfullt.

| (7) | Denna proxyvariabel är lämplig eftersom en rationell enhet som inte är riskbenägen, till exempel en enhet som producerar, bearbetar eller konsumerar råvaror eller utsläppsrätter, förväntas risksäkra volymen av sin affärsverksamhet inom ramen för sin huvudsakliga verksamhet med en motsvarande volym av råvaruderivat eller utsläppsrätter eller derivat därav. Därför är volymen av all dess handel med råvaruderivat, utsläppsrätter eller derivat därav, mätt som det teoretiska bruttovärdet av underliggande tillgångar, en lämplig proxyvariabel för storleken på koncernens huvudsakliga verksamhet. Eftersom koncerner vars huvudsakliga verksamhet inte är relaterad till råvaror eller utsläppsrätter inte skulle använda råvaruderivat eller utsläppsrättsderivat som riskminskande verktyg, bör deras handel med råvaruderivat, utsläppsrätter eller derivat därav inte godtas som risksäkring. |
| --- | --- |

(7)

Denna proxyvariabel är lämplig eftersom en rationell enhet som inte är riskbenägen, till exempel en enhet som producerar, bearbetar eller konsumerar råvaror eller utsläppsrätter, förväntas risksäkra volymen av sin affärsverksamhet inom ramen för sin huvudsakliga verksamhet med en motsvarande volym av råvaruderivat eller utsläppsrätter eller derivat därav. Därför är volymen av all dess handel med råvaruderivat, utsläppsrätter eller derivat därav, mätt som det teoretiska bruttovärdet av underliggande tillgångar, en lämplig proxyvariabel för storleken på koncernens huvudsakliga verksamhet. Eftersom koncerner vars huvudsakliga verksamhet inte är relaterad till råvaror eller utsläppsrätter inte skulle använda råvaruderivat eller utsläppsrättsderivat som riskminskande verktyg, bör deras handel med råvaruderivat, utsläppsrätter eller derivat därav inte godtas som risksäkring.

| (8) | Användningen av råvaruderivat som riskminskande verktyg kan emellertid inte betraktas som en perfekt proxyvariabel för all affärsverksamhet som personen eller koncernen bedriver som sin huvudsakliga verksamhet, eftersom det kanske inte tar hänsyn till andra investeringar i anläggningstillgångar som saknar samband med derivatmarknader. |
| --- | --- |

(8)

Användningen av råvaruderivat som riskminskande verktyg kan emellertid inte betraktas som en perfekt proxyvariabel för all affärsverksamhet som personen eller koncernen bedriver som sin huvudsakliga verksamhet, eftersom det kanske inte tar hänsyn till andra investeringar i anläggningstillgångar som saknar samband med derivatmarknader.

| (9) | Det andra testet kanske inte i tillräcklig mån mäter den huvudsakliga verksamheten för personer med betydande kapitalinvesteringar, i förhållande till sin storlek, i exempelvis upprättande av infrastruktur eller transport- eller produktionsanläggningar. Testet beaktar inte heller investeringar som inte kan risksäkras på finansmarknaderna. Därför är det nödvändigt att föreskriva en tredje metod som använder ett mått baserat på sysselsatt kapital för att mäta om handelsverksamheten är en sidoverksamhet till koncernens huvudsakliga verksamhet. |
| --- | --- |

(9)

Det andra testet kanske inte i tillräcklig mån mäter den huvudsakliga verksamheten för personer med betydande kapitalinvesteringar, i förhållande till sin storlek, i exempelvis upprättande av infrastruktur eller transport- eller produktionsanläggningar. Testet beaktar inte heller investeringar som inte kan risksäkras på finansmarknaderna. Därför är det nödvändigt att föreskriva en tredje metod som använder ett mått baserat på sysselsatt kapital för att mäta om handelsverksamheten är en sidoverksamhet till koncernens huvudsakliga verksamhet.

| (10) | Det tredje testalternativet, testet avseende sysselsatt kapital, anges för att ta hänsyn till den ekonomiska verkligheten för sinsemellan mycket olika koncerner som behöver bedöma om deras handel är en sidoverksamhet till deras huvudsakliga verksamhet, inbegripet koncerner som i förhållande till sin storlek gör betydande kapitalinvesteringar i exempelvis upprättande av infrastruktur eller transport- eller produktionsanläggningar, liksom investeringar som inte lätt kan risksäkras på finansmarknaderna. Eftersom de tre alternativa testerna beaktar olika underliggande ekonomiska förhållanden för olika koncerner, bör samtliga tester utgöra lika lämpliga, alternativa och oberoende metoder för att avgöra om handelsverksamheten är en sidoverksamhet till en viss koncerns huvudsakliga verksamhet. Om en persons handelsverksamhet konstateras utgöra en sidoverksamhet enligt något av dessa tester bör den betraktas som en sidoverksamhet till den huvudsakliga verksamheten enligt artikel 2.1 j i direktiv 2014/65/EU. |
| --- | --- |

(10)

Det tredje testalternativet, testet avseende sysselsatt kapital, anges för att ta hänsyn till den ekonomiska verkligheten för sinsemellan mycket olika koncerner som behöver bedöma om deras handel är en sidoverksamhet till deras huvudsakliga verksamhet, inbegripet koncerner som i förhållande till sin storlek gör betydande kapitalinvesteringar i exempelvis upprättande av infrastruktur eller transport- eller produktionsanläggningar, liksom investeringar som inte lätt kan risksäkras på finansmarknaderna. Eftersom de tre alternativa testerna beaktar olika underliggande ekonomiska förhållanden för olika koncerner, bör samtliga tester utgöra lika lämpliga, alternativa och oberoende metoder för att avgöra om handelsverksamheten är en sidoverksamhet till en viss koncerns huvudsakliga verksamhet. Om en persons handelsverksamhet konstateras utgöra en sidoverksamhet enligt något av dessa tester bör den betraktas som en sidoverksamhet till den huvudsakliga verksamheten enligt artikel 2.1 j i direktiv 2014/65/EU.

| (11) | Det tredje testet använder det uppskattade kapital som en icke-finansiell koncern skulle behöva inneha på grund av den inneboende marknadsrisk i dess positioner som härrör från handeln med råvaruderivat, utsläppsrätter och derivat därav i unionen, utom från privilegierade transaktioner, som en proxyvariabel för storleken på den sidoverksamhet som bedrivs av personer i en koncern. Den ram som har utarbetats under överinseende av Baselkommittén för banktillsyn och som har genomförts i unionen genom direktiv 2013/36/EU används för att tillämpa en proportionell viktning av teoretiskt kapital på positioner. Inom denna ram bör nettopositionen i ett råvaruderivat, en utsläppsrätt eller ett derivat därav i unionen bestämmas genom nettning av långa och korta positioner i en viss typ av råvaruderivatkontrakt, utsläppsrätt eller derivatkontrakt därav, såsom en termin, en option, ett forwardkontrakt eller en warrant. Vid bestämning av nettopositionen bör en nettning ske oavsett var kontraktet handlas, vem som är kontraktets motpart eller hur lång löptid det har. Bruttopositionen i relevanta råvaruderivat, utsläppsrättskontrakt eller derivatkontrakt därav bör, å andra sidan, beräknas genom att man adderar nettopositionerna för olika typer av kontrakt som avser en viss råvara, en viss utsläppsrätt eller ett derivat därav. I detta sammanhang bör nettopositioner i en viss typ av råvaruderivatkontrakt, utsläppsrättskontrakt eller derivatkontrakt därav inte nettas mot varandra. |
| --- | --- |

(11)

Det tredje testet använder det uppskattade kapital som en icke-finansiell koncern skulle behöva inneha på grund av den inneboende marknadsrisk i dess positioner som härrör från handeln med råvaruderivat, utsläppsrätter och derivat därav i unionen, utom från privilegierade transaktioner, som en proxyvariabel för storleken på den sidoverksamhet som bedrivs av personer i en koncern. Den ram som har utarbetats under överinseende av Baselkommittén för banktillsyn och som har genomförts i unionen genom direktiv 2013/36/EU används för att tillämpa en proportionell viktning av teoretiskt kapital på positioner. Inom denna ram bör nettopositionen i ett råvaruderivat, en utsläppsrätt eller ett derivat därav i unionen bestämmas genom nettning av långa och korta positioner i en viss typ av råvaruderivatkontrakt, utsläppsrätt eller derivatkontrakt därav, såsom en termin, en option, ett forwardkontrakt eller en warrant. Vid bestämning av nettopositionen bör en nettning ske oavsett var kontraktet handlas, vem som är kontraktets motpart eller hur lång löptid det har. Bruttopositionen i relevanta råvaruderivat, utsläppsrättskontrakt eller derivatkontrakt därav bör, å andra sidan, beräknas genom att man adderar nettopositionerna för olika typer av kontrakt som avser en viss råvara, en viss utsläppsrätt eller ett derivat därav. I detta sammanhang bör nettopositioner i en viss typ av råvaruderivatkontrakt, utsläppsrättskontrakt eller derivatkontrakt därav inte nettas mot varandra.

| (12) | I det tredje testet bör storleken på en koncerns uppskattade kapital jämföras med koncernens faktiska sysselsatta kapital, vilket bör återspegla storleken på dess huvudsakliga verksamhet. Det sysselsatta kapitalet bör beräknas på basis av koncernens totala tillgångar minus dess kortfristiga skulder. De kortfristiga skulderna bör avse skulder som förfaller till betalning inom tolv månader. |
| --- | --- |

(12)

I det tredje testet bör storleken på en koncerns uppskattade kapital jämföras med koncernens faktiska sysselsatta kapital, vilket bör återspegla storleken på dess huvudsakliga verksamhet. Det sysselsatta kapitalet bör beräknas på basis av koncernens totala tillgångar minus dess kortfristiga skulder. De kortfristiga skulderna bör avse skulder som förfaller till betalning inom tolv månader.

| (13) | Ändamålet med testerna avseende sidoverksamhet är att kontrollera om personer inom en koncern som inte är auktoriserade i enlighet med direktiv 2014/65/EU bör ansöka om auktorisation på grund av den relativa eller absoluta storleken på deras verksamhet rörande råvaruderivat, utsläppsrätter och derivat därav i unionen. Testerna avseende sidoverksamhet fastställer storleken på den verksamhet rörande råvaruderivat, utsläppsrätter och derivat därav i unionen som personer inom en koncern får bedriva utan auktorisation i enlighet med direktiv 2014/65/EU, till följd av att verksamheten är en sidoverksamhet till koncernens huvudsakliga verksamhet. Storleken på koncernens sidoverksamhet bör därför beräknas med hjälp av kriterier som i alla tre tester utesluter verksamhet som bedrivs av koncernmedlemmar som är auktoriserade i enlighet med det direktivet, för att bedöma storleken på den faktiska sidoverksamhet som bedrivs av ej auktoriserade koncernmedlemmar. |
| --- | --- |

(13)

Ändamålet med testerna avseende sidoverksamhet är att kontrollera om personer inom en koncern som inte är auktoriserade i enlighet med direktiv 2014/65/EU bör ansöka om auktorisation på grund av den relativa eller absoluta storleken på deras verksamhet rörande råvaruderivat, utsläppsrätter och derivat därav i unionen. Testerna avseende sidoverksamhet fastställer storleken på den verksamhet rörande råvaruderivat, utsläppsrätter och derivat därav i unionen som personer inom en koncern får bedriva utan auktorisation i enlighet med direktiv 2014/65/EU, till följd av att verksamheten är en sidoverksamhet till koncernens huvudsakliga verksamhet. Storleken på koncernens sidoverksamhet bör därför beräknas med hjälp av kriterier som i alla tre tester utesluter verksamhet som bedrivs av koncernmedlemmar som är auktoriserade i enlighet med det direktivet, för att bedöma storleken på den faktiska sidoverksamhet som bedrivs av ej auktoriserade koncernmedlemmar.

| (14) | För att göra det möjligt för marknadsaktörer att planera och bedriva sin verksamhet på ett rimligt sätt och för att ta hänsyn till säsongsvariationer i verksamheten, bör beräkningen i de tre alternativa testerna för att bestämma när en verksamhet anses vara en sidoverksamhet till den huvudsakliga verksamheten baseras på en treårsperiod. Därför bör enheter bedöma om de på årsbasis överskrider ett av de tre tröskelvärdena i de tre alternativa testerna genom att beräkna ett aritmetiskt medelvärde för en period på tre år på löpande basis. Denna skyldighet bör inte påverka den behöriga myndighetens rätt att när som helst begära att en person rapporterar den grund på vilken personen enligt artikel 2.1 j i och ii i direktiv 2014/65/EU har bedömt att dess verksamhet är en sidoverksamhet till dess huvudsakliga verksamhet. |
| --- | --- |

(14)

För att göra det möjligt för marknadsaktörer att planera och bedriva sin verksamhet på ett rimligt sätt och för att ta hänsyn till säsongsvariationer i verksamheten, bör beräkningen i de tre alternativa testerna för att bestämma när en verksamhet anses vara en sidoverksamhet till den huvudsakliga verksamheten baseras på en treårsperiod. Därför bör enheter bedöma om de på årsbasis överskrider ett av de tre tröskelvärdena i de tre alternativa testerna genom att beräkna ett aritmetiskt medelvärde för en period på tre år på löpande basis. Denna skyldighet bör inte påverka den behöriga myndighetens rätt att när som helst begära att en person rapporterar den grund på vilken personen enligt artikel 2.1 j i och ii i direktiv 2014/65/EU har bedömt att dess verksamhet är en sidoverksamhet till dess huvudsakliga verksamhet.

| (15) | Transaktioner som på ett objektivt mätbart sätt minskar risker som står i direkt samband med affärsverksamheten eller likviditetsfinansieringen och koncerninterna transaktioner bör behandlas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 (4). När det gäller derivattransaktioner som på ett objektivt mätbart sätt minskar risker som står i direkt samband med affärsverksamheten eller likviditetsfinansieringen refererar kommissionens delegerade förordning (EU) nr 149/2013 (5) emellertid endast till derivat som inte handlas på reglerade marknader, medan artikel 2.4 i direktiv 2014/65/EU omfattar derivat som handlas på handelsplatser. När testerna avseende sidoverksamhet omfattar både derivat som handlas på reglerade marknader och derivat som inte handlas på reglerade marknader, är det därför lämpligt att ta hänsyn till derivat som handlas på reglerade marknader i samband med transaktioner som anses på ett objektivt mätbart sätt minska risker som står i direkt samband med affärsverksamheten eller likviditetsfinansieringen. |
| --- | --- |

(15)

Transaktioner som på ett objektivt mätbart sätt minskar risker som står i direkt samband med affärsverksamheten eller likviditetsfinansieringen och koncerninterna transaktioner bör behandlas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 (4). När det gäller derivattransaktioner som på ett objektivt mätbart sätt minskar risker som står i direkt samband med affärsverksamheten eller likviditetsfinansieringen refererar kommissionens delegerade förordning (EU) nr 149/2013 (5) emellertid endast till derivat som inte handlas på reglerade marknader, medan artikel 2.4 i direktiv 2014/65/EU omfattar derivat som handlas på handelsplatser. När testerna avseende sidoverksamhet omfattar både derivat som handlas på reglerade marknader och derivat som inte handlas på reglerade marknader, är det därför lämpligt att ta hänsyn till derivat som handlas på reglerade marknader i samband med transaktioner som anses på ett objektivt mätbart sätt minska risker som står i direkt samband med affärsverksamheten eller likviditetsfinansieringen.

| (16) | Under vissa omständigheter, till exempel när den befintliga likviditeten på marknaden är otillräcklig eller ett motsvarande derivatkontrakt inte är tillgängligt, är det kanske inte möjligt att säkra en affärsrisk genom att använda ett direkt relaterat råvaruderivatkontrakt, dvs. ett kontrakt med exakt samma underliggande tillgångar och avvecklingsdag som den risk som säkras. I sådana fall bör personen kunna använda sig av indirekt risksäkring genom ett nära korrelerat instrument för att täcka exponeringen, till exempel ett instrument som har en annan men mycket närbesläktad underliggande tillgång. Dessutom får makro- eller portföljsäkring användas av personer som ingår råvaruderivatkontrakt för att säkra en risk som rör deras totala risker eller de övergripande riskerna i koncernen. Sådana råvaruderivatkontrakt för makrosäkring, portföljsäkring eller indirekt risksäkring bör anses utgöra risksäkring vid tillämpning av testerna avseende sidoverksamhet. När en person som tillämpar testerna avseende sidoverksamhet använder portfölj- eller makrosäkring kan det hända att det inte går att fastställa ett direkt samband mellan en viss transaktion i ett råvaruderivat som ingåtts för risksäkring och en viss risk som står i direkt samband med affärsverksamheten eller likviditetsfinansieringen. De risker som står i direkt samband med affärsverksamheten eller likviditetsfinansieringen kan vara av komplex natur och till exempel omfatta flera olika geografiska marknader, produkter, tidshorisonter eller enheter. Den portfölj av råvaruderivatkontrakt som har ingåtts för att begränsa dessa risker kan härröra från komplexa riskhanteringssystem. I sådana fall bör riskhanteringssystemen förhindra att transaktioner som inte utgör säkringstransaktioner kategoriseras som risksäkring och ge en tillräckligt detaljerad bild av säkringsportföljen, så att spekulativa komponenter identifieras och räknas mot tröskelvärdena. Positioner bör inte anses minska risker som står i samband med affärsverksamheten enbart av det skälet att de på övergripande basis har inkluderats i en riskminskande portfölj. |
| --- | --- |

(16)

Under vissa omständigheter, till exempel när den befintliga likviditeten på marknaden är otillräcklig eller ett motsvarande derivatkontrakt inte är tillgängligt, är det kanske inte möjligt att säkra en affärsrisk genom att använda ett direkt relaterat råvaruderivatkontrakt, dvs. ett kontrakt med exakt samma underliggande tillgångar och avvecklingsdag som den risk som säkras. I sådana fall bör personen kunna använda sig av indirekt risksäkring genom ett nära korrelerat instrument för att täcka exponeringen, till exempel ett instrument som har en annan men mycket närbesläktad underliggande tillgång. Dessutom får makro- eller portföljsäkring användas av personer som ingår råvaruderivatkontrakt för att säkra en risk som rör deras totala risker eller de övergripande riskerna i koncernen. Sådana råvaruderivatkontrakt för makrosäkring, portföljsäkring eller indirekt risksäkring bör anses utgöra risksäkring vid tillämpning av testerna avseende sidoverksamhet. När en person som tillämpar testerna avseende sidoverksamhet använder portfölj- eller makrosäkring kan det hända att det inte går att fastställa ett direkt samband mellan en viss transaktion i ett råvaruderivat som ingåtts för risksäkring och en viss risk som står i direkt samband med affärsverksamheten eller likviditetsfinansieringen. De risker som står i direkt samband med affärsverksamheten eller likviditetsfinansieringen kan vara av komplex natur och till exempel omfatta flera olika geografiska marknader, produkter, tidshorisonter eller enheter. Den portfölj av råvaruderivatkontrakt som har ingåtts för att begränsa dessa risker kan härröra från komplexa riskhanteringssystem. I sådana fall bör riskhanteringssystemen förhindra att transaktioner som inte utgör säkringstransaktioner kategoriseras som risksäkring och ge en tillräckligt detaljerad bild av säkringsportföljen, så att spekulativa komponenter identifieras och räknas mot tröskelvärdena. Positioner bör inte anses minska risker som står i samband med affärsverksamheten enbart av det skälet att de på övergripande basis har inkluderats i en riskminskande portfölj.

| (17) | En risk kan utvecklas över tiden och för att aktörer ska kunna anpassa sig till riskutvecklingen kanske de måste kvitta råvaru- eller utsläppsrättsderivat som ursprungligen ingåtts för att minska en risk som står i samband med affärsverksamheten genom användning av ytterligare råvaru- eller utsläppsrättsderivatkontrakt. Till följd av detta kan risksäkring komma att ske genom en kombination av råvaru- och utsläppsrättsderivatkontrakt som inkluderar kvittning av råvaruderivatkontrakt som utgör kvittning av sådana råvaruderivatkontrakt som inte längre har samband med affärsrisken. Dessutom bör utvecklingen av en risk som har hanterats genom att aktören har ingått en position i ett råvaru- eller utsläppsrättsderivat för att minska den risken inte i efterhand ge anledning till att den positionen omvärderas till att anses som en från början icke-privilegierad transaktion. |
| --- | --- |

(17)

En risk kan utvecklas över tiden och för att aktörer ska kunna anpassa sig till riskutvecklingen kanske de måste kvitta råvaru- eller utsläppsrättsderivat som ursprungligen ingåtts för att minska en risk som står i samband med affärsverksamheten genom användning av ytterligare råvaru- eller utsläppsrättsderivatkontrakt. Till följd av detta kan risksäkring komma att ske genom en kombination av råvaru- och utsläppsrättsderivatkontrakt som inkluderar kvittning av råvaruderivatkontrakt som utgör kvittning av sådana råvaruderivatkontrakt som inte längre har samband med affärsrisken. Dessutom bör utvecklingen av en risk som har hanterats genom att aktören har ingått en position i ett råvaru- eller utsläppsrättsderivat för att minska den risken inte i efterhand ge anledning till att den positionen omvärderas till att anses som en från början icke-privilegierad transaktion.

| (18) | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/592 (6) kompletterar direktiv 2014/65/EU när det gäller kriterier för att fastställa när en verksamhet betraktas som en sidoverksamhet till den huvudsakliga verksamheten. Det direktivet ändrades den 16 februari 2021 genom Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2021/338 (7), som innehåller nya bestämmelser om undantagen för sidoverksamhet och tester avseende sidoverksamhet och som ger kommissionen befogenhet att anta en delegerad akt som specificerar kriterierna för att fastställa när en verksamhet ska betraktas som en sidoverksamhet till den huvudsakliga verksamheten på koncernnivå. I synnerhet har testet avseende övergripande marknadsandel tagits bort eftersom situationen när det gäller råvaruderivat i unionen har förändrats i en sådan utsträckning att det testet skulle medföra att enheter inte längre är berättigade till ett undantag för sidoverksamhet, även om deras affärsbeteende inte ändras. Dessutom införs ett test avseende tröskelvärde medan tröskelvärdena för handelstestet och testet avseende sysselsatt kapital ändras. Delegerad förordning (EU) 2017/592 bör därför upphöra att gälla och ersättas av denna förordning. |
| --- | --- |

(18)

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/592 (6) kompletterar direktiv 2014/65/EU när det gäller kriterier för att fastställa när en verksamhet betraktas som en sidoverksamhet till den huvudsakliga verksamheten. Det direktivet ändrades den 16 februari 2021 genom Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2021/338 (7), som innehåller nya bestämmelser om undantagen för sidoverksamhet och tester avseende sidoverksamhet och som ger kommissionen befogenhet att anta en delegerad akt som specificerar kriterierna för att fastställa när en verksamhet ska betraktas som en sidoverksamhet till den huvudsakliga verksamheten på koncernnivå. I synnerhet har testet avseende övergripande marknadsandel tagits bort eftersom situationen när det gäller råvaruderivat i unionen har förändrats i en sådan utsträckning att det testet skulle medföra att enheter inte längre är berättigade till ett undantag för sidoverksamhet, även om deras affärsbeteende inte ändras. Dessutom införs ett test avseende tröskelvärde medan tröskelvärdena för handelstestet och testet avseende sysselsatt kapital ändras. Delegerad förordning (EU) 2017/592 bör därför upphöra att gälla och ersättas av denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Tillgångsklasser som kan användas i tester avseende sidoverksamhet

För att betraktas som en sidoverksamhet till en koncerns huvudsakliga verksamhet ska en verksamhet som bedrivs av de personer som avses i artikel 2.1 j i och ii i direktiv 2014/65/EU avse en eller flera av följande tillgångsklasser:

| a) | Råvaruderivat som avser en råvara eller en underliggande tillgång enligt punkterna 5, 6, 7 och 10 i avsnitt C i bilaga I till direktiv 2014/65/EU. |
| --- | --- |

a)

Råvaruderivat som avser en råvara eller en underliggande tillgång enligt punkterna 5, 6, 7 och 10 i avsnitt C i bilaga I till direktiv 2014/65/EU.

| b) | Utsläppsrätter som avses i punkt 11 i avsnitt C i bilaga I till direktiv 2014/65/EU eller utsläppsrättsderivat som avses i punkt 4 i avsnitt C i bilaga I till direktiv 2014/65/EU. |
| --- | --- |

b)

Utsläppsrätter som avses i punkt 11 i avsnitt C i bilaga I till direktiv 2014/65/EU eller utsläppsrättsderivat som avses i punkt 4 i avsnitt C i bilaga I till direktiv 2014/65/EU.

Artikel 2

Tester avseende sidoverksamhet

1.   En verksamhet som bedrivs av de personer som avses i artikel 1 ska anses utgöra en sidoverksamhet till den huvudsakliga verksamheten på koncernnivå, om den uppfyller något av följande villkor:

| a) | Den utestående teoretiska nettoexponeringen för råvaruderivat för kontantavveckling eller utsläppsrätter eller derivat därav för kontantavveckling som handlas i unionen, beräknad i enlighet med artikel 3 och exklusive råvaruderivat, utsläppsrätter eller derivat därav som handlas på en handelsplats, understiger ett årligt tröskelvärde på 3 miljarder euro (test avseende tröskelvärde). |
| --- | --- |

a)

Den utestående teoretiska nettoexponeringen för råvaruderivat för kontantavveckling eller utsläppsrätter eller derivat därav för kontantavveckling som handlas i unionen, beräknad i enlighet med artikel 3 och exklusive råvaruderivat, utsläppsrätter eller derivat därav som handlas på en handelsplats, understiger ett årligt tröskelvärde på 3 miljarder euro (test avseende tröskelvärde).

| b) | Storleken på denna verksamhet beräknad i enlighet med artikel 4.1 motsvarar högst 50 % av den totala storleken på koncernens övriga handelsverksamhet beräknad i enlighet med artikel 4.2. |
| --- | --- |

b)

Storleken på denna verksamhet beräknad i enlighet med artikel 4.1 motsvarar högst 50 % av den totala storleken på koncernens övriga handelsverksamhet beräknad i enlighet med artikel 4.2.

| c) | Uppskattat sysselsatt kapital för att bedriva denna verksamhet, beräknat i enlighet med artikel 5.1 och 5.3, motsvarar högst 50 % av det sysselsatta kapitalet på koncernnivå för att bedriva den huvudsakliga verksamheten, beräknat i enlighet med artikel 5.4. |
| --- | --- |

c)

Uppskattat sysselsatt kapital för att bedriva denna verksamhet, beräknat i enlighet med artikel 5.1 och 5.3, motsvarar högst 50 % av det sysselsatta kapitalet på koncernnivå för att bedriva den huvudsakliga verksamheten, beräknat i enlighet med artikel 5.4.

2.   En koncern ska anses omfatta moderföretaget och alla dess dotterföretag. Begreppet omfattar enheter som är belägna i unionen och i tredjeländer, oavsett om koncernen har sitt huvudkontor inom eller utanför unionen.

Artikel 3

Test avseende tröskelvärde

1.   Den utestående teoretiska nettoexponering som avses i artikel 2.1 a ska beräknas som ett genomsnitt av de aggregerade utestående teoretiska nettovärden vid respektive månadsslut under de föregående tolv månaderna som följer av alla kontrakt i råvaruderivat för kontantavveckling eller utsläppsrätter eller derivat därav för kontantavveckling som ingåtts i unionen av en person inom en koncern.

De utestående teoretiska nettovärden som avses i första stycket ska beräknas på grundval av alla kontrakt i råvaruderivat för kontantavveckling eller utsläppsrätter eller derivat därav för kontantavveckling som inte handlas på en handelsplats i vilken en person belägen i unionen är part under den relevanta årliga redovisningsperiod som avses i artikel 6.2.

Kontrakt i råvaruderivat eller utsläppsrättsderivat för kontantavveckling som avses i första och andra stycket ska omfatta alla derivatkontrakt som avser råvaror eller utsläppsrätter och som måste avvecklas kontant eller kan avvecklas kontant om en av parterna så önskar, utom på grund av fallissemang eller någon annan händelse som leder till kontraktets upphörande.

2.   Den aggregering som avses i punkt 1 ska inte omfatta positioner från kontrakt som följer av transaktioner som avses i artikel 2.4 fjärde stycket a, b och c i direktiv 2014/65/EU eller från kontrakt om den person inom koncernen som är part i kontraktet är auktoriserad i enlighet med direktiv 2014/65/EU eller direktiv 2013/36/EU.

3.   De utestående teoretiska nettovärden som avses i punkt 1 ska fastställas enligt den nettningsmetod som avses i artikel 5.2.

4.   De värden som följer av den aggregering som avses i denna artikel ska anges i euro.

Artikel 4

Handelstest

1.   Storleken på den verksamhet som avses i artikel 2.1 b och som bedrivs i unionen av en person inom en koncern ska beräknas genom aggregering av det teoretiska bruttovärdet av alla kontrakt i råvaruderivat, utsläppsrätter eller derivat därav som den personen är part i.

Den aggregering som avses i första stycket ska inte omfatta kontrakt som följer av transaktioner som avses i artikel 2.4 fjärde stycket a, b och c i direktiv 2014/65/EU eller kontrakt om den person inom koncernen som är part i kontraktet är auktoriserad i enlighet med direktiv 2014/65/EU eller direktiv 2013/36/EU.

2.   Den totala storlek på koncernens övriga handelsverksamhet som avses i artikel 2.1 b ska beräknas genom aggregering av det teoretiska bruttovärdet av alla kontrakt i råvaruderivat, utsläppsrätter och derivat därav som personer inom koncernen är part i.

Den aggregering som avses i första stycket ska omfatta kontrakt som följer av transaktioner som avses i artikel 2.4 fjärde stycket a, b och c i direktiv 2014/65/EU eller kontrakt om den person inom koncernen som är part i kontraktet är auktoriserad i enlighet med direktiv 2014/65/EU eller direktiv 2013/36/EU.

3.   Den totala handelsverksamhet på marknaden som avses i punkterna 1 och 2 ska beräknas genom aggregering av det teoretiska bruttovärdet av alla kontrakt som inte handlas på en handelsplats och i vilka personer belägna i unionen är part, samt av alla andra kontrakt som handlas på en handelsplats i unionen under den relevanta årliga redovisningsperiod som avses i artikel 6.2.

4.   De aggregerade värden som avses i denna artikel ska anges i euro.

Artikel 5

Test avseende sysselsatt kapital

1.   Det uppskattade sysselsatta kapital för att bedriva verksamhet som avses i artikel 2.1 c ska vara summan av följande:

| a) | 15 % av varje nettoposition, lång eller kort, multiplicerat med priset för råvaruderivatet, utsläppsrätten eller derivatet därav. |
| --- | --- |

a)

15 % av varje nettoposition, lång eller kort, multiplicerat med priset för råvaruderivatet, utsläppsrätten eller derivatet därav.

| b) | 3 % av bruttopositionen, lång plus kort, multiplicerat med priset för råvaruderivatet, utsläppsrätten eller derivatet därav. |
| --- | --- |

b)

3 % av bruttopositionen, lång plus kort, multiplicerat med priset för råvaruderivatet, utsläppsrätten eller derivatet därav.

De positioner som avses i första stycket ska beräknas på grundval av alla kontrakt som inte handlas på en handelsplats och i vilka personer belägna i unionen är part samt alla andra kontrakt som handlas på en handelsplats i unionen under den relevanta årliga redovisningsperiod som avses i artikel 6.2.

2.   Vid tillämpning av punkt 1 första stycket a ska nettopositionen i ett råvaruderivat, en utsläppsrätt eller ett derivat därav i unionen bestämmas genom nettning av långa och korta positioner

| a) | i varje typ av råvaruderivatkontrakt med en viss råvara som underliggande tillgång, för att beräkna nettopositionen per typ av kontrakt med den råvaran som underliggande tillgång, |
| --- | --- |

a)

i varje typ av råvaruderivatkontrakt med en viss råvara som underliggande tillgång, för att beräkna nettopositionen per typ av kontrakt med den råvaran som underliggande tillgång,

| b) | i ett utsläppsrättskontrakt, för att beräkna nettopositionen i det utsläppsrättskontraktet, eller |
| --- | --- |

b)

i ett utsläppsrättskontrakt, för att beräkna nettopositionen i det utsläppsrättskontraktet, eller

| c) | i varje typ av utsläppsrättsderivatkontrakt, för att beräkna nettopositionen per typ av utsläppsrättsderivatkontrakt. |
| --- | --- |

c)

i varje typ av utsläppsrättsderivatkontrakt, för att beräkna nettopositionen per typ av utsläppsrättsderivatkontrakt.

Vid tillämpning av punkt 1 första stycket a får nettopositioner i olika typer av kontrakt med samma råvara som underliggande tillgång eller olika typer av derivatkontrakt med samma utsläppsrätt som underliggande tillgång nettas mot varandra.

3.   Vid tillämpning av punkt 1 första stycket b ska bruttopositionen i ett råvaruderivat, en utsläppsrätt eller ett derivatkontrakt därav bestämmas genom beräkning av summan av de absoluta värdena av nettopositioner per typ av kontrakt med en viss råvara som underliggande tillgång, per utsläppsrättskontrakt eller per typ av kontrakt med en viss utsläppsrätt som underliggande tillgång.

Vid tillämpning av punkt 1 första stycket b får nettopositioner i olika typer av derivatkontrakt med samma råvara som underliggande tillgång eller olika typer av derivatkontrakt med samma utsläppsrätt som underliggande tillgång inte nettas mot varandra.

Beräkningen av det uppskattade kapitalet ska inte omfatta positioner som följer av transaktioner som avses i artikel 2.4 fjärde stycket a, b och c i direktiv 2014/65/EU eller kontrakt om den person inom koncernen som är part i kontraktet är auktoriserad i enlighet med direktiv 2014/65/EU eller direktiv 2013/36/EU.

4.   Det sysselsatta kapital som används för en koncerns huvudsakliga verksamhet ska vara summan av koncernens totala tillgångar minus dess kortfristiga skulder enligt vad som rapporteras i koncernredovisningen vid utgången av den relevanta årliga beräkningsperioden. Vid tillämpning av denna punkt avses med kortfristiga skulder sådana skulder som har en löptid på mindre än tolv månader.

5.   De värden som följer av de beräkningar som avses i denna artikel ska anges i euro.

Artikel 6

Beräkningsförfarande

1.   Beräkningen enligt det test avseende tröskelvärde som avses i artikel 3 ska göras utifrån tre årliga beräkningsperioder som föregår beräkningsdagen, där det aritmetiska medelvärdet av de resulterande årliga värdena ska jämföras med det tröskelvärde som avses i artikel 2.1 a. Beräkningen av storleken på handelsverksamheten och det sysselsatta kapitalet enligt artiklarna 4 och 5 ska baseras på ett aritmetiskt medelvärde av den dagliga handelsverksamheten eller det uppskattade kapital som avsatts till sådan handelsverksamhet, under tre årliga beräkningsperioder som föregår beräkningsdagen. Beräkningarna ska göras årligen under det första kvartalet av det kalenderår som följer på en årlig beräkningsperiod, där det aritmetiska medelvärdet av de resulterande årliga värdena ska jämföras med de respektive tröskelvärden som avses i artikel 2.1 b och c.

2.   För tillämpning av punkt 1 avses med en årlig beräkningsperiod en period som börjar den 1 januari ett visst år och slutar den 31 december samma år.

3.   För tillämpning av punkt 1 ska den beräkning av storleken på handelsverksamheten eller det uppskattade kapital som avsatts till handelsverksamhet som görs under 2022 beakta de tre föregående årliga beräkningsperioderna, med början den 1 januari 2019, den 1 januari 2020 och den 1 januari 2021, och den beräkning som görs under 2023 ska beakta de tre föregående årliga beräkningsperioderna, med början den 1 januari 2020, den 1 januari 2021 och den 1 januari 2022.

4.   Genom undantag från punkt 3 ska referensperioden för beräkning av den dagliga handelsverksamheten eller det uppskattade kapital som avsatts till sådan handelsverksamhet omfatta endast den senaste årliga beräkningsperioden, om båda följande villkor är uppfyllda:

| a) | Den dagliga handelsverksamheten eller det uppskattade kapital som avsatts till sådan handelsverksamhet visar en minskning med mer än 10 % när man jämför den tidigaste av de tre föregående årliga beräkningsperioderna med den senaste årliga beräkningsperioden. |
| --- | --- |

a)

Den dagliga handelsverksamheten eller det uppskattade kapital som avsatts till sådan handelsverksamhet visar en minskning med mer än 10 % när man jämför den tidigaste av de tre föregående årliga beräkningsperioderna med den senaste årliga beräkningsperioden.

| b) | Den dagliga handelsverksamheten eller det uppskattade kapital som avsatts till sådan handelsverksamhet under den senaste av de tre årliga beräkningsperioderna är lägre än under de två föregående beräkningsperioderna. |
| --- | --- |

b)

Den dagliga handelsverksamheten eller det uppskattade kapital som avsatts till sådan handelsverksamhet under den senaste av de tre årliga beräkningsperioderna är lägre än under de två föregående beräkningsperioderna.

Artikel 7

Transaktioner som godtas som riskminskande

1.   Vid tillämpning av artikel 2.4 fjärde stycket b i direktiv 2014/65/EU ska en derivattransaktion anses på ett objektivt mätbart sätt minska risker som står i direkt samband med affärsverksamheten eller likviditetsfinansieringen, om ett eller flera av följande kriterier är uppfyllda:

| a) | Transaktionen minskar de risker som följer av potentiella förändringar av värdet för tillgångar, tjänster, insatsvaror, produkter, råvaror eller skulder som personen eller dennes koncern äger, producerar, tillverkar, bearbetar, tillhandahåller, köper, handlar med, hyr, säljer eller ådrar sig eller rimligtvis kan räkna med att äga, producera, tillverka, bearbeta, tillhandahålla, köpa, handla med, hyra, sälja eller ådra sig i samband med sin vanliga affärsverksamhet. |
| --- | --- |

a)

Transaktionen minskar de risker som följer av potentiella förändringar av värdet för tillgångar, tjänster, insatsvaror, produkter, råvaror eller skulder som personen eller dennes koncern äger, producerar, tillverkar, bearbetar, tillhandahåller, köper, handlar med, hyr, säljer eller ådrar sig eller rimligtvis kan räkna med att äga, producera, tillverka, bearbeta, tillhandahålla, köpa, handla med, hyra, sälja eller ådra sig i samband med sin vanliga affärsverksamhet.

| b) | Transaktionen täcker de risker som följer av en potentiell indirekt inverkan på värdet av tillgångar, tjänster, insatsvaror, produkter, råvaror eller skulder enligt led a, som uppstår till följd av fluktuation i räntor, inflation, valutakurser eller kreditrisker. |
| --- | --- |

b)

Transaktionen täcker de risker som följer av en potentiell indirekt inverkan på värdet av tillgångar, tjänster, insatsvaror, produkter, råvaror eller skulder enligt led a, som uppstår till följd av fluktuation i räntor, inflation, valutakurser eller kreditrisker.

| c) | Transaktionen uppfyller kraven för att vara ett säkringsavtal enligt de IFRS-standarder som antagits i enlighet med artikel 3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 (8). |
| --- | --- |

c)

Transaktionen uppfyller kraven för att vara ett säkringsavtal enligt de IFRS-standarder som antagits i enlighet med artikel 3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 (8).

2.   Vid tillämpning av punkt 1 avses med en godtagbar riskminskande transaktion i sig eller i kombination med andra derivat en transaktion där en icke-finansiell enhet

| a) | i sina interna policyer beskriver






  i) | de typer av kontrakt för råvaruderivat, utsläppsrätter eller derivat därav som ingår i de portföljer som används för att minska risker som står i direkt samband med affärsverksamheten eller likviditetsfinansieringen, och kriterierna för att de ska godtas som riskminskande, |
| --- | --- | --- |

a)

i sina interna policyer beskriver

i)

de typer av kontrakt för råvaruderivat, utsläppsrätter eller derivat därav som ingår i de portföljer som används för att minska risker som står i direkt samband med affärsverksamheten eller likviditetsfinansieringen, och kriterierna för att de ska godtas som riskminskande,

| ii) | sambandet mellan portföljen och de risker som portföljen ska begränsa, |
| --- | --- |

ii)

sambandet mellan portföljen och de risker som portföljen ska begränsa,

| iii) | de åtgärder som vidtagits för att säkerställa att transaktioner i sådana kontrakt inte tjänar något annat ändamål än att täcka risker som står i direkt samband med den icke-finansiella enhetens affärsverksamhet eller likviditetsfinansiering, och att varje transaktion som tjänar ett annat ändamål tydligt kan identifieras, |
| --- | --- |

iii)

de åtgärder som vidtagits för att säkerställa att transaktioner i sådana kontrakt inte tjänar något annat ändamål än att täcka risker som står i direkt samband med den icke-finansiella enhetens affärsverksamhet eller likviditetsfinansiering, och att varje transaktion som tjänar ett annat ändamål tydligt kan identifieras,

| b) | kan ge en tillräckligt detaljerad bild av portföljerna vad gäller klasser av råvaruderivat, utsläppsrätter eller derivat därav, underliggande råvaror, tidshorisonter och alla andra relevanta faktorer. |
| --- | --- |

b)

kan ge en tillräckligt detaljerad bild av portföljerna vad gäller klasser av råvaruderivat, utsläppsrätter eller derivat därav, underliggande råvaror, tidshorisonter och alla andra relevanta faktorer.

Artikel 8

Upphävande

Delegerad förordning (EU) 2017/592 ska upphöra att gälla.

Hänvisningar till delegerad förordning (EU) 2017/592 ska anses som hänvisningar till den här förordningen och ska läsas i enlighet med jämförelsetabellen i bilagan till den här förordningen.

Artikel 9

Ikraftträdande och tillämpning

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 14 juli 2021.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 173, 12.6.2014, s. 349.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/34/EU av den 26 juni 2013 om årsbokslut, koncernredovisning och rapporter i vissa typer av företag, om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/43/EG och om upphävande av rådets direktiv 78/660/EEG och 83/349/EEG (EUT L 182, 29.6.2013, s. 19).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013 om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv 2002/87/EG och om upphävande av direktiven 2006/48/EG och 2006/49/EG (EUT L 176, 27.6.2013, s. 338).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 av den 4 juli 2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister (EUT L 201, 27.7.2012, s. 1)

4

(5)  Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 149/2013 av den 19 december 2012 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 med avseende på tekniska standarder för tillsyn av indirekta clearingarrangemang, clearingkravet, det offentliga registret, tillträde till en handelsplats, icke-finansiella motparter och riskbegränsningstekniker för OTC-derivatkontrakt som inte clearas via en central motpart (EUT L 52, 23.2.2013, s. 11).

5

(6)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/592 av den 1 december 2016 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU avseende tekniska tillsynsstandarder när det gäller kriterier för att fastställa när en verksamhet ska betraktas som en sidoverksamhet till den huvudsakliga verksamheten (EUT L 87, 31.3.2017, s. 492).

6

(7)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2021/338 av den 16 februari 2021 om ändring av direktiv 2014/65/EU vad gäller informationskrav, produktstyrning och positionslimiter och direktiven 2013/36/EU och (EU) 2019/878 vad gäller deras tillämpning på värdepappersföretag, för att stödja återhämtningen efter covid-19-krisen (EUT L 68, 26.2.2021, s. 14).

7

(8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 av den 19 juli 2002 om tillämpning av internationella redovisningsstandarder (EGT L 243, 11.9.2002, s. 1).

8

---

BILAGA

Jämförelsetabell

| Denna förordning | Delegerad förordning (EU) 2017/592 |
| --- | --- |
| Artikel 1 | Artikel 2.1 |
| Artikel 2 | Artikel 1 |
| Artikel 3 | Artikel 2.2, 2.3 och 2.4
  Artikel 3.3 och 3.4 |
| Artikel 4 | Artikel 2.2, 2.3 och 2.4
  Artikel 3.1 a, 3.2 a och b, 3.3 och 3.4 |
| Artikel 5 | Artikel 3.1 b och 3.5–3.10 |
| Artikel 6 | Artikel 4 |
| Artikel 7 | Artikel 5 |
| Artikel 8 | — |
| Artikel 9 | Artikel 6 |

Denna förordning

Delegerad förordning (EU) 2017/592

Artikel 1

Artikel 2.1

Artikel 2

Artikel 1

Artikel 3

Artikel 2.2, 2.3 och 2.4

Artikel 3.3 och 3.4

Artikel 4

Artikel 2.2, 2.3 och 2.4

Artikel 3.1 a, 3.2 a och b, 3.3 och 3.4

Artikel 5

Artikel 3.1 b och 3.5–3.10

Artikel 6

Artikel 4

Artikel 7

Artikel 5

Artikel 8

—

Artikel 9

Artikel 6

---

BESLUT

| 20.10.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 372/11 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 372/11

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2021/1834

av den 6 oktober 2021

om utnämning av sex ledamöter och fyra suppleanter i Regionkommittén på förslag av Republiken Italien

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 305,

med beaktande av rådets beslut (EU) 2019/852 av den 21 maj 2019 om Regionkommitténs sammansättning (1),

med beaktande av den italienska regeringens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 300.3 i fördraget ska Regionkommittén bestå av företrädare för regionala och lokala organ som antingen har valts till ett regionalt eller lokalt organ eller är politiskt ansvariga inför en vald församling. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 300.3 i fördraget ska Regionkommittén bestå av företrädare för regionala och lokala organ som antingen har valts till ett regionalt eller lokalt organ eller är politiskt ansvariga inför en vald församling.

| (2) | Den 20 januari 2020 antog rådet beslut (EU) 2020/102 (2) om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden 26 januari 2020–25 januari 2025. Den 19 maj 2020 antog rådet beslut (EU) 2020/682 (3) om utseende av en suppleant i Regionkommittén på förslag av Republiken Italien. Den 7 december 2020 antog rådet beslut (EU) 2020/2076 (4) om utseende av två suppleanter i Regionkommittén på förslag av Republiken Italien. |
| --- | --- |

(2)

Den 20 januari 2020 antog rådet beslut (EU) 2020/102 (2) om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden 26 januari 2020–25 januari 2025. Den 19 maj 2020 antog rådet beslut (EU) 2020/682 (3) om utseende av en suppleant i Regionkommittén på förslag av Republiken Italien. Den 7 december 2020 antog rådet beslut (EU) 2020/2076 (4) om utseende av två suppleanter i Regionkommittén på förslag av Republiken Italien.

| (3) | Sex platser som ledamot i Regionkommittén har blivit lediga till följd av att Massimiliano FEDRIGA, Christian SOLINAS och Donato TOMA har avgått och det nationella mandat på grundval av vilket Manuela BORA, Enrico ROSSI och Alessandra SARTORE föreslogs för utnämning har upphört. |
| --- | --- |

(3)

Sex platser som ledamot i Regionkommittén har blivit lediga till följd av att Massimiliano FEDRIGA, Christian SOLINAS och Donato TOMA har avgått och det nationella mandat på grundval av vilket Manuela BORA, Enrico ROSSI och Alessandra SARTORE föreslogs för utnämning har upphört.

| (4) | Fyra platser som suppleant i Regionkommittén har blivit lediga till följd av att Vincenzo DE LUCA, Domenico GIANNETTA och Arno KOMPATSCHER har avgått och det nationella mandat på grundval av vilket Pierluigi MARQUIS föreslogs för utnämning har upphört. |
| --- | --- |

(4)

Fyra platser som suppleant i Regionkommittén har blivit lediga till följd av att Vincenzo DE LUCA, Domenico GIANNETTA och Arno KOMPATSCHER har avgått och det nationella mandat på grundval av vilket Pierluigi MARQUIS föreslogs för utnämning har upphört.

| (5) | Den italienska regeringen har föreslagit följande företrädare för regionala organ som har valts till ett regionalt organ som ledamöter i Regionkommittén för återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 25 januari 2025: Guido CASTELLI, Assessore della Regione Marche (regional minister i regionen Marche), Michele EMILIANO, Presidente della Regione Puglia (president i regionen Apulien) och Eugenio GIANI, Presidente della Regione Toscana (president i regionen Toscana), |
| --- | --- |

(5)

Den italienska regeringen har föreslagit följande företrädare för regionala organ som har valts till ett regionalt organ som ledamöter i Regionkommittén för återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 25 januari 2025: Guido CASTELLI, Assessore della Regione Marche (regional minister i regionen Marche), Michele EMILIANO, Presidente della Regione Puglia (president i regionen Apulien) och Eugenio GIANI, Presidente della Regione Toscana (president i regionen Toscana),

| (6) | Den italienska regeringen har föreslagit Nicola CAPUTO, som är företrädare för ett regionalt organ och är politiskt ansvarig inför en vald församling, Assessore della Regione Campania (regional minister i regionen Kampanien), som suppleant i Regionkommittén för återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 25 januari 2025. |
| --- | --- |

(6)

Den italienska regeringen har föreslagit Nicola CAPUTO, som är företrädare för ett regionalt organ och är politiskt ansvarig inför en vald församling, Assessore della Regione Campania (regional minister i regionen Kampanien), som suppleant i Regionkommittén för återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 25 januari 2025.

| (7) | Den italienska regeringen har föreslagit Luciano Emilio CAVERI, som är företrädare för ett regionalt organ och har valts till ett regionalt organ, Assessore e Consigliere della Regione autonoma Valle d’Aosta (regional minister och ledamot av fullmäktige i den autonoma regionen Valle d’Aosta), som suppleant i Regionkommittén för återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 25 januari 2025. |
| --- | --- |

(7)

Den italienska regeringen har föreslagit Luciano Emilio CAVERI, som är företrädare för ett regionalt organ och har valts till ett regionalt organ, Assessore e Consigliere della Regione autonoma Valle d’Aosta (regional minister och ledamot av fullmäktige i den autonoma regionen Valle d’Aosta), som suppleant i Regionkommittén för återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 25 januari 2025.

| (8) | Den italienska regeringen har föreslagit Arno KOMPATSCHER, som är företrädare för ett regionalt organ och har valts till ett regionalt organ, Consigliere della Provincia autonoma di Bolzano – Presidente della Regione Trentino Alto-Adige e della Provincia autonoma di Bolzano (ledamot av fullmäktige i den autonoma provinsen Bolzano – president i regionen Trentino–Alto Adige och den autonoma provinsen Bolzano), som ledamot i Regionkommittén till och med den 31 oktober 2023. |
| --- | --- |

(8)

Den italienska regeringen har föreslagit Arno KOMPATSCHER, som är företrädare för ett regionalt organ och har valts till ett regionalt organ, Consigliere della Provincia autonoma di Bolzano – Presidente della Regione Trentino Alto-Adige e della Provincia autonoma di Bolzano (ledamot av fullmäktige i den autonoma provinsen Bolzano – president i regionen Trentino–Alto Adige och den autonoma provinsen Bolzano), som ledamot i Regionkommittén till och med den 31 oktober 2023.

| (9) | Den italienska regeringen har föreslagit Christian SOLINAS, som är företrädare för ett regionalt organ och har valts till ett regionalt organ, Presidente della Regione Sardegna (president i regionen Sardinien), som suppleant i Regionkommittén till och med den 28 februari 2024. |
| --- | --- |

(9)

Den italienska regeringen har föreslagit Christian SOLINAS, som är företrädare för ett regionalt organ och har valts till ett regionalt organ, Presidente della Regione Sardegna (president i regionen Sardinien), som suppleant i Regionkommittén till och med den 28 februari 2024.

| (10) | Den italienska regeringen har föreslagit Donatella TESEI, som är företrädare för ett regionalt organ och har valts till ett regionalt organ, Presidente della Regione Umbria (president i regionen Umbrien), som ledamot i Regionkommittén till och med den 31 oktober 2024. |
| --- | --- |

(10)

Den italienska regeringen har föreslagit Donatella TESEI, som är företrädare för ett regionalt organ och har valts till ett regionalt organ, Presidente della Regione Umbria (president i regionen Umbrien), som ledamot i Regionkommittén till och med den 31 oktober 2024.

| (11) | Den italienska regeringen har föreslagit Donato TOMA, som är företrädare för ett regionalt organ och har valts till ett regionalt organ, Presidente della Regione Molise (president i regionen Molise), som suppleant i Regionkommittén till och med den 30 april 2023. |
| --- | --- |

(11)

Den italienska regeringen har föreslagit Donato TOMA, som är företrädare för ett regionalt organ och har valts till ett regionalt organ, Presidente della Regione Molise (president i regionen Molise), som suppleant i Regionkommittén till och med den 30 april 2023.

| (12) | Den italienska regeringen har föreslagit Nicola ZINGARETTI, som är företrädare för ett regionalt organ och har valts till ett regionalt organ, Presidente della Regione Lazio (president i regionen Lazio), som ledamot i Regionkommittén till och med den 31 mars 2023. |
| --- | --- |

(12)

Den italienska regeringen har föreslagit Nicola ZINGARETTI, som är företrädare för ett regionalt organ och har valts till ett regionalt organ, Presidente della Regione Lazio (president i regionen Lazio), som ledamot i Regionkommittén till och med den 31 mars 2023.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Följande företrädare för regionala eller lokala organ som har ett folkvalt mandat eller som är politiskt ansvariga inför en vald församling utnämns härmed till Regionkommittén:

| a) | som ledamöter:






  — | Guido CASTELLI, Assessore della Regione Marche (regional minister i regionen Marche), för återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 25 januari 2025, |
| --- | --- | --- |

a)

som ledamöter:

—

Guido CASTELLI, Assessore della Regione Marche (regional minister i regionen Marche), för återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 25 januari 2025,

| — | Michele EMILIANO, Presidente della Regione Puglia (president i regionen Apulien), för återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 25 januari 2025, |
| --- | --- |

—

Michele EMILIANO, Presidente della Regione Puglia (president i regionen Apulien), för återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 25 januari 2025,

| — | Eugenio GIANI, Presidente della Regione Toscana (president i regionen Toscana), för återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 25 januari 2025, |
| --- | --- |

—

Eugenio GIANI, Presidente della Regione Toscana (president i regionen Toscana), för återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 25 januari 2025,

| — | Arno KOMPATSCHER, Consigliere della Provincia autonoma di Bolzano – Presidente della Regione Trentino Alto-Adige e della Provincia autonoma di Bolzano (ledamot av fullmäktige i den autonoma provinsen Bolzano – president i regionen Trentino–Alto Adige och den autonoma provinsen Bolzano) (ändrat mandat), till och med den 31 oktober 2023, |
| --- | --- |

—

Arno KOMPATSCHER, Consigliere della Provincia autonoma di Bolzano – Presidente della Regione Trentino Alto-Adige e della Provincia autonoma di Bolzano (ledamot av fullmäktige i den autonoma provinsen Bolzano – president i regionen Trentino–Alto Adige och den autonoma provinsen Bolzano) (ändrat mandat), till och med den 31 oktober 2023,

| — | Donatella TESEI, Presidente della Regione Umbria (president i regionen Umbrien), till och med den 31 oktober 2024, |
| --- | --- |

—

Donatella TESEI, Presidente della Regione Umbria (president i regionen Umbrien), till och med den 31 oktober 2024,

| — | Nicola ZINGARETTI, Presidente della Regione Lazio (president i regionen Lazio), till och med den 31 mars 2023, |
| --- | --- |

—

Nicola ZINGARETTI, Presidente della Regione Lazio (president i regionen Lazio), till och med den 31 mars 2023,

och

| b) | som suppleanter:






  — | Nicola CAPUTO, Assessore della Regione Campania (regional minister i regionen Kampanien), för återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 25 januari 2025, |
| --- | --- | --- |

b)

som suppleanter:

—

Nicola CAPUTO, Assessore della Regione Campania (regional minister i regionen Kampanien), för återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 25 januari 2025,

| — | Luciano Emilio CAVERI, Assessore e Consigliere della Regione autonoma Valle d’Aosta (regional minister och ledamot av fullmäktige i den autonoma regionen Valle d’Aosta), för återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 25 januari 2025, |
| --- | --- |

—

Luciano Emilio CAVERI, Assessore e Consigliere della Regione autonoma Valle d’Aosta (regional minister och ledamot av fullmäktige i den autonoma regionen Valle d’Aosta), för återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 25 januari 2025,

| — | Christian SOLINAS, Presidente della Regione Sardegna (president i regionen Sardinien), till och med den 28 februari 2024 (ändrat mandat), |
| --- | --- |

—

Christian SOLINAS, Presidente della Regione Sardegna (president i regionen Sardinien), till och med den 28 februari 2024 (ändrat mandat),

| — | Donato TOMA, Presidente della Regione Molise (president i regionen Molise), till och med den 30 april 2023 (ändrat mandat). |
| --- | --- |

—

Donato TOMA, Presidente della Regione Molise (president i regionen Molise), till och med den 30 april 2023 (ändrat mandat).

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Luxemburg den 6 oktober 2021.

På rådets vägnar

A. VIZJAK

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 139, 27.5.2019, s. 13.

1

(2)  Rådets beslut (EU) 2020/102 av den 20 januari 2020 om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden 26 januari 2020–25 januari 2025 (EUT L 20, 24.1.2020, s. 2).

2

(3)  Rådets beslut (EU) 2020/682 av den 19 maj 2020 om utseende av en suppleant i Regionkommittén på förslag av Republiken Italien (EUT L 161, 25.5.2020, s. 9).

3

(4)  Rådets beslut (EU) 2020/2076 av den 7 december 2020 om utseende av två suppleanter i Regionkommittén på förslag av Republiken Italien (EUT L 424, 15.12.2020, s. 55).

4

---

| 20.10.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 372/14 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 372/14

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2021/1835

av den 6 oktober 2021

om utnämning av två suppleanter i Regionkommittén på förslag av Konungariket Spanien

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 305,

med beaktande av rådets beslut (EU) 2019/852 av den 21 maj 2019 om Regionkommitténs sammansättning (1),

med beaktande av den spanska regeringens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 300.3 i fördraget ska Regionkommittén bestå av företrädare för regionala och lokala organ som antingen har valts till ett regionalt eller lokalt organ eller är politiskt ansvariga inför en vald församling. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 300.3 i fördraget ska Regionkommittén bestå av företrädare för regionala och lokala organ som antingen har valts till ett regionalt eller lokalt organ eller är politiskt ansvariga inför en vald församling.

| (2) | Den 10 december 2019 antog rådet beslut (EU) 2019/2157 (2) om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden 26 januari 2020–25 januari 2025. |
| --- | --- |

(2)

Den 10 december 2019 antog rådet beslut (EU) 2019/2157 (2) om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden 26 januari 2020–25 januari 2025.

| (3) | Två platser som suppleant i Regionkommittén har blivit lediga till följd av att det nationella mandat på grundval av vilket Ignacio Jesús AGUADO CRESPO föreslogs för utnämning har upphört och till följd av att Mikel IRUJO AMEZAGA har avgått. |
| --- | --- |

(3)

Två platser som suppleant i Regionkommittén har blivit lediga till följd av att det nationella mandat på grundval av vilket Ignacio Jesús AGUADO CRESPO föreslogs för utnämning har upphört och till följd av att Mikel IRUJO AMEZAGA har avgått.

| (4) | Den spanska regeringen har föreslagit följande företrädare för regionala organ som är politiskt ansvariga inför en vald församling som suppleanter i Regionkommittén för återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 25 januari 2025: José Francisco HERRERA ANTONAYA, Director General de Cooperación con el Estado y la Unión Europea, Comunidad de Madrid (generaldirektör med ansvar för samarbete med staten och Europeiska unionen i regionen Madrid) och Sergio PÉREZ GARCÍA, Director General de Acción Exterior, Gobierno de Navarra (generaldirektör med ansvar för yttre åtgärder vid regionregeringen i Navarra). |
| --- | --- |

(4)

Den spanska regeringen har föreslagit följande företrädare för regionala organ som är politiskt ansvariga inför en vald församling som suppleanter i Regionkommittén för återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 25 januari 2025: José Francisco HERRERA ANTONAYA, Director General de Cooperación con el Estado y la Unión Europea, Comunidad de Madrid (generaldirektör med ansvar för samarbete med staten och Europeiska unionen i regionen Madrid) och Sergio PÉREZ GARCÍA, Director General de Acción Exterior, Gobierno de Navarra (generaldirektör med ansvar för yttre åtgärder vid regionregeringen i Navarra).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Följande företrädare för regionala organ som är politiskt ansvariga inför en vald församling utnämns härmed till suppleanter i Regionkommittén för återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 25 januari 2025:

| — | José Francisco HERRERA ANTONAYA, Director General de Cooperación con el Estado y la Unión Europea, Comunidad de Madrid (generaldirektör med ansvar för samarbete med staten och Europeiska unionen i regionen Madrid). |
| --- | --- |

—

José Francisco HERRERA ANTONAYA, Director General de Cooperación con el Estado y la Unión Europea, Comunidad de Madrid (generaldirektör med ansvar för samarbete med staten och Europeiska unionen i regionen Madrid).

| — | Sergio PÉREZ GARCÍA, Director General de Acción Exterior, Gobierno de Navarra (generaldirektör med ansvar för yttre åtgärder vid regionregeringen i Navarra). |
| --- | --- |

—

Sergio PÉREZ GARCÍA, Director General de Acción Exterior, Gobierno de Navarra (generaldirektör med ansvar för yttre åtgärder vid regionregeringen i Navarra).

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Luxemburg den 6 oktober 2021.

På rådets vägnar

A. VIZJAK

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 139, 27.5.2019, s. 13.

1

(2)  Rådets beslut (EU) 2019/2157 av den 10 december 2019 om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden 26 januari 2020–25 januari 2025 (EUT L 327, 17.12.2019, s. 78).

2

---

| 20.10.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 372/16 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 372/16

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2021/1836

av den 15 oktober 2021

om fastställande av den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i den gemensamma kommitté som inrättats genom avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen vad gäller antagandet av ett beslut om att ändra avtalet

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 50.2,

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 218.9,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen (utträdesavtalet) ingicks av unionen genom rådets beslut (EU) 2020/135 (1) och trädde i kraft den 1 februari 2020. |
| --- | --- |

(1)

Avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen (utträdesavtalet) ingicks av unionen genom rådets beslut (EU) 2020/135 (1) och trädde i kraft den 1 februari 2020.

| (2) | Artikel 164.5 d i utträdesavtalet ger gemensamma kommittén befogenhet att anta beslut om ändringar av det avtalet, under förutsättning att dessa ändringar är nödvändiga för att korrigera fel, åtgärda utelämnanden eller andra brister, eller för att behandla situationer som var oförutsedda när avtalet undertecknades, och under förutsättning att sådana beslut inte leder till någon ändring av väsentliga delar av det avtalet. I enlighet med artikel 166.2 i utträdesavtalet är beslut som antas av gemensamma kommittén bindande för unionen och Förenade kungariket, och unionen och Förenade kungariket ska genomföra dessa beslut, som ska ha samma rättsverkan som utträdesavtalet. |
| --- | --- |

(2)

Artikel 164.5 d i utträdesavtalet ger gemensamma kommittén befogenhet att anta beslut om ändringar av det avtalet, under förutsättning att dessa ändringar är nödvändiga för att korrigera fel, åtgärda utelämnanden eller andra brister, eller för att behandla situationer som var oförutsedda när avtalet undertecknades, och under förutsättning att sådana beslut inte leder till någon ändring av väsentliga delar av det avtalet. I enlighet med artikel 166.2 i utträdesavtalet är beslut som antas av gemensamma kommittén bindande för unionen och Förenade kungariket, och unionen och Förenade kungariket ska genomföra dessa beslut, som ska ha samma rättsverkan som utträdesavtalet.

| (3) | Genom ett förbiseende har ett beslut och en rekommendation från administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen inte tagits upp i förteckningen i del I i bilaga I till utträdesavtalet. Fyra andra beslut och en rekommendation antogs före övergångsperiodens utgång. Dessa beslut och rekommendationer bör därför läggas till i den bilagan. |
| --- | --- |

(3)

Genom ett förbiseende har ett beslut och en rekommendation från administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen inte tagits upp i förteckningen i del I i bilaga I till utträdesavtalet. Fyra andra beslut och en rekommendation antogs före övergångsperiodens utgång. Dessa beslut och rekommendationer bör därför läggas till i den bilagan.

| (4) | Gemensamma kommittén bör anta ett beslut enligt artikel 164.5 d i utträdesavtalet för att åtgärda dessa utelämnanden och brister. |
| --- | --- |

(4)

Gemensamma kommittén bör anta ett beslut enligt artikel 164.5 d i utträdesavtalet för att åtgärda dessa utelämnanden och brister.

| (5) | Det är därför lämpligt att fastställa den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar i gemensamma kommittén. |
| --- | --- |

(5)

Det är därför lämpligt att fastställa den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar i gemensamma kommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar i den gemensamma kommitté som inrättas genom artikel 164.1 i utträdesavtalet, vad gäller ett beslut som ska fattas i enlighet med artikel 164.5 d i utträdesavtalet ska baseras på det utkast till beslut av den gemensamma kommittén som åtföljer det här beslutet.

Artikel 2

Gemensamma kommitténs beslut ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 15 oktober 2021.

På rådets vägnar

J. CIGLER KRALJ

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 29, 31.1.2020, s. 1.

1

---

UTKAST TILL

BESLUT nr [...]/2021 AV DEN GEMENSAMMA KOMMITTÉ SOM INRÄTTATS GENOM AVTALET OM FÖRENADE KONUNGARIKET STORBRITANNIEN OCH NORDIRLANDS UTTRÄDE UR EUROPEISKA UNIONEN OCH EUROPEISKA ATOMENERGIGEMENSKAPEN

av den

om ändring av avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen

GEMENSAMMA KOMMITTÉN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen (1) (utträdesavtalet), särskilt artikel 164.5 d, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 164.5 d i utträdesavtalet får den gemensamma kommitté som inrättats genom artikel 164.1 i avtalet (gemensamma kommittén) anta beslut om ändringar av det avtalet, under förutsättning att dessa ändringar är nödvändiga för att korrigera fel, åtgärda utelämnanden eller andra brister, eller för att behandla situationer som var oförutsedda när avtalet undertecknades, och under förutsättning att sådana beslut inte leder till någon ändring av väsentliga delar av det avtalet. I enlighet med artikel 166.2 i utträdesavtalet är beslut som antas av gemensamma kommittén bindande för unionen och Förenade kungariket. Unionen och Förenade kungariket måste genomföra sådana beslut, som ska ha samma rättsverkan som utträdesavtalet. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 164.5 d i utträdesavtalet får den gemensamma kommitté som inrättats genom artikel 164.1 i avtalet (gemensamma kommittén) anta beslut om ändringar av det avtalet, under förutsättning att dessa ändringar är nödvändiga för att korrigera fel, åtgärda utelämnanden eller andra brister, eller för att behandla situationer som var oförutsedda när avtalet undertecknades, och under förutsättning att sådana beslut inte leder till någon ändring av väsentliga delar av det avtalet. I enlighet med artikel 166.2 i utträdesavtalet är beslut som antas av gemensamma kommittén bindande för unionen och Förenade kungariket. Unionen och Förenade kungariket måste genomföra sådana beslut, som ska ha samma rättsverkan som utträdesavtalet.

| (2) | Av rättssäkerhetsskäl bör del I i bilaga I till utträdesavtalet ändras genom att lägga till fem beslut och två rekommendationer från administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen som inte tidigare förtecknats där och genom att stryka och ersätta två beslut. |
| --- | --- |

(2)

Av rättssäkerhetsskäl bör del I i bilaga I till utträdesavtalet ändras genom att lägga till fem beslut och två rekommendationer från administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen som inte tidigare förtecknats där och genom att stryka och ersätta två beslut.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Utträdesavtalet ska ändras på följande sätt:

| 1. | I del I i bilaga I till utträdesavtalet ska rekommendation nr A1 från administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen om utfärdande av det intyg som avses i artikel 19.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 987/2009 (2) läggas till under ”Tillämplig lagstiftning (A-serien)”. |
| --- | --- |

1.

I del I i bilaga I till utträdesavtalet ska rekommendation nr A1 från administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen om utfärdande av det intyg som avses i artikel 19.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 987/2009 (2) läggas till under ”Tillämplig lagstiftning (A-serien)”.

| 2. | I del I i bilaga I till utträdesavtalet ska beslut nr E6 av administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen om fastställande av när ett elektroniskt meddelande i rättslig bemärkelse anses vara levererat i systemet för elektroniskt utbyte av socialförsäkringsuppgifter (EESSI) (3) läggas till under ”Elektroniskt datautbyte (E-serien)”. |
| --- | --- |

2.

I del I i bilaga I till utträdesavtalet ska beslut nr E6 av administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen om fastställande av när ett elektroniskt meddelande i rättslig bemärkelse anses vara levererat i systemet för elektroniskt utbyte av socialförsäkringsuppgifter (EESSI) (3) läggas till under ”Elektroniskt datautbyte (E-serien)”.

| 3. | I del I i bilaga I till utträdesavtalet ska beslut nr H9 från administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen om förlängning av de tidsfrister som anges i artiklarna 67 och 70 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 987/2009 samt i beslut nr S9 på grund av covid-19-pandemin (4) läggas till under ”Övergripande frågor (H-serien)”. |
| --- | --- |

3.

I del I i bilaga I till utträdesavtalet ska beslut nr H9 från administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen om förlängning av de tidsfrister som anges i artiklarna 67 och 70 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 987/2009 samt i beslut nr S9 på grund av covid-19-pandemin (4) läggas till under ”Övergripande frågor (H-serien)”.

| 4. | I del I i bilaga I till utträdesavtalet ska beslut nr H10 av administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen om arbetssätt och sammansättning i tekniska kommissionen för informationsbehandling inom administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen (5) läggas till under ”Övergripande frågor (H-serien)”. |
| --- | --- |

4.

I del I i bilaga I till utträdesavtalet ska beslut nr H10 av administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen om arbetssätt och sammansättning i tekniska kommissionen för informationsbehandling inom administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen (5) läggas till under ”Övergripande frågor (H-serien)”.

| 5. | I del I i bilaga I till utträdesavtalet ska beslut nr H11 från administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen om förlängning av de tidsfrister som anges i artiklarna 67 och 70 i förordning (EG) nr 987/2009 samt i beslut nr S9 på grund av covid-19-pandemin (6) läggas till under ”Övergripande frågor (H-serien)”. |
| --- | --- |

5.

I del I i bilaga I till utträdesavtalet ska beslut nr H11 från administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen om förlängning av de tidsfrister som anges i artiklarna 67 och 70 i förordning (EG) nr 987/2009 samt i beslut nr S9 på grund av covid-19-pandemin (6) läggas till under ”Övergripande frågor (H-serien)”.

| 6. | I del I i bilaga I till utträdesavtalet ska rekommendation nr H2 från administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen om detaljer för äkthetsbevisning i de handlingar som en medlemsstats institution utfärdar och som visar en persons ställning vid tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 883/2004 och (EG) nr 987/2009 (7) läggas till under rubriken ”Övergripande frågor (H-serien)”. |
| --- | --- |

6.

I del I i bilaga I till utträdesavtalet ska rekommendation nr H2 från administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen om detaljer för äkthetsbevisning i de handlingar som en medlemsstats institution utfärdar och som visar en persons ställning vid tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 883/2004 och (EG) nr 987/2009 (7) läggas till under rubriken ”Övergripande frågor (H-serien)”.

| 7. | I del I i bilaga I till utträdesavtalet ska beslut nr S11 från administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen om återbetalningsförfaranden vid tillämpningen av artiklarna 35 och 41 i förordning (EG) nr 883/2004 (8) läggas till under ”Sjukdom (S-serien)”. |
| --- | --- |

7.

I del I i bilaga I till utträdesavtalet ska beslut nr S11 från administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen om återbetalningsförfaranden vid tillämpningen av artiklarna 35 och 41 i förordning (EG) nr 883/2004 (8) läggas till under ”Sjukdom (S-serien)”.

| 8. | I del I i bilaga I till utträdesavtalet ska följande rättsakter utgå och ersättas:






  a) | Beslut nr H8 av administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen om arbetssätt och sammansättning i tekniska kommissionen för informationsbehandling inom administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen (9), som ersätts av beslut nr H10 av administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen om arbetssätt och sammansättning i tekniska kommissionen för informationsbehandling inom administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen (10). |
| --- | --- | --- |

8.

I del I i bilaga I till utträdesavtalet ska följande rättsakter utgå och ersättas:

a)

Beslut nr H8 av administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen om arbetssätt och sammansättning i tekniska kommissionen för informationsbehandling inom administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen (9), som ersätts av beslut nr H10 av administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen om arbetssätt och sammansättning i tekniska kommissionen för informationsbehandling inom administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen (10).

| b) | Beslut nr S9 av administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen om återbetalningsförfaranden vid tillämpningen av artiklarna 35 och 41 i förordning (EG) nr 883/2004 (11), som ersätts av beslut nr S11 av administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen om återbetalningsförfaranden vid tillämpningen av artiklarna 35 och 41 i förordning (EG) nr 883/2004 (12). |
| --- | --- |

b)

Beslut nr S9 av administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen om återbetalningsförfaranden vid tillämpningen av artiklarna 35 och 41 i förordning (EG) nr 883/2004 (11), som ersätts av beslut nr S11 av administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen om återbetalningsförfaranden vid tillämpningen av artiklarna 35 och 41 i förordning (EG) nr 883/2004 (12).

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har antagits.

Utfärdat i

På gemensamma kommitténs vägnar

Ordförandena

---

(1)  
  EUT L 29, 31.1.2020, s. 7.

1

(2)  
  EUT C 183, 29.5.2018, s. 5.

2

(3)  
  EUT C 355, 4.10.2018, s. 5.

3

(4)  
  EUT C 259, 7.8.2020, s. 9.

4

(5)  
  EUT C 89, 16.3.2021, s. 6.

5

(6)  
  EUT C 170, 6.5.2021, s. 4.

6

(7)  
  EUT C 147, 29.4.2019, s. 6.

7

(8)  
  EUT C 236, 18.6.2021, s. 4.

8

(9)  
  EUT C 263, 20.7.2016, s. 3.

9

(10)  
  EUT C 89, 16.3.2021, s. 6.

10

(11)  
  EUT C 279, 27.9.2013, s. 8.

11

(12)  
  EUT C 236, 18.6.2021, s. 4.

12

---

| 20.10.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 372/20 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 372/20

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2021/1837

av den 15 oktober 2021

om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i den gemensamma kommitté som inrättats genom avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen vad gäller ändringen av beslutet om upprättande av en förteckning över 25 personer som är villiga och har möjlighet att tjänstgöra som ledamöter i en skiljenämnd enligt avtalet

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 50.2,

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 218.9,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen (utträdesavtalet) ingicks genom rådets beslut (EU) 2020/135 (1) och trädde i kraft den 1 februari 2020. |
| --- | --- |

(1)

Avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen (utträdesavtalet) ingicks genom rådets beslut (EU) 2020/135 (1) och trädde i kraft den 1 februari 2020.

| (2) | Enligt artikel 171.1 i utträdesavtalet upprättade gemensamma kommittén vid utgången av den övergångsperiod som fastställs i utträdesavtalet en förteckning över 25 personer som är villiga och har möjlighet att tjänstgöra som ledamöter i en skiljenämnd. Gemensamma kommittén har i uppdrag att säkerställa att förteckningen överensstämmer med kraven vid varje tidpunkt. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 171.1 i utträdesavtalet upprättade gemensamma kommittén vid utgången av den övergångsperiod som fastställs i utträdesavtalet en förteckning över 25 personer som är villiga och har möjlighet att tjänstgöra som ledamöter i en skiljenämnd. Gemensamma kommittén har i uppdrag att säkerställa att förteckningen överensstämmer med kraven vid varje tidpunkt.

| (3) | I enlighet med artikel 171.2 i utträdesavtalet får förteckningen inte innefatta personer som är ledamöter av, tjänstemän eller andra anställda vid unionsinstitutionerna, vid en medlemsstats statliga förvaltning eller vid Förenade kungarikets statliga förvaltning. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med artikel 171.2 i utträdesavtalet får förteckningen inte innefatta personer som är ledamöter av, tjänstemän eller andra anställda vid unionsinstitutionerna, vid en medlemsstats statliga förvaltning eller vid Förenade kungarikets statliga förvaltning.

| (4) | En av personerna på förteckningen som har föreslagits av unionen har utsetts till generaladvokat vid domstolen och uppfyller därför inte längre kraven för att vara skiljeman enligt utträdesavtalet. |
| --- | --- |

(4)

En av personerna på förteckningen som har föreslagits av unionen har utsetts till generaladvokat vid domstolen och uppfyller därför inte längre kraven för att vara skiljeman enligt utträdesavtalet.

| (5) | Det är därför nödvändigt att ersätta den personen med en kandidat från reservlistan över kandidater som är villiga och har möjlighet att tjänstgöra som unionens ledamöter i en skiljenämnd enligt utträdesavtalet, i enlighet med bilaga II till rådets beslut (EU) 2020/2232 (2). |
| --- | --- |

(5)

Det är därför nödvändigt att ersätta den personen med en kandidat från reservlistan över kandidater som är villiga och har möjlighet att tjänstgöra som unionens ledamöter i en skiljenämnd enligt utträdesavtalet, i enlighet med bilaga II till rådets beslut (EU) 2020/2232 (2).

| (6) | Det är lämpligt att fastställa den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar i gemensamma kommittén. |
| --- | --- |

(6)

Det är lämpligt att fastställa den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar i gemensamma kommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar i den gemensamma kommitté som inrättats genom artikel 164.1 i utträdesavtalet vad gäller ändringen av beslutet om upprättande av förteckningen över 25 personer som är villiga och har möjlighet att tjänstgöra som ledamöter i en skiljenämnd enligt utträdesavtalet åtföljer det här beslutet.

Artikel 2

Gemensamma kommitténs beslut ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Luxemburg den 15 oktober 2021.

På rådets vägnar

J. CIGLER KRALJ

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut (EU) 2020/135 av den 30 januari 2020 om ingående av avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen (EUT L 29, 31.1.2020, s. 1).

1

(2)  Rådets beslut (EU) 2020/2232 av den 22 december 2020 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i den gemensamma kommitté som inrättats genom avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen vad gäller antagandet av ett beslut om upprättande av en förteckning över 25 personer som är villiga och har möjlighet att tjänstgöra som ledamöter i en skiljenämnd enligt avtalet och om en reservlista över personer som är villiga och har möjlighet att tjänstgöra som unionens ledamöter i en skiljenämnd enligt avtalet (EUT L 437, 28.12.2020, s. 182).

2

---

UTKAST TILL

Beslut nr [...]/2021 av den gemensamma kommitté som inrättats genom avtalet om Förenade Konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen

av den

om ändring av beslut nr 7/2020 om upprättande av en förteckning över 25 personer som är villiga och har möjlighet att tjänstgöra som ledamöter i en skiljenämnd enligt avtalet

GEMENSAMMA KOMMITTÉN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen (1), särskilt artikel 171.1 och 171.2, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 171.1 i avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen (utträdesavtalet) upprättade gemensamma kommittén vid utgången av den övergångsperiod som fastställs i utträdesavtalet en förteckning över 25 personer som är villiga och har möjlighet att tjänstgöra som ordinarie ledamöter i en skiljenämnd. Gemensamma kommittén har i uppdrag att säkerställa att förteckningen överensstämmer med kraven vid varje tidpunkt. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 171.1 i avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen (utträdesavtalet) upprättade gemensamma kommittén vid utgången av den övergångsperiod som fastställs i utträdesavtalet en förteckning över 25 personer som är villiga och har möjlighet att tjänstgöra som ordinarie ledamöter i en skiljenämnd. Gemensamma kommittén har i uppdrag att säkerställa att förteckningen överensstämmer med kraven vid varje tidpunkt.

| (2) | I enlighet med artikel 171.2 i utträdesavtalet får förteckningen inte innefatta personer som är ledamöter av, tjänstemän eller andra anställda vid unionsinstitutionerna, vid en medlemsstats statliga förvaltning eller vid Förenade kungarikets statliga förvaltning. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 171.2 i utträdesavtalet får förteckningen inte innefatta personer som är ledamöter av, tjänstemän eller andra anställda vid unionsinstitutionerna, vid en medlemsstats statliga förvaltning eller vid Förenade kungarikets statliga förvaltning.

| (3) | En av personerna på förteckningen som har föreslagits av unionen har utsetts till ledamot vid en unionsinstitution och uppfyller därför inte längre kraven för att vara skiljeman enligt utträdesavtalet. |
| --- | --- |

(3)

En av personerna på förteckningen som har föreslagits av unionen har utsetts till ledamot vid en unionsinstitution och uppfyller därför inte längre kraven för att vara skiljeman enligt utträdesavtalet.

| (4) | Det är därför nödvändigt att ersätta den personen i förteckningen över personer i bilaga I till beslut nr 7/2020 av gemensamma kommittén (2). |
| --- | --- |

(4)

Det är därför nödvändigt att ersätta den personen i förteckningen över personer i bilaga I till beslut nr 7/2020 av gemensamma kommittén (2).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förteckningen över 25 personer som är villiga och har möjlighet att tjänstgöra som skiljemän enligt utträdesavtalet i bilaga I till beslut nr 7/2020 av gemensamma kommittén ska ändras på följande sätt:

Tamara ĆAPETA ska ersättas av Ezio PERILLO.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har antagits.

Utfärdat i

På gemensamma kommitténs vägnar

Ordförandena

---

(1)  
  EUT L 29, 31.1.2020, s. 7.

1

(2)  
  EUT L 443, 30.12.2020, s. 22.

2

---

| 20.10.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 372/24 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 372/24

---

RÅDETS BESLUT (Gusp) 2021/1838

av den 18 oktober 2021

om ändring av beslut (Gusp) 2017/824 om tjänsteföreskrifter för Europeiska unionens satellitcentrum

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av rådets beslut 2014/401/Gusp av den 26 juni 2014 om Europeiska unionens satellitcentrum och om upphävande av gemensam åtgärd 2001/555/Gusp om inrättade av Europeiska unionens satellitcentrum (1), särskilt artikel 8.5,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, i egenskap av styrelseordförande i Europeiska unionens satellitcentrum, och

av följande skäl:

| (1) | Europeiska unionens satellitcentrum (Satcen) är ett organ inom unionen, och det ingår i de samordnade organisationerna. Mot bakgrund av Europeiska unionens domstols senaste rättspraxis bör tjänsteföreskrifterna för Europeiska unionens satellitcentrum, som antogs av rådet den 15 maj 2017 genom beslut (Gusp) 2017/824 (2) (nedan kallat Satcens tjänsteföreskrifter), anpassas till tjänsteföreskrifterna för tjänstemän och anställningsvillkor för övriga anställda i Europeiska unionen, som fastställs i rådets förordning (EEG, Euratom, EKSG) nr 259/68 (3), liksom till tjänsteföreskrifterna för anställda vid Europeiska försvarsbyrån (4). Satcens tjänsteföreskrifter bör särskilt föreskriva att Europeiska unionens domstol ska vara behörig i tvister mellan Satcen och dess tjänstemän på samma sätt som i tvister mellan varje anställd inom unionen och dennes arbetsgivare. |
| --- | --- |

(1)

Europeiska unionens satellitcentrum (Satcen) är ett organ inom unionen, och det ingår i de samordnade organisationerna. Mot bakgrund av Europeiska unionens domstols senaste rättspraxis bör tjänsteföreskrifterna för Europeiska unionens satellitcentrum, som antogs av rådet den 15 maj 2017 genom beslut (Gusp) 2017/824 (2) (nedan kallat Satcens tjänsteföreskrifter), anpassas till tjänsteföreskrifterna för tjänstemän och anställningsvillkor för övriga anställda i Europeiska unionen, som fastställs i rådets förordning (EEG, Euratom, EKSG) nr 259/68 (3), liksom till tjänsteföreskrifterna för anställda vid Europeiska försvarsbyrån (4). Satcens tjänsteföreskrifter bör särskilt föreskriva att Europeiska unionens domstol ska vara behörig i tvister mellan Satcen och dess tjänstemän på samma sätt som i tvister mellan varje anställd inom unionen och dennes arbetsgivare.

| (2) | Styrelsen för Satcen har, på förslag av Satcens direktör, utarbetat ändringar av Satcens tjänsteföreskrifter för antagande av rådet. |
| --- | --- |

(2)

Styrelsen för Satcen har, på förslag av Satcens direktör, utarbetat ändringar av Satcens tjänsteföreskrifter för antagande av rådet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Beslut (Gusp) 2017/824 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Titeln på kapitel VIII ska ersättas med följande:

  ”
  Överklaganden
  ”. |
| --- | --- |

1.

Titeln på kapitel VIII ska ersättas med följande:

”
  Överklaganden
  ”.

| 2. | Artikel 28 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 28
  Överklaganden

  1.   Varje person som omfattas av dessa tjänsteföreskrifter får begära att direktören ska fatta ett beslut som rör personen i en fråga som omfattas av dessa tjänsteföreskrifter. Direktören ska delge den berörda personen sitt motiverade beslut inom fyra månader från den dag då begäran lämnades in. Om det vid utgången av denna tidsfrist ännu inte har lämnats något svar på begäran ska detta anses vara ett tyst avslag, mot vilket klagomål kan lämnas in i enlighet med följande punkter.


  2.   Varje person som omfattas av dessa tjänsteföreskrifter kan vända sig till direktören med klagomål mot en åtgärd som går personen emot, oavsett om direktören har fattat ett beslut eller har underlåtit att vidta en åtgärd som föreskrivs i dessa tjänsteföreskrifter. Klagomålet ska lämnas in inom tre månader. Den tidsfristen börjar löpa






  a) | den dag då åtgärden offentliggörs, om det är fråga om en allmän åtgärd, |
| --- | --- | --- |

2.

Artikel 28 ska ersättas med följande:

”Artikel 28

Överklaganden

1.   Varje person som omfattas av dessa tjänsteföreskrifter får begära att direktören ska fatta ett beslut som rör personen i en fråga som omfattas av dessa tjänsteföreskrifter. Direktören ska delge den berörda personen sitt motiverade beslut inom fyra månader från den dag då begäran lämnades in. Om det vid utgången av denna tidsfrist ännu inte har lämnats något svar på begäran ska detta anses vara ett tyst avslag, mot vilket klagomål kan lämnas in i enlighet med följande punkter.

2.   Varje person som omfattas av dessa tjänsteföreskrifter kan vända sig till direktören med klagomål mot en åtgärd som går personen emot, oavsett om direktören har fattat ett beslut eller har underlåtit att vidta en åtgärd som föreskrivs i dessa tjänsteföreskrifter. Klagomålet ska lämnas in inom tre månader. Den tidsfristen börjar löpa

a)

den dag då åtgärden offentliggörs, om det är fråga om en allmän åtgärd,

| b) | den dag då beslutet delges den person det berör, och i varje fall senast den dag då den berörda personen får kännedom om beslutet, om det är fråga om en individuell åtgärd; om en individuell åtgärd går emot någon annan person än mottagaren ska tiden i fråga om den andra personen löpa från och med den dag då denna får kännedom om åtgärden, dock senast från och med den dag då åtgärden offentliggörs, |
| --- | --- |

b)

den dag då beslutet delges den person det berör, och i varje fall senast den dag då den berörda personen får kännedom om beslutet, om det är fråga om en individuell åtgärd; om en individuell åtgärd går emot någon annan person än mottagaren ska tiden i fråga om den andra personen löpa från och med den dag då denna får kännedom om åtgärden, dock senast från och med den dag då åtgärden offentliggörs,

| c) | den dag då svarsfristen löper ut när klagomålet gäller ett tyst avslag enligt punkt 1. |
| --- | --- |

c)

den dag då svarsfristen löper ut när klagomålet gäller ett tyst avslag enligt punkt 1.

3.   Direktören ska delge den berörda personen sitt motiverade beslut inom fyra månader från den dag då klagomålet lämnades in. Om det vid utgången av denna tidsfrist ännu inte har lämnats något svar, ska detta anses vara ett tyst avslag som kan överklagas enligt punkt 5.

Om begäran avslås kan tjänstemannen begära förlikning. Detta förfarande är inte obligatoriskt.

4.   Direktören ska utse en förlikningsman för en period på tre år, vilken kan förlängas.

Förlikningsmannen ska vara en kompetent och oberoende jurist. Direktören och den berörda tjänstemannen ska till förlikningsmannen överlämna alla handlingar som denne bedömer vara nödvändiga för att ta ställning till tvisten.

Förlikningsmannen ska överlämna sina slutsatser inom två månader efter det att tvisten har hänskjutits till honom.

Dessa slutsatser är inte bindande, vare sig för direktören eller för tjänstemannen.

Kostnaderna för förlikningen ska bäras av Satcen om direktören motsätter sig slutsatserna; de ska bäras till 50 % av tjänstemannen om denne motsätter sig slutsatserna.

5.   Europeiska unionens domstol (nedan kallad domstolen) ska ha behörighet i alla tvister mellan Satcen och varje person som omfattas av dessa tjänsteföreskrifter vad gäller rättsenligheten av en åtgärd som går emot en sådan person i den mening som avses i punkt 2.

I tvister av ekonomisk art ska domstolen ha obegränsad behörighet.

Tjänstemännen får överklaga till domstolen på följande villkor:

| a) | Ett överklagande till domstolen är endast tillåtet om






  i) | ett klagomål tidigare har lämnats in till direktören enligt punkt 2 inom den tidsfrist som där föreskrivs, och |
| --- | --- | --- |

a)

Ett överklagande till domstolen är endast tillåtet om

i)

ett klagomål tidigare har lämnats in till direktören enligt punkt 2 inom den tidsfrist som där föreskrivs, och

| ii) | klagomålet har avslagits, antingen uttryckligt eller tyst. |
| --- | --- |

ii)

klagomålet har avslagits, antingen uttryckligt eller tyst.

| b) | Ett överklagande enligt led a ska ske inom tre månader. Den tidsfristen ska börja löpa






  i) | på delgivningsdagen för det beslut som fattats med anledning av klagomålet, eller |
| --- | --- | --- |

b)

Ett överklagande enligt led a ska ske inom tre månader. Den tidsfristen ska börja löpa

i)

på delgivningsdagen för det beslut som fattats med anledning av klagomålet, eller

| ii) | om överklagandet gäller ett tyst avslag på ett klagomål som lämnats in i enlighet med punkt 2, den dag då svarstidsfristen löper ut; om ett klagomål uttryckligen avslås efter ett tyst avslag, och detta sker innan tidsfristen för överklagande löpt ut, ska dock tidsfristen för överklagandet börja löpa på nytt. |
| --- | --- |

ii)

om överklagandet gäller ett tyst avslag på ett klagomål som lämnats in i enlighet med punkt 2, den dag då svarstidsfristen löper ut; om ett klagomål uttryckligen avslås efter ett tyst avslag, och detta sker innan tidsfristen för överklagande löpt ut, ska dock tidsfristen för överklagandet börja löpa på nytt.

| c) | Med avvikelse från led b får den berörda personen, efter att ha lämnat in ett klagomål till direktören enligt punkt 2, omgående överklaga vid domstolen, förutsatt att detta överklagande åtföljs av en ansökan antingen om uppskov med verkställigheten av den ifrågasatta åtgärden eller om ett vidtagande av interimistiska åtgärder. I sådana fall ska behandlingen av huvudfrågan vid domstolen uppskjutas tills det föreligger ett uttryckligt eller tyst avslag på klagomålet.” |
| --- | --- |

c)

Med avvikelse från led b får den berörda personen, efter att ha lämnat in ett klagomål till direktören enligt punkt 2, omgående överklaga vid domstolen, förutsatt att detta överklagande åtföljs av en ansökan antingen om uppskov med verkställigheten av den ifrågasatta åtgärden eller om ett vidtagande av interimistiska åtgärder. I sådana fall ska behandlingen av huvudfrågan vid domstolen uppskjutas tills det föreligger ett uttryckligt eller tyst avslag på klagomålet.”

| 3. | Bilaga X ska utgå. |
| --- | --- |

3.

Bilaga X ska utgå.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft den 1 november 2021. Det ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Luxemburg den 18 oktober 2021.

På rådets vägnar

J. BORRELL FONTELLES

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 188, 27.6.2014, s. 73.

1

(2)  Rådets beslut (Gusp) 2017/824 av den 15 maj 2017 om tjänsteföreskrifter för Europeiska unionens satellitcentrum (EUT L 123, 16.5.2017, s. 7).

2

(3)  Rådets förordning (EEG, Euratom, EKSG) nr 259/68 av den 29 februari 1968 om fastställande av tjänsteföreskrifter för tjänstemännen i Europeiska gemenskaperna och anställningsvillkor för övriga anställda i dessa gemenskaper samt om införande av särskilda tillfälliga åtgärder beträffande kommissionens tjänstemän (EGT L 56, 4.3.1968, s. 1).

3

(4)  Rådets beslut (EU) 2016/1351 av den 4 augusti 2016 om tjänsteföreskrifterna för anställda vid Europeiska försvarsbyrån och om upphävande av beslut 2004/676/EG (EUT L 219, 12.8.2016, s. 1).

4

---

| 20.10.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 372/27 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 372/27

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2021/1839

av den 15 oktober 2021

om senareläggande av det datum då godkännandet av kreosot för användning i biocidprodukter i produkttyp 8 löper ut

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 av den 22 maj 2012 om tillhandahållande på marknaden och användning av biocidprodukter (1), särskilt artikel 14.5,

efter samråd med ständiga kommittén för biocidprodukter, och

av följande skäl:

| (1) | Det verksamma ämnet kreosot har tagits upp i bilaga I till Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG (2) för användning i biocidprodukter i produkttyp 8, och i enlighet med artikel 86 i förordning (EU) nr 528/2012 ska det därmed anses vara godkänt inom ramen för den förordningen enligt de specifikationer och villkor som anges i bilaga I till det direktivet. |
| --- | --- |

(1)

Det verksamma ämnet kreosot har tagits upp i bilaga I till Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG (2) för användning i biocidprodukter i produkttyp 8, och i enlighet med artikel 86 i förordning (EU) nr 528/2012 ska det därmed anses vara godkänt inom ramen för den förordningen enligt de specifikationer och villkor som anges i bilaga I till det direktivet.

| (2) | Den 27 oktober 2016 lämnades, i enlighet med artikel 13.1 i förordning (EU) nr 528/2012, en ansökan in om förnyat godkännande av kreosot för användning i biocidprodukter i produkttyp 8. |
| --- | --- |

(2)

Den 27 oktober 2016 lämnades, i enlighet med artikel 13.1 i förordning (EU) nr 528/2012, en ansökan in om förnyat godkännande av kreosot för användning i biocidprodukter i produkttyp 8.

| (3) | Den 16 september 2019 lämnade Förenade kungarikets före detta utvärderande behöriga myndighet in en rekommendation om förnyelse till Europeiska kemikaliemyndigheten (kemikaliemyndigheten). Polens behöriga myndighet tog över rollen som utvärderande behörig myndighet av ansökan den 30 januari 2020. |
| --- | --- |

(3)

Den 16 september 2019 lämnade Förenade kungarikets före detta utvärderande behöriga myndighet in en rekommendation om förnyelse till Europeiska kemikaliemyndigheten (kemikaliemyndigheten). Polens behöriga myndighet tog över rollen som utvärderande behörig myndighet av ansökan den 30 januari 2020.

| (4) | Eftersom kemikaliemyndighetens yttrande om förnyat godkännande av det verksamma ämnet ännu inte var tillgängligt i juli 2020, har det datum då godkännandet av kreosot löper ut senarelagts till den 31 oktober 2021 genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2020/1038 (3) så att det finns tillräckligt med tid att slutföra granskningen av ansökan. |
| --- | --- |

(4)

Eftersom kemikaliemyndighetens yttrande om förnyat godkännande av det verksamma ämnet ännu inte var tillgängligt i juli 2020, har det datum då godkännandet av kreosot löper ut senarelagts till den 31 oktober 2021 genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2020/1038 (3) så att det finns tillräckligt med tid att slutföra granskningen av ansökan.

| (5) | I enlighet med artikel 14.3 i förordning (EU) nr 528/2012 antog kemikaliemyndigheten ett yttrande (4) den 4 december 2020, med beaktande av den utvärderande behöriga myndighetens slutsatser. |
| --- | --- |

(5)

I enlighet med artikel 14.3 i förordning (EU) nr 528/2012 antog kemikaliemyndigheten ett yttrande (4) den 4 december 2020, med beaktande av den utvärderande behöriga myndighetens slutsatser.

| (6) | Eftersom kreosot är klassificerat som cancerframkallande ämne i kategori 1B enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 (5) och uppfyller kriterierna för långlivade, bioackumulerande och toxiska ämnen eller mycket långlivade och mycket bioackumulerande ämnen i enlighet med bilaga XIII i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 (6), uppfyller ämnet de uteslutningskriterier som anges i artikel 5.1 a och e i förordning (EU) nr 528/2012. Granskningen för att besluta om minst ett av villkoren i artikel 5.2 första stycket i förordning (EU) nr 528/2012 är uppfyllt och om godkännandet av kreosot därför kan förnyas har redan påbörjats, men det kommer inte att vara möjligt att slutföra denna granskning innan det nuvarande godkännandet löper ut. |
| --- | --- |

(6)

Eftersom kreosot är klassificerat som cancerframkallande ämne i kategori 1B enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 (5) och uppfyller kriterierna för långlivade, bioackumulerande och toxiska ämnen eller mycket långlivade och mycket bioackumulerande ämnen i enlighet med bilaga XIII i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 (6), uppfyller ämnet de uteslutningskriterier som anges i artikel 5.1 a och e i förordning (EU) nr 528/2012. Granskningen för att besluta om minst ett av villkoren i artikel 5.2 första stycket i förordning (EU) nr 528/2012 är uppfyllt och om godkännandet av kreosot därför kan förnyas har redan påbörjats, men det kommer inte att vara möjligt att slutföra denna granskning innan det nuvarande godkännandet löper ut.

| (7) | Dessutom omfattas kreosot, dess föreningar och trä som behandlats med dem av begränsningarna i bilaga XVII till förordning (EG) nr 1907/2006. Enligt kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/961 (7) ska Frankrike lämna in dokumentation till kemikaliemyndigheten enligt bilaga XV till förordning (EG) nr 1907/2006 och inleda ett begränsningsförfarande på unionsnivå enligt artiklarna 69–73 i den förordningen. Det behövs ytterligare granskning för att säkerställa att bedömningen om förnyat godkännande av kreosot som verksamt ämne enligt förordning (EU) nr 528/2012 är förenlig med begränsningsförfarandet på unionsnivå enligt förordning (EG) nr 1907/2006 och för att föreskriva en effektiv kontroll av kreosot och trä som behandlats med kreosot. |
| --- | --- |

(7)

Dessutom omfattas kreosot, dess föreningar och trä som behandlats med dem av begränsningarna i bilaga XVII till förordning (EG) nr 1907/2006. Enligt kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/961 (7) ska Frankrike lämna in dokumentation till kemikaliemyndigheten enligt bilaga XV till förordning (EG) nr 1907/2006 och inleda ett begränsningsförfarande på unionsnivå enligt artiklarna 69–73 i den förordningen. Det behövs ytterligare granskning för att säkerställa att bedömningen om förnyat godkännande av kreosot som verksamt ämne enligt förordning (EU) nr 528/2012 är förenlig med begränsningsförfarandet på unionsnivå enligt förordning (EG) nr 1907/2006 och för att föreskriva en effektiv kontroll av kreosot och trä som behandlats med kreosot.

| (8) | Följaktligen kommer godkännandet av kreosot för användning i biocidprodukter i produkttyp 8 sannolikt att löpa ut innan ett beslut om förnyelse av detta ämne har fattats, och detta av orsaker som den sökande inte råder över. Det datum då godkännandet av kreosot löper ut bör därmed ytterligare senareläggas med en tidsperiod som är tillräckligt lång för att möjliggöra en granskning av ansökan. |
| --- | --- |

(8)

Följaktligen kommer godkännandet av kreosot för användning i biocidprodukter i produkttyp 8 sannolikt att löpa ut innan ett beslut om förnyelse av detta ämne har fattats, och detta av orsaker som den sökande inte råder över. Det datum då godkännandet av kreosot löper ut bör därmed ytterligare senareläggas med en tidsperiod som är tillräckligt lång för att möjliggöra en granskning av ansökan.

| (9) | Med tanke på den tid som behövs för att besluta om minst ett av villkoren i artikel 5.2 första stycket i förordning (EU) nr 528/2012 är uppfyllt och om godkännandet av kreosot därför kan förnyas, bör datumet då godkännandet av kreosot löper ut senareläggas till den 31 oktober 2022. |
| --- | --- |

(9)

Med tanke på den tid som behövs för att besluta om minst ett av villkoren i artikel 5.2 första stycket i förordning (EU) nr 528/2012 är uppfyllt och om godkännandet av kreosot därför kan förnyas, bör datumet då godkännandet av kreosot löper ut senareläggas till den 31 oktober 2022.

| (10) | Kreosot förblir godkänt enligt de specifikationer och villkor som anges i bilaga I till direktiv 98/8/EG, bortsett från det datum då godkännandet löper ut. |
| --- | --- |

(10)

Kreosot förblir godkänt enligt de specifikationer och villkor som anges i bilaga I till direktiv 98/8/EG, bortsett från det datum då godkännandet löper ut.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det datum då godkännandet av kreosot för användning i biocidprodukter i produkttyp 8 löper ut senareläggs till den 31 oktober 2022.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 15 oktober 2021.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 167, 27.6.2012, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG av den 16 februari 1998 om utsläppande av biocidprodukter på marknaden (EGT L 123, 24.4.1998, s. 1).

2

(3)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2020/1038 av den 15 juli 2020 om senareläggande av det datum då godkännandet av kreosot för användning i biocidprodukter i produkttyp 8 löper ut (EUT L 227, 16.7.2020, s. 74).

3

(4)  
  ”Opinion on the application for renewal of the approval of the active substance: creosote, Product type: 8” (ECHA/BPC/274/2020) antaget den 4 december 2020.

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 av den 16 december 2008 om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar, ändring och upphävande av direktiven 67/548/EEG och 1999/45/EG samt ändring av förordning (EG) nr 1907/2006 (EUT L 353, 31.12.2008, s. 1).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av den 18 december 2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet, ändring av direktiv 1999/45/EG och upphävande av rådets förordning (EEG) nr 793/93 och kommissionens förordning (EG) nr 1488/94 samt rådets direktiv 76/769/EEG och kommissionens direktiv 91/155/EEG, 93/67/EEG, 93/105/EG och 2000/21/EG (EUT L 396, 30.12.2006, s. 1).

6

(7)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/961 av den 7 juni 2019 om godkännande av en provisorisk åtgärd som vidtagits av Republiken Frankrike i enlighet med artikel 129 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach) vad gäller begränsning av användning och utsläppande på marknaden av visst trä som behandlats med kreosot och andra kreosotrelaterade ämnen (EUT L 154, 12.6.2019, s. 44).

7

---