# Europos Sąjungos L 471/2021

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 471 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 64 metai2021m. gruodžio 30d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 471

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

64 metai2021m. gruodžio 30d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REKOMENDACIJOS |
| | * | 2021 m. gruodžio 15 d. Komisijos rekomendacija (ES) 2021/2279 dėl aplinkosauginio pėdsako metodų naudojimo produktų ir organizacijų gyvavimo ciklo aplinkosauginiam veiksmingumui matuoti ir apie jį informuoti | 1 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

REKOMENDACIJOS

*

2021 m. gruodžio 15 d. Komisijos rekomendacija (ES) 2021/2279 dėl aplinkosauginio pėdsako metodų naudojimo produktų ir organizacijų gyvavimo ciklo aplinkosauginiam veiksmingumui matuoti ir apie jį informuoti

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

REKOMENDACIJOS

| 2021 12 30 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 471/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 12 30

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 471/1

---

KOMISIJOS REKOMENDACIJA (ES) 2021/2279

2021 m. gruodžio 15 d.

dėl aplinkosauginio pėdsako metodų naudojimo produktų ir organizacijų gyvavimo ciklo aplinkosauginiam veiksmingumui matuoti ir apie jį informuoti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 191 ir 292 straipsnius,

kadangi:

| (1) | patikimas ir tikslus produktų ir organizacijų aplinkosauginio veiksmingumo matavimas ir informavimas apie jį daugeliui įvairių subjektų yra esminės svarbos elementas priimant su aplinkos apsauga susijusius sprendimus; |
| --- | --- |

(1)

patikimas ir tikslus produktų ir organizacijų aplinkosauginio veiksmingumo matavimas ir informavimas apie jį daugeliui įvairių subjektų yra esminės svarbos elementas priimant su aplinkos apsauga susijusius sprendimus;

| (2) | taikydamos produkto aplinkosauginio pėdsako ir organizacijos aplinkosauginio pėdsako metodus (toliau – aplinkosauginio pėdsako metodai) įmonės gali išmatuoti savo aplinkosauginį veiksmingumą ir apie jį pranešti, kad jų konkurencinė padėtis rinkoje būtų grindžiama patikima informacija apie aplinkos apsaugą. Šių metodų aprašymuose pateikti išsamūs nurodymai, kaip turi būti modeliuojamas ir apskaičiuojamas produktų ir organizacijų poveikis aplinkai. Aplinkosauginio pėdsako metodai yra pagrįsti esama tarptautiniu mastu pripažinta praktika, rodikliais ir taisyklėmis; |
| --- | --- |

(2)

taikydamos produkto aplinkosauginio pėdsako ir organizacijos aplinkosauginio pėdsako metodus (toliau – aplinkosauginio pėdsako metodai) įmonės gali išmatuoti savo aplinkosauginį veiksmingumą ir apie jį pranešti, kad jų konkurencinė padėtis rinkoje būtų grindžiama patikima informacija apie aplinkos apsaugą. Šių metodų aprašymuose pateikti išsamūs nurodymai, kaip turi būti modeliuojamas ir apskaičiuojamas produktų ir organizacijų poveikis aplinkai. Aplinkosauginio pėdsako metodai yra pagrįsti esama tarptautiniu mastu pripažinta praktika, rodikliais ir taisyklėmis;

| (3) | siekdama paskatinti bendrais metodais matuoti produktų ir organizacijų gyvavimo ciklo aplinkosauginį veiksmingumą ir apie jį pranešti, 2013 m. Komisija priėmė Komisijos rekomendaciją 2013/179/ES (1) dėl produktų ir organizacijų gyvavimo ciklo aplinkosauginio veiksmingumo matavimo ir pranešimo apie jį bendrų metodų taikymo. Jos dviejuose prieduose nustatyti siūlomi metodai ir valstybėms narėms, įmonėms, privačioms organizacijoms ir finansų bendruomenei rekomenduojama jais naudotis; |
| --- | --- |

(3)

siekdama paskatinti bendrais metodais matuoti produktų ir organizacijų gyvavimo ciklo aplinkosauginį veiksmingumą ir apie jį pranešti, 2013 m. Komisija priėmė Komisijos rekomendaciją 2013/179/ES (1) dėl produktų ir organizacijų gyvavimo ciklo aplinkosauginio veiksmingumo matavimo ir pranešimo apie jį bendrų metodų taikymo. Jos dviejuose prieduose nustatyti siūlomi metodai ir valstybėms narėms, įmonėms, privačioms organizacijoms ir finansų bendruomenei rekomenduojama jais naudotis;

| (4) | Komisija sukūrė tolesnio aplinkosauginio pėdsako tobulinimo sistemą, kurios bandomajame etape aktyviai dalyvavo įvairiausi suinteresuotieji subjektai, įskaitant pramonės, visų pirma MVĮ, atstovai; |
| --- | --- |

(4)

Komisija sukūrė tolesnio aplinkosauginio pėdsako tobulinimo sistemą, kurios bandomajame etape aktyviai dalyvavo įvairiausi suinteresuotieji subjektai, įskaitant pramonės, visų pirma MVĮ, atstovai;

| (5) | nuo 2013 iki 2018 m. vykusiame bandomajame etape, kuriame aktyviai dalyvavo suinteresuotieji subjektai, išbandytos rengiamos konkretiems produktams skirtos taisyklės (produkto aplinkosauginio pėdsako kategorijos taisyklės, PAPKT) ir konkretiems sektoriams skirtos taisyklės (organizacijos aplinkosauginio pėdsako sektoriaus taisyklės, OAPST) 19 PAPKT bei 2 OAPST buvo patvirtintos; |
| --- | --- |

(5)

nuo 2013 iki 2018 m. vykusiame bandomajame etape, kuriame aktyviai dalyvavo suinteresuotieji subjektai, išbandytos rengiamos konkretiems produktams skirtos taisyklės (produkto aplinkosauginio pėdsako kategorijos taisyklės, PAPKT) ir konkretiems sektoriams skirtos taisyklės (organizacijos aplinkosauginio pėdsako sektoriaus taisyklės, OAPST) 19 PAPKT bei 2 OAPST buvo patvirtintos;

| (6) | be to, aplinkosauginio pėdsako metodai atnaujinti keliais techniniais aspektais, kaip antai dėl: 1) reikšmingumo principo taikymo (imtis veiksmų ten, kur tai svarbu); 2) etalono, atitinkančio vidutinės produkcijos rinkoje aplinkosauginio pėdsako profilį (dar vadinamo reprezentatyviuoju produktu ar reprezentatyviąja organizacija), nustatymo; 3) susitarimų dėl su klimato kaita, elektros energija, transportu, infrastruktūra ir įranga, pakuotėmis, gyvavimo ciklo pabaiga ir žemės ūkiu susijusių pagrindinių aspektų modeliavimo; 4) normalizavimo ir svertinio vertinimo įtraukimo; 5) informacijos apie biologinę įvairovę, kaip papildomos aplinkosauginės informacijos, įtraukimo gairių; 6) kai kurių poveikio vertinimo metodų tobulinimo, ypač daug dėmesio skiriant su toksiškumu susijusiems metodams (kancerogeninį poveikį turinčio toksiškumo žmonėms ir kancerogeninio poveikio neturinčio toksiškumo žmonėms; ekologinio toksiškumo gėlavandenėms ekosistemoms, vandens naudojimo, žemės naudojimo, išteklių naudojimo ir kietųjų dalelių); 7) apibūdinimo faktorių nustatymo remiantis REACH duomenimis; 8) ir vadovo dėl aplinkosauginio pėdsako reikalavimus atitinkančių duomenų rinkinių; |
| --- | --- |

(6)

be to, aplinkosauginio pėdsako metodai atnaujinti keliais techniniais aspektais, kaip antai dėl: 1) reikšmingumo principo taikymo (imtis veiksmų ten, kur tai svarbu); 2) etalono, atitinkančio vidutinės produkcijos rinkoje aplinkosauginio pėdsako profilį (dar vadinamo reprezentatyviuoju produktu ar reprezentatyviąja organizacija), nustatymo; 3) susitarimų dėl su klimato kaita, elektros energija, transportu, infrastruktūra ir įranga, pakuotėmis, gyvavimo ciklo pabaiga ir žemės ūkiu susijusių pagrindinių aspektų modeliavimo; 4) normalizavimo ir svertinio vertinimo įtraukimo; 5) informacijos apie biologinę įvairovę, kaip papildomos aplinkosauginės informacijos, įtraukimo gairių; 6) kai kurių poveikio vertinimo metodų tobulinimo, ypač daug dėmesio skiriant su toksiškumu susijusiems metodams (kancerogeninį poveikį turinčio toksiškumo žmonėms ir kancerogeninio poveikio neturinčio toksiškumo žmonėms; ekologinio toksiškumo gėlavandenėms ekosistemoms, vandens naudojimo, žemės naudojimo, išteklių naudojimo ir kietųjų dalelių); 7) apibūdinimo faktorių nustatymo remiantis REACH duomenimis; 8) ir vadovo dėl aplinkosauginio pėdsako reikalavimus atitinkančių duomenų rinkinių;

| (7) | bandomojo etapo rezultatai pristatyti 2019 m. Komisijos tarnybų darbiniame dokumente dėl tvarių gaminių žiedinėje ekonomikoje, siekiant ES gaminių politikos sistemos indėlio į žiedinę ekonomiką (2). Tame pačiame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente taip pat nurodyti galimi būdai naudoti aplinkosauginio pėdsako metodus formuojant ES lygmens politiką. Nuo 2019 m. po to, kai buvo paskelbtas kvietimas pramonei pareikšti susidomėjimą, Komisija tęsė naujų produkto aplinkosauginio pėdsako kategorijos taisyklių rengimą; |
| --- | --- |

(7)

bandomojo etapo rezultatai pristatyti 2019 m. Komisijos tarnybų darbiniame dokumente dėl tvarių gaminių žiedinėje ekonomikoje, siekiant ES gaminių politikos sistemos indėlio į žiedinę ekonomiką (2). Tame pačiame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente taip pat nurodyti galimi būdai naudoti aplinkosauginio pėdsako metodus formuojant ES lygmens politiką. Nuo 2019 m. po to, kai buvo paskelbtas kvietimas pramonei pareikšti susidomėjimą, Komisija tęsė naujų produkto aplinkosauginio pėdsako kategorijos taisyklių rengimą;

| (8) | 2019 m. spalio mėn. Tarybos išvadose (3) palankiai įvertinta tai, kad vykdomas ES aplinkosauginio pėdsako metodikos bandomasis etapas, ir visos iniciatyvos, kuriomis siekiama remti informavimą apie poveikį aplinkai, remiantis aplinkosauginio pėdsako bandomuoju projektu; |
| --- | --- |

(8)

2019 m. spalio mėn. Tarybos išvadose (3) palankiai įvertinta tai, kad vykdomas ES aplinkosauginio pėdsako metodikos bandomasis etapas, ir visos iniciatyvos, kuriomis siekiama remti informavimą apie poveikį aplinkai, remiantis aplinkosauginio pėdsako bandomuoju projektu;

| (9) | Europos žaliuoju kursu (4) siekiama paraginti pramonę prisidėti prie žaliosios ir žiedinės ekonomikos kūrimo ir pabrėžiama, kad norint įgalinti pirkėjus priimti tvaresnius sprendimus ir sumažinti „žaliojo smegenų plovimo“ riziką, reikia patikimos, palyginamos ir patikrinamos informacijos; |
| --- | --- |

(9)

Europos žaliuoju kursu (4) siekiama paraginti pramonę prisidėti prie žaliosios ir žiedinės ekonomikos kūrimo ir pabrėžiama, kad norint įgalinti pirkėjus priimti tvaresnius sprendimus ir sumažinti „žaliojo smegenų plovimo“ riziką, reikia patikimos, palyginamos ir patikrinamos informacijos;

| (10) | Komunikate „Naujas žiedinės ekonomikos veiksmų planas, kuriuo siekiama švaresnės ir konkurencingesnės Europos“ (5) Komisija pasiūlė, kad įmonės savo aplinkosauginius pranešimus pagrįstų taikydamos produkto ir organizacijos aplinkosauginio pėdsako metodus, ir įsipareigojo išbandyti, ar šiuos metodus būtų galima integruoti į ES ekologinio ženklo sistemą; |
| --- | --- |

(10)

Komunikate „Naujas žiedinės ekonomikos veiksmų planas, kuriuo siekiama švaresnės ir konkurencingesnės Europos“ (5) Komisija pasiūlė, kad įmonės savo aplinkosauginius pranešimus pagrįstų taikydamos produkto ir organizacijos aplinkosauginio pėdsako metodus, ir įsipareigojo išbandyti, ar šiuos metodus būtų galima integruoti į ES ekologinio ženklo sistemą;

| (11) | Komunikate „Naujoji vartotojų darbotvarkė. Siekiant tvaraus atsigavimo didinamas vartotojų atsparumas“ (6) pažymima, kad „[s]iekdama paskatinti įmones savanoriškai imtis daugiau veiksmų, Komisija planuoja bendradarbiauti su ekonominės veiklos vykdytojais ir skatinti juos savanoriškai įsipareigoti vartotojams atskleisti įmonės aplinkosauginį pėdsaką, didinti tvarumą ir mažinti poveikį aplinkai“; |
| --- | --- |

(11)

Komunikate „Naujoji vartotojų darbotvarkė. Siekiant tvaraus atsigavimo didinamas vartotojų atsparumas“ (6) pažymima, kad „[s]iekdama paskatinti įmones savanoriškai imtis daugiau veiksmų, Komisija planuoja bendradarbiauti su ekonominės veiklos vykdytojais ir skatinti juos savanoriškai įsipareigoti vartotojams atskleisti įmonės aplinkosauginį pėdsaką, didinti tvarumą ir mažinti poveikį aplinkai“;

| (12) | 2020 m. gruodžio mėn. Tarybos išvadose pažymima, kad produkto aplinkosauginio pėdsako metodas turi potencialą tapti viena pagrindine įvairiose ES gaminių politikos priemonėse ir tvarių gaminių sistemoje naudojama metodika, kartu atsižvelgiant ir į kitas tinkamas metodikas; |
| --- | --- |

(12)

2020 m. gruodžio mėn. Tarybos išvadose pažymima, kad produkto aplinkosauginio pėdsako metodas turi potencialą tapti viena pagrindine įvairiose ES gaminių politikos priemonėse ir tvarių gaminių sistemoje naudojama metodika, kartu atsižvelgiant ir į kitas tinkamas metodikas;

| (13) | naudoti aplinkosauginio pėdsako metodą jau numatyta tam tikrose ES politikos priemonėse ir teisės aktuose, kaip antai Taksonomijos reglamente (7), Tvarių baterijų iniciatyvoje (8) ir Žaliojo vartojimo įsipareigojimo iniciatyvoje (9); |
| --- | --- |

(13)

naudoti aplinkosauginio pėdsako metodą jau numatyta tam tikrose ES politikos priemonėse ir teisės aktuose, kaip antai Taksonomijos reglamente (7), Tvarių baterijų iniciatyvoje (8) ir Žaliojo vartojimo įsipareigojimo iniciatyvoje (9);

| (14) | atsižvelgiant į šiuos pokyčius, Komisijos rekomendaciją 2013/179/ES reikėtų atnaujinti – į ją integruoti bandomojo etapo techninius sprendimus, visų pirma kategorijos ir sektoriaus taisykles, ir taip suteikti tvirtą pagrindą tolesnei politikos raidai ir įgyvendinimui. Tai turėtų padėti įmonėms apskaičiuoti savo aplinkosauginį veiksmingumą remiantis patikima, patikrinama ir palyginama informacija, o kitiems subjektams (pvz., viešojo administravimo institucijoms, NVO, verslo partneriams) – tokią informaciją gauti. Be to, taip sustiprinamas ES aplinkosauginio pėdsako duomenų bazės kūrimas; |
| --- | --- |

(14)

atsižvelgiant į šiuos pokyčius, Komisijos rekomendaciją 2013/179/ES reikėtų atnaujinti – į ją integruoti bandomojo etapo techninius sprendimus, visų pirma kategorijos ir sektoriaus taisykles, ir taip suteikti tvirtą pagrindą tolesnei politikos raidai ir įgyvendinimui. Tai turėtų padėti įmonėms apskaičiuoti savo aplinkosauginį veiksmingumą remiantis patikima, patikrinama ir palyginama informacija, o kitiems subjektams (pvz., viešojo administravimo institucijoms, NVO, verslo partneriams) – tokią informaciją gauti. Be to, taip sustiprinamas ES aplinkosauginio pėdsako duomenų bazės kūrimas;

| (15) | MVĮ gali neturėti pakankamai kompetencijos ir išteklių, kad galėtų tenkinti prašymus teikti informaciją apie gyvavimo ciklo aplinkosauginį veiksmingumą. Todėl joms padėti turėtų ne tik Komisija, bet ir valstybės narės bei pramonės asociacijos; |
| --- | --- |

(15)

MVĮ gali neturėti pakankamai kompetencijos ir išteklių, kad galėtų tenkinti prašymus teikti informaciją apie gyvavimo ciklo aplinkosauginį veiksmingumą. Todėl joms padėti turėtų ne tik Komisija, bet ir valstybės narės bei pramonės asociacijos;

| (16) | atsižvelgiant į tai, kad randasi naujų tarptautiniu mastu suderintų metodų, šiuos aplinkosauginio pėdsako metodus numatoma atnaujinti siekiant į juos įtraukti naujų rodiklių ar modeliavimo taisyklių. Šie aspektai aptariami Komisijos aplinkosauginio pėdsako techninės patariamosios tarybos ekspertų grupėje. Šiuo metu, pavyzdžiui, svarstomi su biologine įvairove susijęs poveikis; |
| --- | --- |

(16)

atsižvelgiant į tai, kad randasi naujų tarptautiniu mastu suderintų metodų, šiuos aplinkosauginio pėdsako metodus numatoma atnaujinti siekiant į juos įtraukti naujų rodiklių ar modeliavimo taisyklių. Šie aspektai aptariami Komisijos aplinkosauginio pėdsako techninės patariamosios tarybos ekspertų grupėje. Šiuo metu, pavyzdžiui, svarstomi su biologine įvairove susijęs poveikis;

| (17) | kaip paskelbta naujame Žiedinės ekonomikos veiksmų plane, Komisija analizuos galimybes kurti anglies dioksido absorbavimo sertifikavimo reguliavimo sistemą, remiantis patikima ir skaidria anglies dioksido apskaita, leidžiančia stebėti ir tikrinti, kiek anglies dioksido iš tiesų absorbuojama. Ši sistema bus kuriama palaikant abipusę sinergiją ir nuoseklumą su aplinkosauginio pėdsako metodu ir, kai reikės, į ją bus atsižvelgiama ateityje atnaujinant šią rekomendaciją; |
| --- | --- |

(17)

kaip paskelbta naujame Žiedinės ekonomikos veiksmų plane, Komisija analizuos galimybes kurti anglies dioksido absorbavimo sertifikavimo reguliavimo sistemą, remiantis patikima ir skaidria anglies dioksido apskaita, leidžiančia stebėti ir tikrinti, kiek anglies dioksido iš tiesų absorbuojama. Ši sistema bus kuriama palaikant abipusę sinergiją ir nuoseklumą su aplinkosauginio pėdsako metodu ir, kai reikės, į ją bus atsižvelgiama ateityje atnaujinant šią rekomendaciją;

| (18) | nors šioje rekomendacijoje daugiausia dėmesio skiriama aplinkai daromam poveikiui, pasaulyje vis labiau rūpinamasi dėl ekonominio ir socialinio poveikio, įskaitant darbo praktiką. Komisija toliau atidžiai stebės su šiais dalykais susijusią raidą ir ES vartojamų produktų poveikio aplinkai ir socialinio bei ekonominio poveikio visoje tiekimo grandinėje trečiosiose šalyse analizavimo metodus; |
| --- | --- |

(18)

nors šioje rekomendacijoje daugiausia dėmesio skiriama aplinkai daromam poveikiui, pasaulyje vis labiau rūpinamasi dėl ekonominio ir socialinio poveikio, įskaitant darbo praktiką. Komisija toliau atidžiai stebės su šiais dalykais susijusią raidą ir ES vartojamų produktų poveikio aplinkai ir socialinio bei ekonominio poveikio visoje tiekimo grandinėje trečiosiose šalyse analizavimo metodus;

| (19) | šia rekomendacija turėtų būti pakeista Komisijos rekomendacija 2013/179/ES, |
| --- | --- |

(19)

šia rekomendacija turėtų būti pakeista Komisijos rekomendacija 2013/179/ES,

PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:

1.   TIKSLAS IR TAIKYMO SRITIS

| 1.1. | Šia rekomendacija skatinama aplinkosauginio pėdsako metodus naudoti atitinkamoje politikoje ir sistemose, susijusiose su visų rūšių produktų (prekių ir paslaugų) ar organizacijų gyvavimo ciklo aplinkosauginio veiksmingumo matavimu ir (arba) informavimu apie jį. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Ši rekomendacija skirta valstybėms narėms ir privačiojo bei viešojo sektorių organizacijoms, kurios matuoja arba ketina matuoti savo produktų ar savo organizacijos gyvavimo ciklo aplinkosauginį veiksmingumą ir (arba) apie jį informuoti, arba ketina teikti informaciją apie gyvavimo ciklo aplinkosauginį veiksmingumą bet kokiam ES privačiajam, viešajam ar pilietinės visuomenės suinteresuotajam subjektui. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Ši rekomendacija netaikoma įgyvendinant privalomus ES teisės aktus, kuriuose numatyta taikyti specialią produktų ar organizacijų gyvavimo ciklo aplinkosauginio veiksmingumo apskaičiavimo metodiką. Tačiau ES teisės aktuose arba politikoje gali būti daroma nuoroda į šią rekomendaciją, kaip į metodą, pagal kurį apskaičiuojamas produktų ar organizacijų gyvavimo ciklo aplinkosauginis veiksmingumas. |
| --- | --- |

1.3.

2.   TERMINŲ APIBRĖŽTYS

Šioje rekomendacijoje vartojamų terminų apibrėžtys:

| (a) | produkto aplinkosauginio pėdsako (toliau – PAP) metodas – bendrasis produkto gyvavimo ciklo potencialaus poveikio aplinkai matavimo ir pranešimo apie jį metodas, išdėstytas I priede; |
| --- | --- |

(a)

produkto aplinkosauginio pėdsako (toliau – PAP) metodas – bendrasis produkto gyvavimo ciklo potencialaus poveikio aplinkai matavimo ir pranešimo apie jį metodas, išdėstytas I priede;

| (b) | organizacijos aplinkosauginio pėdsako (toliau – OAP) metodas – bendrasis organizacijos gyvavimo ciklo potencialaus poveikio aplinkai matavimo ir pranešimo apie jį metodas, išdėstytas III priede; |
| --- | --- |

(b)

organizacijos aplinkosauginio pėdsako (toliau – OAP) metodas – bendrasis organizacijos gyvavimo ciklo potencialaus poveikio aplinkai matavimo ir pranešimo apie jį metodas, išdėstytas III priede;

| (c) | produkto aplinkosauginis pėdsakas – pagal produkto aplinkosauginio pėdsako metodą atlikto produkto aplinkosauginio pėdsako tyrimo rezultatas; |
| --- | --- |

(c)

produkto aplinkosauginis pėdsakas – pagal produkto aplinkosauginio pėdsako metodą atlikto produkto aplinkosauginio pėdsako tyrimo rezultatas;

| (d) | organizacijos aplinkosauginis pėdsakas – pagal organizacijos aplinkosauginio pėdsako metodą atlikto organizacijos aplinkosauginio pėdsako tyrimo rezultatas; |
| --- | --- |

(d)

organizacijos aplinkosauginis pėdsakas – pagal organizacijos aplinkosauginio pėdsako metodą atlikto organizacijos aplinkosauginio pėdsako tyrimo rezultatas;

| (e) | produkto aplinkosauginio pėdsako kategorijos taisyklės (toliau – PAPKT) – konkrečiai produktų kategorijai skirtos, gyvavimo ciklo pagrindu nustatytos taisyklės, kuriomis papildomos bendrosios PAP tyrimų metodinės gairės pateikiant papildomų nurodymų konkrečios produktų kategorijos lygmeniu. Jeigu yra parengtos PAPKT, jos turėtų būti naudojamos tai produktų kategorijai priklausančio produkto aplinkosauginiam pėdsakui apskaičiuoti; |
| --- | --- |

(e)

produkto aplinkosauginio pėdsako kategorijos taisyklės (toliau – PAPKT) – konkrečiai produktų kategorijai skirtos, gyvavimo ciklo pagrindu nustatytos taisyklės, kuriomis papildomos bendrosios PAP tyrimų metodinės gairės pateikiant papildomų nurodymų konkrečios produktų kategorijos lygmeniu. Jeigu yra parengtos PAPKT, jos turėtų būti naudojamos tai produktų kategorijai priklausančio produkto aplinkosauginiam pėdsakui apskaičiuoti;

| (f) | organizacijos aplinkosauginio pėdsako sektoriaus taisyklės (toliau – OAPST) – konkrečiam sektoriui skirtos, gyvavimo ciklo pagrindu nustatytos taisyklės, kuriomis papildomos bendrosios OAP tyrimų metodinės gairės pateikiant papildomų nurodymų konkretaus sektoriaus lygmeniu. Jeigu yra parengtos OAPST, jos turėtų būti naudojamos atitinkamam sektoriui priklausančios organizacijos aplinkosauginiam pėdsakui apskaičiuoti; |
| --- | --- |

(f)

organizacijos aplinkosauginio pėdsako sektoriaus taisyklės (toliau – OAPST) – konkrečiam sektoriui skirtos, gyvavimo ciklo pagrindu nustatytos taisyklės, kuriomis papildomos bendrosios OAP tyrimų metodinės gairės pateikiant papildomų nurodymų konkretaus sektoriaus lygmeniu. Jeigu yra parengtos OAPST, jos turėtų būti naudojamos atitinkamam sektoriui priklausančios organizacijos aplinkosauginiam pėdsakui apskaičiuoti;

| (g) | gyvavimo ciklo aplinkosauginis veiksmingumas – kiekybiškai išmatuojamas, atsižvelgiant į visą tiekimo grandinę, galimas poveikis aplinkai visais aktualiais produkto ar organizacijos gyvavimo ciklo etapais; |
| --- | --- |

(g)

gyvavimo ciklo aplinkosauginis veiksmingumas – kiekybiškai išmatuojamas, atsižvelgiant į visą tiekimo grandinę, galimas poveikis aplinkai visais aktualiais produkto ar organizacijos gyvavimo ciklo etapais;

| (h) | pranešimas apie gyvavimo ciklo aplinkosauginį veiksmingumą – bet koks informacijos apie gyvavimo ciklo aplinkosauginį veiksmingumą atskleidimas, be kita ko, verslo partneriams, investuotojams, viešojo sektoriaus institucijoms ar vartotojams; |
| --- | --- |

(h)

pranešimas apie gyvavimo ciklo aplinkosauginį veiksmingumą – bet koks informacijos apie gyvavimo ciklo aplinkosauginį veiksmingumą atskleidimas, be kita ko, verslo partneriams, investuotojams, viešojo sektoriaus institucijoms ar vartotojams;

| (i) | organizacija – viešoji ar privačioji savo paskirtį ir administraciją turinti įmonė, bendrovė, korporacija, valdžios institucija ar įstaiga arba jos dalis ar jų susivienijimas, turintys juridinį subjektiškumą arba jo neturintys; |
| --- | --- |

(i)

organizacija – viešoji ar privačioji savo paskirtį ir administraciją turinti įmonė, bendrovė, korporacija, valdžios institucija ar įstaiga arba jos dalis ar jų susivienijimas, turintys juridinį subjektiškumą arba jo neturintys;

| (j) | sistema – privačių įmonių ar jų asociacijų, viešojo ir privačiojo sektorių partnerių, vyriausybinių arba nevyriausybinių organizacijų pelno ar ne pelno iniciatyva, pagal kurią reikalaujama matuoti gyvavimo ciklo aplinkosauginį veiksmingumą arba apie jį informuoti; |
| --- | --- |

(j)

sistema – privačių įmonių ar jų asociacijų, viešojo ir privačiojo sektorių partnerių, vyriausybinių arba nevyriausybinių organizacijų pelno ar ne pelno iniciatyva, pagal kurią reikalaujama matuoti gyvavimo ciklo aplinkosauginį veiksmingumą arba apie jį informuoti;

| (k) | pramonės asociacija – organizacija, atstovaujanti privačioms įmonėms, kurios yra jos narės, arba privačioms įmonėms, priklausančioms tam tikram sektoriui vietos, regioniniu, nacionaliniu ar tarptautiniu lygmeniu; |
| --- | --- |

(k)

pramonės asociacija – organizacija, atstovaujanti privačioms įmonėms, kurios yra jos narės, arba privačioms įmonėms, priklausančioms tam tikram sektoriui vietos, regioniniu, nacionaliniu ar tarptautiniu lygmeniu;

| (l) | finansų bendruomenė – visi finansines paslaugas (įskaitant finansines konsultacijas) teikiantys subjektai, įskaitant bankus, investuotojus ir draudimo bendroves. |
| --- | --- |

(l)

finansų bendruomenė – visi finansines paslaugas (įskaitant finansines konsultacijas) teikiantys subjektai, įskaitant bankus, investuotojus ir draudimo bendroves.

3.   PAP IR OAP METODŲ NAUDOJIMAS VALSTYBIŲ NARIŲ POLITIKOJE

Valstybės narės turėtų:

| 3.1. | PAP arba OAP metodu ir susijusiomis PAPKT ir OAPST naudotis formuodamos savo savanorišką politiką, apimančią atitinkamai produktų ar organizacijų gyvavimo ciklo aplinkosauginio veiksmingumo matavimą ir informavimą apie jį, tačiau kartu užtikrinti, kad tokia politika nekurtų kliūčių laisvam prekių judėjimui ES. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Gyvavimo ciklo aplinkosauginio veiksmingumo informaciją ar pranešimus, pagrįstus taikomu PAP arba OAP metodu ir susijusiomis PAPKT ir OAPST, pripažinti galiojančiais atitinkamose nacionalinėse sistemose, kuriose numatyta matuoti produktų ar organizacijų gyvavimo ciklo aplinkosauginį veiksmingumą arba apie jį informuoti. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Dėti pastangas didinti susijusių kokybiškų gyvavimo ciklo duomenų prieinamumą, imdamosi veiksmų, kad būtų kuriamos ir peržiūrimos nacionalinės duomenų bazės, suteikiama prieiga prie jų ir padedama pildyti esamas viešąsias duomenų bazes, remiantis reikalavimais dėl aplinkosauginį pėdsaką atitinkančių duomenų rinkinių. Skirtingų duomenų bazių abipusis nuoseklumas turi būti užtikrintas. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Prisidėti prie Komisijos dedamų pastangų užtikrinti prieigą prie kokybiškų aplinkosauginio pėdsako reikalavimus atitinkančių duomenų rinkinių. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Teikti MVĮ pagalbos bei priemonių ir taip padėti joms pagal PAP arba OAP metodus ir PAPKT ir OAPST matuoti ir didinti savo produktų ar organizacijos gyvavimo ciklo aplinkosauginį veiksmingumą ir apie jį informuoti. Tai darydamos institucijos turėtų vengti dubliuoti jau esamas paskirtį atitinkančias priemones. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Skatinti, kai tinka, naudoti OAP metodą ir susijusias OAPST viešųjų organizacijų gyvavimo ciklo aplinkosauginiam veiksmingumui matuoti arba apie jį informuoti. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Skatinti taikyti PAP ir OAP metodus ir remti jų naudojimą tarptautiniu lygmeniu, be kita ko, daugiašaliuose forumuose ar pagal gyvavimo ciklo aplinkosauginio veiksmingumo matavimo ar informavimo apie jį sistemas. Tai darydamos institucijos turėtų svarstyti galimybę suteikti pagalbos ir priemonių ES šalių partnerių MVĮ, kad būtų galima matuoti ir didinti bet kokių jų gaminamų tarpinių produktų ar pusgaminių gyvavimo ciklo aplinkosauginį veiksmingumą. |
| --- | --- |

3.7.

4.   ĮMONIŲ IR KITŲ PRIVAČIŲ ORGANIZACIJŲ NAUDOJIMASIS PAP IR OAP METODAIS

Įmonės ir kitos privačios organizacijos, nusprendusios matuoti savo produktų ar organizacijos gyvavimo ciklo aplinkosauginį veiksmingumą arba apie jį informuoti, turėtų:

| 4.1. | Matuodamos savo produktų ar organizacijos gyvavimo ciklo aplinkosauginį veiksmingumą arba apie jį informuodamos taikyti PAP metodą, OAP metodą ir susijusias PAPKT bei OAPST. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Prisidėti prie viešųjų duomenų bazių peržiūros ir jas pildyti kokybiškais gyvavimo ciklo duomenimis, atitinkančiais aplinkosauginio pėdsako duomenų rinkinių reikalavimus; prisidėti prie Komisijos dedamų pastangų užtikrinti prieigą prie kokybiškų aplinkosauginio pėdsako reikalavimus atitinkančių duomenų rinkinių. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Apsvarstyti galimybę teikti paramą savo tiekimo grandinių įmonėms, ypač MVĮ, kad būtų teikiama informacija pagal PAP ir OAP arba PAPKT ir OAPST ir būtų didinamas jų organizacijų ir produktų gyvavimo ciklo aplinkosauginis veiksmingumas. |
| --- | --- |

4.3.

Pramonės asociacijos turėtų:

| 4.4. | Skatinti savo narius taikyti PAP ir OAP metodus ir susijusias PAPKT ir OAPST. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Prisidėti prie viešųjų duomenų bazių peržiūros ir jas pildyti aukštos kokybės gyvavimo ciklo duomenimis pagal aplinkosauginį pėdsaką atitinkančių duomenų rinkinių reikalavimus. Prisidėti prie Komisijos dedamų pastangų užtikrinti prieigą prie kokybiškų aplinkosauginio pėdsako reikalavimus atitinkančių duomenų rinkinių. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Suteikti paprastesnių skaičiavimo priemonių ir ekspertų pagalbos savo narėms MVĮ, kad padėtų joms apskaičiuoti savo produktų ar organizacijos gyvavimo ciklo aplinkosauginį veiksmingumą pagal PAP ar OAP metodą ir susijusias PAPKT ir OAPST. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Skatinti taikyti PAP ir OAP metodus ir remti jų naudojimą tarptautiniu lygmeniu, be kita ko, daugiašaliuose forumuose ar pagal gyvavimo ciklo aplinkosauginio veiksmingumo matavimo ar informavimo apie jį sistemas. |
| --- | --- |

4.7.

5.   PAP IR OAP METODŲ IR SUSIJUSIŲ PAPKT IR OAPST NAUDOJIMAS SISTEMOSE, SUSIJUSIOSE SU GYVAVIMO CIKLO APLINKOSAUGINIO VEIKSMINGUMO MATAVIMU ARBA INFORMAVIMU APIE JĮ

| 5.1. | Su gyvavimo ciklo aplinkosauginio veiksmingumo matavimu ar informavimu apie jį susijusiose sistemose PAP ir OAP metodai ir susijusios PAPKT / OAPST turėtų būti naudojami kaip pamatinis metodas produktų ir organizacijų gyvavimo ciklo aplinkosauginiam veiksmingumui matuoti arba apie jį informuoti. |
| --- | --- |

5.1.

6.   PAP IR OAP METODŲ IR SUSIJUSIŲ PAPKT / OAPST NAUDOJIMAS FINANSŲ BENDRUOMENĖJE

Kai tinka, finansų bendruomenės nariai turėtų:

| 6.1. | Skatinti su gyvavimo ciklo aplinkosauginiu veiksmingumu susijusios finansinės rizikos vertinimui naudoti informaciją apie gyvavimo ciklo aplinkosauginį veiksmingumą, apskaičiuotą pagal PAP arba OAP metodą ir susijusias PAPKT ir OAPST. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Skatinti naudoti OAP tyrimais pagrįstą informaciją vertinant veiklos rezultatų lygius pagal tvarumo indeksų aplinkosauginį komponentą. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Skatinti taikyti PAP ir OAP metodus ir remti jų naudojimą tarptautiniu lygmeniu, be kita ko, daugiašaliuose forumuose ar pagal gyvavimo ciklo aplinkosauginio veiksmingumo matavimo ar informavimo apie jį sistemas. |
| --- | --- |

6.3.

7.   TIKRINIMAS

| 7.1. | Jeigu PAP ir OAP tyrimų informacija atskleidžiama tretiesiems asmenims, tie tyrimai turėtų būti patikrinti pagal PAP ir OAP metodų reikalavimus ir bet kokius konkrečius PAPKT ir OAPST pateiktus nurodymus. |
| --- | --- |

7.1.

8.   ŠIOS REKOMENDACIJOS ĮGYVENDINIMO ATASKAITOS

| 8.1. | Valstybės narės raginamos kasmet pranešti Komisijai apie veiksmus, kurių imamasi atsižvelgiant į šią rekomendaciją. Tokia informacija turėtų būti pirmą kartą pateikta praėjus vieniems metams po šios rekomendacijos priėmimo. Turėtų būti teikiama, be kita ko, ši informacija:






  (a) | kaip politikos iniciatyvai (-oms) naudojami PAP ir OAP metodai ir susijusios PAPKT / OAPST? |
| --- | --- | --- |

8.1.

(a)

kaip politikos iniciatyvai (-oms) naudojami PAP ir OAP metodai ir susijusios PAPKT / OAPST?

| (b) | produktų ir organizacijų, kuriuos apima tokia iniciatyva, skaičius; |
| --- | --- |

(b)

produktų ir organizacijų, kuriuos apima tokia iniciatyva, skaičius;

| (c) | teikiamos su gyvavimo ciklo aplinkosauginiu veiksmingumu susijusios paskatos; |
| --- | --- |

(c)

teikiamos su gyvavimo ciklo aplinkosauginiu veiksmingumu susijusios paskatos;

| (d) | su kokybiškų gyvavimo ciklo duomenų rengimu susijusios iniciatyvos; |
| --- | --- |

(d)

su kokybiškų gyvavimo ciklo duomenų rengimu susijusios iniciatyvos;

| (e) | teikiama parama MVĮ dėl gyvavimo ciklo aplinkosauginės informacijos teikimo ir jų gyvavimo ciklo aplinkosauginio veiksmingumo didinimo; |
| --- | --- |

(e)

teikiama parama MVĮ dėl gyvavimo ciklo aplinkosauginės informacijos teikimo ir jų gyvavimo ciklo aplinkosauginio veiksmingumo didinimo;

| (f) | nustatytos galimos problemos ar kliūtys naudojant šiuos metodus. |
| --- | --- |

(f)

nustatytos galimos problemos ar kliūtys naudojant šiuos metodus.

9.   ANKSTESNĖS REKOMENDACIJOS PANAIKINIMAS

Komisijos rekomendacija 2013/179/ES panaikinama. Nuorodos į panaikintą rekomendaciją laikomos nuorodomis į šią rekomendaciją.

Priimta Briuselyje 2021 m. gruodžio 15 d.

Komisijos vardu

Virginijus SINKEVIČIUS

Komisijos narys

---

(1)  
  2013 m. balandžio 9 d. Komisijos rekomendacija 2013/179/ES dėl produktų ir organizacijų gyvavimo ciklo aplinkosauginio veiksmingumo matavimo ir pranešimo apie jį bendrų metodų taikymo (OL L 124, 2013 5 4, p. 1).

1

(2)  SWD(2019)91 final.

2

final

(3)  https://www.consilium.europa.eu/media/40928/st12791-en19.pdf

3

(4)  COM(2019) 640 final.

4

final

(5)  COM(2020) 98 final.

5

final

(6)  COM(2020) 696 final.

6

final

(7)  
  2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/852 dėl sistemos tvariam investavimui palengvinti sukūrimo, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/2088 (OL L 198, 2020 6 22, p. 13).

7

(8)  COM(2020) 798 final.

8

final

(9)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/working_document_for_the_green_consumption_pledges_0.pdf

9

---