# Euroopa Liidu L 454/2021

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 454 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 64. aastakäik17. detsember 2021 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 454

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

64. aastakäik17. detsember 2021

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu rakendusotsus (EL) 2021/2251, 13. detsember 2021, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2018/593, millega lubatakse Itaalia Vabariigil kehtestada erimeede, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklitest 218 ja 232 | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/2252, 16. detsember 2021, millega muudetakse komisjoni otsust 94/741/EÜ, mis käsitleb teatavate jäätmesektori direktiivide liikmesriikides rakendamise aruannete küsimustikke | 4 |
| | * | Euroopa Keskpanga Suunis (EL) 2021/2253, 2. november 2021, millega kehtestatakse eurosüsteemi eetikaraamistiku põhimõtted (EKP/2021/49), (uuesti sõnastatud) | 7 |
| | * | Euroopa Keskpanga otsus (EL) 2021/2254, 7. detsember 2021, millega muudetakse otsust (EL) 2020/1997 müntide emissiooni 2021. aasta mahu heakskiitmise kohta, (EKP/2021/53) | 17 |
| | * | Euroopa Keskpanga otsus (EL) 2021/2255, 7. detsember 2021, müntide emissiooni 2022. aasta mahu heakskiitmise kohta (EKP/2021/54) | 19 |
| | | SUUNISED |
| | * | Euroopa Keskpanga suunis (EL) 2021/2256, 2. november 2021, millega kehtestatakse ühtse järelevalvemehhanismi eetikaraamistiku põhimõtted (EKP/2021/50), (uuesti sõnastatud) | 21 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

OTSUSED

*

Nõukogu rakendusotsus (EL) 2021/2251, 13. detsember 2021, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2018/593, millega lubatakse Itaalia Vabariigil kehtestada erimeede, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklitest 218 ja 232

1

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/2252, 16. detsember 2021, millega muudetakse komisjoni otsust 94/741/EÜ, mis käsitleb teatavate jäätmesektori direktiivide liikmesriikides rakendamise aruannete küsimustikke

4

*

Euroopa Keskpanga Suunis (EL) 2021/2253, 2. november 2021, millega kehtestatakse eurosüsteemi eetikaraamistiku põhimõtted (EKP/2021/49), (uuesti sõnastatud)

7

*

Euroopa Keskpanga otsus (EL) 2021/2254, 7. detsember 2021, millega muudetakse otsust (EL) 2020/1997 müntide emissiooni 2021. aasta mahu heakskiitmise kohta, (EKP/2021/53)

17

*

Euroopa Keskpanga otsus (EL) 2021/2255, 7. detsember 2021, müntide emissiooni 2022. aasta mahu heakskiitmise kohta (EKP/2021/54)

19

SUUNISED

*

Euroopa Keskpanga suunis (EL) 2021/2256, 2. november 2021, millega kehtestatakse ühtse järelevalvemehhanismi eetikaraamistiku põhimõtted (EKP/2021/50), (uuesti sõnastatud)

21

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

OTSUSED

| 17.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 454/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 454/1

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS (EL) 2021/2251,

13. detsember 2021,

millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2018/593, millega lubatakse Itaalia Vabariigil kehtestada erimeede, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklitest 218 ja 232

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, (1) eriti selle artikli 395 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu rakendusotsusega (EL) 2018/593 (2) lubati Itaalial kehtestada meede, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ artiklitest 218 ja 232 (edaspidi „erimeede“), et rakendada kohustuslikku e-arveldamist kõigi Itaalia territooriumil asuvate maksukohustuslaste suhtes, välja arvatud maksukohustuslased, kes kasutavad kõnealuse direktiivi artiklis 282 osutatud väikeettevõtjate erandit. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu rakendusotsusega (EL) 2018/593 (2) lubati Itaalial kehtestada meede, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ artiklitest 218 ja 232 (edaspidi „erimeede“), et rakendada kohustuslikku e-arveldamist kõigi Itaalia territooriumil asuvate maksukohustuslaste suhtes, välja arvatud maksukohustuslased, kes kasutavad kõnealuse direktiivi artiklis 282 osutatud väikeettevõtjate erandit.

| (2) | Komisjonis 31. märtsil 2021. aastal registreeritud kirjaga taotles Itaalia luba jätkata direktiivi 2006/112/EÜ artiklitest 218 ja 232 tehtud erandi kasutamist, et tal oleks võimalik ka edaspidi rakendada kohustuslikku e-arveldamist. Lisaks taotles Itaalia luba laiendada erimeetme kohaldamisala ka maksukohustuslastele, kes kasutavad kõnealuse direktiivi artiklis 282 osutatud väikeettevõtjate erandit. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonis 31. märtsil 2021. aastal registreeritud kirjaga taotles Itaalia luba jätkata direktiivi 2006/112/EÜ artiklitest 218 ja 232 tehtud erandi kasutamist, et tal oleks võimalik ka edaspidi rakendada kohustuslikku e-arveldamist. Lisaks taotles Itaalia luba laiendada erimeetme kohaldamisala ka maksukohustuslastele, kes kasutavad kõnealuse direktiivi artiklis 282 osutatud väikeettevõtjate erandit.

| (3) | Komisjon teavitas 10. septembri 2021. aasta kirjadega teisi liikmesriike Itaalia esitatud taotlusest. Komisjon teatas 13. septembri 2021. aasta kirjaga Itaaliale, et tal on olemas kogu vajalik teave taotluse hindamiseks. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon teavitas 10. septembri 2021. aasta kirjadega teisi liikmesriike Itaalia esitatud taotlusest. Komisjon teatas 13. septembri 2021. aasta kirjaga Itaaliale, et tal on olemas kogu vajalik teave taotluse hindamiseks.

| (4) | Itaalia väidab, et rakendatud kohustuslik e-arveldamise süsteem, mille puhul kõik väljastatud arved käivad läbi Itaalia maksuameti hallatava süsteemi „Sistema di Interscambio“, on täielikult täitnud oma eesmärgid võidelda maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidmise vastu, lihtsustada maksukohustuste täitmist ja muuta maksude kogumine tõhusamaks, vähendades sealjuures ettevõtjate halduskulusid. |
| --- | --- |

(4)

Itaalia väidab, et rakendatud kohustuslik e-arveldamise süsteem, mille puhul kõik väljastatud arved käivad läbi Itaalia maksuameti hallatava süsteemi „Sistema di Interscambio“, on täielikult täitnud oma eesmärgid võidelda maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidmise vastu, lihtsustada maksukohustuste täitmist ja muuta maksude kogumine tõhusamaks, vähendades sealjuures ettevõtjate halduskulusid.

| (5) | Itaalia leiab, et erimeetme kohaldamisala laiendamine ka direktiivi 2006/112/EÜ artiklis 282 osutatud väikeettevõtjate erandit kasutavatele maksukohustuslastele suurendaks Itaalia maksuameti võimalusi võidelda käibemaksupettuste ja käibemaksust kõrvalehoidmisega, sest see annaks täieliku ülevaate kõigi maksukohustuslaste väljastatud arvetest. Peale selle võimaldaks see Itaalia maksuametil kontrollida, et need maksukohustuslased täidavad kõnealuse erandi kasutamiseks vajalikke nõudeid ja tingimusi. |
| --- | --- |

(5)

Itaalia leiab, et erimeetme kohaldamisala laiendamine ka direktiivi 2006/112/EÜ artiklis 282 osutatud väikeettevõtjate erandit kasutavatele maksukohustuslastele suurendaks Itaalia maksuameti võimalusi võidelda käibemaksupettuste ja käibemaksust kõrvalehoidmisega, sest see annaks täieliku ülevaate kõigi maksukohustuslaste väljastatud arvetest. Peale selle võimaldaks see Itaalia maksuametil kontrollida, et need maksukohustuslased täidavad kõnealuse erandi kasutamiseks vajalikke nõudeid ja tingimusi.

| (6) | Itaalia väidab, et erimeetme kohaldamisala taotletud laiendamine ei tekita direktiivi 2006/112/EÜ artiklis 282 osutatud väikeettevõtjate erandit kasutavatele maksukohustuslastele märkimisväärseid kulusid. Nende kulude leevendamiseks on Itaalia teinud tasuta kättesaadavaks erinevad lahendused e-arvete koostamiseks ja esitamiseks, nt arvutisse installeeritava tarkvarapaketi või mobiilseadmete rakenduse. E-arveldamise rakendamisega kaasneb ka muude nõuete kaotamine, nt ei tule esitada arveandmeid riigisiseste tehingute kohta ega statistikaaruandeid liidusiseste ostude kohta ning liisingu-, rendi- ja üüriettevõtjad ei pea esitama üksikasju sõlmitud lepingute kohta. Samuti on see võimaldanud osutada maksukohustuslastele täiendavaid teenuseid, nt teha kättesaadavaks eeltäidetud ostu- ja müügidokumendid, regulaarse käibemaksu tasumise ajakava, eeltäidetud iga-aastased käibedeklaratsioonid ja eeltäidetud maksevormid, sh makstavate, tasaarvestatavate ja tagastamisele kuuluvate maksude kohta, kus eelisjärjekorras on e-arveldust kasutavad maksukohustuslased. Nimetatud meetmed peaksid tagama erimeetme proportsionaalsuse. |
| --- | --- |

(6)

Itaalia väidab, et erimeetme kohaldamisala taotletud laiendamine ei tekita direktiivi 2006/112/EÜ artiklis 282 osutatud väikeettevõtjate erandit kasutavatele maksukohustuslastele märkimisväärseid kulusid. Nende kulude leevendamiseks on Itaalia teinud tasuta kättesaadavaks erinevad lahendused e-arvete koostamiseks ja esitamiseks, nt arvutisse installeeritava tarkvarapaketi või mobiilseadmete rakenduse. E-arveldamise rakendamisega kaasneb ka muude nõuete kaotamine, nt ei tule esitada arveandmeid riigisiseste tehingute kohta ega statistikaaruandeid liidusiseste ostude kohta ning liisingu-, rendi- ja üüriettevõtjad ei pea esitama üksikasju sõlmitud lepingute kohta. Samuti on see võimaldanud osutada maksukohustuslastele täiendavaid teenuseid, nt teha kättesaadavaks eeltäidetud ostu- ja müügidokumendid, regulaarse käibemaksu tasumise ajakava, eeltäidetud iga-aastased käibedeklaratsioonid ja eeltäidetud maksevormid, sh makstavate, tasaarvestatavate ja tagastamisele kuuluvate maksude kohta, kus eelisjärjekorras on e-arveldust kasutavad maksukohustuslased. Nimetatud meetmed peaksid tagama erimeetme proportsionaalsuse.

| (7) | Erimeede peaks olema ajaliselt piiratud, et oleks võimalik jälgida selle mõju käibemaksupettuste ja käibemaksust kõrvalehoidmise vastasele võitlusele ning maksukohustuslastele, eelkõige neile, kes kasutavad direktiivi 2006/112/EÜ artiklis 282 osutatud väikeettevõtjate erandit. |
| --- | --- |

(7)

Erimeede peaks olema ajaliselt piiratud, et oleks võimalik jälgida selle mõju käibemaksupettuste ja käibemaksust kõrvalehoidmise vastasele võitlusele ning maksukohustuslastele, eelkõige neile, kes kasutavad direktiivi 2006/112/EÜ artiklis 282 osutatud väikeettevõtjate erandit.

| (8) | Kui Itaalia peab vajalikuks erimeetme kohaldamisaega pikendada, peaks ta esitama komisjonile koos pikendamise taotlusega aruande, milles hinnatakse erimeetme tõhusust käibemaksupettustega ja käibemaksu maksmisest kõrvalehoidmisega võitlemisel ning käibemaksu kogumise lihtsustamisel. Nimetatud aruandes tuleks hinnata ka meetme mõju maksukohustuslastele, eriti neile, kes kasutavad direktiivi 2006/112/EÜ artiklis 282 osutatud väikeettevõtjate erandit. |
| --- | --- |

(8)

Kui Itaalia peab vajalikuks erimeetme kohaldamisaega pikendada, peaks ta esitama komisjonile koos pikendamise taotlusega aruande, milles hinnatakse erimeetme tõhusust käibemaksupettustega ja käibemaksu maksmisest kõrvalehoidmisega võitlemisel ning käibemaksu kogumise lihtsustamisel. Nimetatud aruandes tuleks hinnata ka meetme mõju maksukohustuslastele, eriti neile, kes kasutavad direktiivi 2006/112/EÜ artiklis 282 osutatud väikeettevõtjate erandit.

| (9) | Erimeede ei tohiks mõjutada tarbija õigust saada ühendusesiseste tehingute kohta paberarveid. |
| --- | --- |

(9)

Erimeede ei tohiks mõjutada tarbija õigust saada ühendusesiseste tehingute kohta paberarveid.

| (10) | Erimeetmel ei ole negatiivset mõju käibemaksust tulenevatele liidu omavahenditele. |
| --- | --- |

(10)

Erimeetmel ei ole negatiivset mõju käibemaksust tulenevatele liidu omavahenditele.

| (11) | Rakendusotsust (EL) 2018/593 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(11)

Rakendusotsust (EL) 2018/593 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsust (EL) 2018/593 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 1
  Erandina direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 218 lubatakse Itaalial tunnustada üksnes elektroonilisel kujul olevaid dokumente ja sõnumeid arvetena, kui need on välja andnud Itaalia territooriumil asuvad maksukohustuslased.“ |
| --- | --- |

1)

Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

Erandina direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 218 lubatakse Itaalial tunnustada üksnes elektroonilisel kujul olevaid dokumente ja sõnumeid arvetena, kui need on välja andnud Itaalia territooriumil asuvad maksukohustuslased.“

| 2) | Artikkel 2 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 2
  Erandina direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 232 lubatakse Itaalial sätestada, et Itaalia territooriumil asuvate maksukohustuslaste väljastatud elektrooniliste arvete kasutamiseks ei nõuta arve saaja nõusolekut.“ |
| --- | --- |

2)

Artikkel 2 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 2

Erandina direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 232 lubatakse Itaalial sätestada, et Itaalia territooriumil asuvate maksukohustuslaste väljastatud elektrooniliste arvete kasutamiseks ei nõuta arve saaja nõusolekut.“

| 3) | Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 4
  Käesolevat otsust kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2024.
  Kui Itaalia peab vajalikuks artiklites 1 ja 2 osutatud erandite kohaldamisaega pikendada, esitab ta komisjonile koos pikendamise taotlusega aruande, milles hinnatakse artiklis 3 osutatud riiklike meetmete tõhusust käibemaksupettustega ja käibemaksu maksmisest kõrvalehoidmisega võitlemisel ning käibemaksu kogumise lihtsustamisel. Nimetatud aruandes hinnatakse ka kõnealuste meetmete mõju maksukohustuslastele, eriti neile, kes kasutavad direktiivi 2006/112/EÜ artiklis 282 osutatud väikeettevõtjate erandit, ning eelkõige seda, kas kõnealused meetmed suurendavad nende halduskoormust ja -kulusid.“ |
| --- | --- |

3)

Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 4

Käesolevat otsust kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2024.

Kui Itaalia peab vajalikuks artiklites 1 ja 2 osutatud erandite kohaldamisaega pikendada, esitab ta komisjonile koos pikendamise taotlusega aruande, milles hinnatakse artiklis 3 osutatud riiklike meetmete tõhusust käibemaksupettustega ja käibemaksu maksmisest kõrvalehoidmisega võitlemisel ning käibemaksu kogumise lihtsustamisel. Nimetatud aruandes hinnatakse ka kõnealuste meetmete mõju maksukohustuslastele, eriti neile, kes kasutavad direktiivi 2006/112/EÜ artiklis 282 osutatud väikeettevõtjate erandit, ning eelkõige seda, kas kõnealused meetmed suurendavad nende halduskoormust ja -kulusid.“

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Itaalia Vabariigile.

Brüssel, 13. detsember 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  
  ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 16. aprilli 2018. aasta rakendusotsus (EL) 2018/593, millega lubatakse Itaalia Vabariigil kehtestada erimeede, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklitest 218 ja 232 (ELT L 99, 19.4.2018, lk 14).

2

---

| 17.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 454/4 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 454/4

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2021/2252,

16. detsember 2021,

millega muudetakse komisjoni otsust 94/741/EÜ, mis käsitleb teatavate jäätmesektori direktiivide liikmesriikides rakendamise aruannete küsimustikke

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 12. juuni 1986. aasta direktiivi 86/278/EMÜ keskkonna ja eelkõige pinnase kaitsmise kohta reoveesetete kasutamisel põllumajanduses (1), eriti selle artiklit 17,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni otsuses 94/741/EÜ (2) on sätestatud küsimustik direktiivi 86/278/EMÜ ülevõtmist ja rakendamist käsitleva liikmesriikide aruande jaoks. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni otsuses 94/741/EÜ (2) on sätestatud küsimustik direktiivi 86/278/EMÜ ülevõtmist ja rakendamist käsitleva liikmesriikide aruande jaoks.

| (2) | Kõnealuse liikmesriikide aruande vorm tuleks läbi vaadata, et võtta arvesse uusi aruandlusnõudeid seoses direktiivi 86/278/EMÜ (mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/1010) (3) artikli 10 lõikes 1 osutatud registrites registreeritud teabes sisalduvate ruumiandmete esitamisega. |
| --- | --- |

(2)

Kõnealuse liikmesriikide aruande vorm tuleks läbi vaadata, et võtta arvesse uusi aruandlusnõudeid seoses direktiivi 86/278/EMÜ (mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/1010) (3) artikli 10 lõikes 1 osutatud registrites registreeritud teabes sisalduvate ruumiandmete esitamisega.

| (3) | Esitatavad ruumiandmed peaksid piirduma andmetega, mis on vajalikud direktiivi 86/278/EMÜ rakendamise hõlbustamiseks, ning peaksid seetõttu käsitlema üksnes selle koha geomeetrilist kuju või asukohta, kus reoveesetteid hakatakse kasutama. |
| --- | --- |

(3)

Esitatavad ruumiandmed peaksid piirduma andmetega, mis on vajalikud direktiivi 86/278/EMÜ rakendamise hõlbustamiseks, ning peaksid seetõttu käsitlema üksnes selle koha geomeetrilist kuju või asukohta, kus reoveesetteid hakatakse kasutama.

| (4) | Selleks et vähendada andmete kogumise ja aruandlusega seotud halduskoormust, võib taaskasutada muudel eesmärkidel kogutud olemasolevaid andmeid, näiteks katastriandmeid või ühise põllumajanduspoliitika juhtimise ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 (4) raames kogutud andmeid, et esitada ruumiandmed, milles on määratletud koht, kus reoveesetteid põllumajandusmaal kasutatakse. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et vähendada andmete kogumise ja aruandlusega seotud halduskoormust, võib taaskasutada muudel eesmärkidel kogutud olemasolevaid andmeid, näiteks katastriandmeid või ühise põllumajanduspoliitika juhtimise ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 (4) raames kogutud andmeid, et esitada ruumiandmed, milles on määratletud koht, kus reoveesetteid põllumajandusmaal kasutatakse.

| (5) | Seepärast tuleks otsust 94/741/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks otsust 94/741/EÜ vastavalt muuta.

| (6) | Käesoleva otsuse kohaldamise kuupäev peaks olema sama, mis direktiivi 86/278/EMÜ artikli 10 lõigete 1 ja 2 muudatuse kohaldamise kuupäev, nagu on sätestatud määruse (EL) 2019/1010 artiklis 11. |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva otsuse kohaldamise kuupäev peaks olema sama, mis direktiivi 86/278/EMÜ artikli 10 lõigete 1 ja 2 muudatuse kohaldamise kuupäev, nagu on sätestatud määruse (EL) 2019/1010 artiklis 11.

| (7) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ, (5) artikli 39 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ, (5) artikli 39 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 94/741/EÜ lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2022.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 16. detsember 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EÜT L 181, 4.7.1986, lk 6.

1

(2)  Komisjoni 24. oktoobri 1994. aasta otsus 94/741/EÜ, mis käsitleb teatavate jäätmesektori direktiivide liikmesriikides rakendamise aruannete küsimustikke (nõukogu direktiivi 91/692/EMÜ rakendamine) (EÜT L 296, 17.11.1994, lk 42).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuni 2019. aasta määrus (EL) 2019/1010, mis käsitleb keskkonnaga seotud õigusaktide alaste aruandluskohustuste ühtlustamist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EÜ) nr 166/2006 ja (EL) nr 995/2010, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2002/49/EÜ, 2004/35/EÜ, 2007/2/EÜ, 2009/147/EÜ ja 2010/63/EL, nõukogu määrusi (EÜ) nr 338/97 ja (EÜ) nr 2173/2005 ning nõukogu direktiivi 86/278/EMÜ (ELT L 170, 25.6.2019, lk 115).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 549).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiv 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid (ELT L 312, 22.11.2008, lk 3).

5

---

LISA

Otsuse 94/741/EÜ lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Direktiivi 86/278/EMÜ ülevõtmist ja rakendamist käsitleva liikmesriikide aruande küsimustiku pealkiri asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

1)

Direktiivi 86/278/EMÜ ülevõtmist ja rakendamist käsitleva liikmesriikide aruande küsimustiku pealkiri asendatakse järgmisega:

„KÜSIMUSTIK

liikmesriikide aruannete jaoks, milles käsitletakse nõukogu direktiivi 86/278/EMÜ (keskkonna ja eelkõige pinnase kaitsmise kohta reoveesetete kasutamisel põllumajanduses) (*1) (muudetud nõukogu direktiiviga 91/692/EMÜ (*2) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/1010 (*3)) ülevõtmist ja rakendamist

| 2) | II osa punkti 7 lisatakse järgmine tabel:






  „Reoveesetete kasutamise koha geograafiline asukoht või geomeetriline kuju |
| --- | --- |
| Andmete liik


  (Konkreetse geograafilise asukoha või geomeetrilise kuju puhul kasutatakse ainult ühte andmeliiki.) | Asukoha või geomeetrilise kuju geograafilised koordinaadid


  (Asukoht esitatakse punktina. Geomeetrilise kuju võib esitada polügooni või auguga polügoonina. |
| Põllu (*4) geomeetriline kuju | |
| Katastriüksuse geomeetriline kuju | |
| Muud geomeetrilised andmed sellise põllumajandusmaa määratlemiseks, kus reoveesetteid kasutatakse | |
| Põllumajandusmaal asuva sellise punkti geograafilised koordinaadid, kus kasutatakse reoveesetteid. | |

2)

II osa punkti 7 lisatakse järgmine tabel:

„Reoveesetete kasutamise koha geograafiline asukoht või geomeetriline kuju

Reoveesetete kasutamise koha geograafiline asukoht või geomeetriline kuju

Andmete liik

Andmete liik

(Konkreetse geograafilise asukoha või geomeetrilise kuju puhul kasutatakse ainult ühte andmeliiki.)

(Konkreetse geograafilise asukoha või geomeetrilise kuju puhul kasutatakse ainult ühte andmeliiki.)

Asukoha või geomeetrilise kuju geograafilised koordinaadid

Asukoha või geomeetrilise kuju geograafilised koordinaadid

(Asukoht esitatakse punktina. Geomeetrilise kuju võib esitada polügooni või auguga polügoonina.

(Asukoht esitatakse punktina. Geomeetrilise kuju võib esitada polügooni või auguga polügoonina.

Põllu (*4) geomeetriline kuju

*4

Katastriüksuse geomeetriline kuju

Muud geomeetrilised andmed sellise põllumajandusmaa määratlemiseks, kus reoveesetteid kasutatakse

Põllumajandusmaal asuva sellise punkti geograafilised koordinaadid, kus kasutatakse reoveesetteid.

| 3) | II osasse lisatakse järgmine punkt:






  „9. | Riiklikud veebisaidid konsolideeritud registriandmete levitamiseks vastavalt artikli 10 lõikele 2
  Esitada lingid liikmesriikide veebisaitidele, kus artikli 10 lõikes 1 osutatud andmed on üldsusele koondvormis kättesaadavad ja kergesti juurdepääsetavad.“ |
| --- | --- | --- |

3)

II osasse lisatakse järgmine punkt:

„9.

Riiklikud veebisaidid konsolideeritud registriandmete levitamiseks vastavalt artikli 10 lõikele 2

Esitada lingid liikmesriikide veebisaitidele, kus artikli 10 lõikes 1 osutatud andmed on üldsusele koondvormis kättesaadavad ja kergesti juurdepääsetavad.“

---

(*1)  
  EÜT L 181, 4.7.1986, lk 6.

*1

(*2)  Nõukogu 23. detsembri 1991. aasta direktiiv 91/692/EMÜ teatavate keskkonnaalaste direktiivide rakendamise aruannete ühtlustamise ja ratsionaliseerimise kohta (EÜT L 377, 31.12.1991, lk 48).

*2

(*3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuni 2019. aasta määrus (EL) 2019/1010, mis käsitleb keskkonnaga seotud õigusaktide alaste aruandluskohustuste ühtlustamist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EÜ) nr 166/2006 ja (EL) nr 995/2010, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2002/49/EÜ, 2004/35/EÜ, 2007/2/EÜ, 2009/147/EÜ ja 2010/63/EL, nõukogu määrusi (EÜ) nr 338/97 ja (EÜ) nr 2173/2005 ning nõukogu direktiivi 86/278/EMÜ (ELT L 170, 25.6.2019, lk 115).“;“

*3

---

(*4)  Nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1306/2013 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008) (ELT L 347, 20.12.2013, lk 549) artikli 67 lõike 4 punktis a.“;

*4

---

| 17.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 454/7 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 454/7

---

EUROOPA KESKPANGA SUUNIS (EL) 2021/2253,

2. november 2021,

millega kehtestatakse eurosüsteemi eetikaraamistiku põhimõtted (EKP/2021/49)

(uuesti sõnastatud)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikleid 127 ja 128,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artikleid 12.1 ja 14.3, koosmõjus artiklitega 5 ja 16,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Keskpanga suunises (EL) 2015/855 (EKP/2015/11) (1) tuleb teha mitmeid muudatusi. Selguse huvides tuleks suunis (EL) 2015/855 (EKP/2015/11) uuesti sõnastada. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Keskpanga suunises (EL) 2015/855 (EKP/2015/11) (1) tuleb teha mitmeid muudatusi. Selguse huvides tuleks suunis (EL) 2015/855 (EKP/2015/11) uuesti sõnastada.

| (2) | Selleks et täita Euroopa Keskpangale (EKP) ja keskpankadele (RKPd) liikmesriikides, mille rahaühik on euro (edaspidi „eurosüsteem“), Euroopa Liidu toimimise lepingu kohaselt antud ülesandeid, järgib eurosüsteem sõltumatuse, vastutuse, läbipaistvuse ning kutse-eetika ja usaldusväärsuse kõrgeimaid standardeid, sh nulltolerantsi ebakohase käitumise ja ahistamise suhtes. Neid põhimõtteid ja standardeid tagav juhtimisraamistik on eurosüsteemi usaldusväärsuse hoidmise põhielement ning oluline järelevalve alla kuuluvate üksuste, rahapoliitika osapoolte ja liidu kodanike usalduse kindlustamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et täita Euroopa Keskpangale (EKP) ja keskpankadele (RKPd) liikmesriikides, mille rahaühik on euro (edaspidi „eurosüsteem“), Euroopa Liidu toimimise lepingu kohaselt antud ülesandeid, järgib eurosüsteem sõltumatuse, vastutuse, läbipaistvuse ning kutse-eetika ja usaldusväärsuse kõrgeimaid standardeid, sh nulltolerantsi ebakohase käitumise ja ahistamise suhtes. Neid põhimõtteid ja standardeid tagav juhtimisraamistik on eurosüsteemi usaldusväärsuse hoidmise põhielement ning oluline järelevalve alla kuuluvate üksuste, rahapoliitika osapoolte ja liidu kodanike usalduse kindlustamiseks.

| (3) | Ülaltoodut silmas pidades ning täiendusena varem kehtinud Euroopa Keskpanga suunisele EKP/2002/6 (2) võttis EKP nõukogu 2015. aastal vastu suunise (EL) 2015/855 (EKP/2015/11), millega kehtestati eurosüsteemi ühtse eetikaraamistiku põhimõtted (edaspidi „eurosüsteemi eetikaraamistik“), mis tagavad eurosüsteemi usaldusväärsuse ja maine, samuti üldsuse usalduse EKP ja eurosüsteemi RKPde organite liikmete ja töötajate usaldusväärsuse ja erapooletuse vastu. |
| --- | --- |

(3)

Ülaltoodut silmas pidades ning täiendusena varem kehtinud Euroopa Keskpanga suunisele EKP/2002/6 (2) võttis EKP nõukogu 2015. aastal vastu suunise (EL) 2015/855 (EKP/2015/11), millega kehtestati eurosüsteemi ühtse eetikaraamistiku põhimõtted (edaspidi „eurosüsteemi eetikaraamistik“), mis tagavad eurosüsteemi usaldusväärsuse ja maine, samuti üldsuse usalduse EKP ja eurosüsteemi RKPde organite liikmete ja töötajate usaldusväärsuse ja erapooletuse vastu.

| (4) | EKP nõukogu on seisukohal, et kutse-eetika ja usaldusväärsuse kõrgeimate standardite hoidmiseks tuleks edasi arendada olemasolevaid ühtseid miinimumstandardeid ja -eeskirju, mille eesmärk on vältida siseringitehinguid ja eurosüsteemi mitteavaliku teabe väärkasutamist ning ennetada ja hallata huvide konflikte. Selleks peab EKP nõukogu oluliseks, et EKP ja RKPd võtaksid meetmeid, mille eesmärk on vältida isegi näiliseid siseringitehinguid, mitteavaliku teabe väärkasutamisi ja võimalikke huvide konflikte. Kuigi EKP-l ja RKPdel peaks olema teatav vabadus selliste meetmete jaoks sobivaima raamistiku määratlemisel, on eurosüsteemi maine piisavaks kaitsmiseks oluline, et eurosüsteemi ülesannete täitmisel kohaldataks vähemalt EKP ja RKPde töötajate suhtes ühtlustatud meetmeid, eelkõige kriitilise tähtsusega isiklikke finantstehinguid käsitlevate eeskirjade osas. Neid ühtlustatud meetmeid tuleks kohaldada ka RKPde poolt eurosüsteemi ülesannete täitmisega otseselt või kaudselt seotud haldus- ja/või nõuandefunktsiooni täitva majasisese organi liikmete suhtes. |
| --- | --- |

(4)

EKP nõukogu on seisukohal, et kutse-eetika ja usaldusväärsuse kõrgeimate standardite hoidmiseks tuleks edasi arendada olemasolevaid ühtseid miinimumstandardeid ja -eeskirju, mille eesmärk on vältida siseringitehinguid ja eurosüsteemi mitteavaliku teabe väärkasutamist ning ennetada ja hallata huvide konflikte. Selleks peab EKP nõukogu oluliseks, et EKP ja RKPd võtaksid meetmeid, mille eesmärk on vältida isegi näiliseid siseringitehinguid, mitteavaliku teabe väärkasutamisi ja võimalikke huvide konflikte. Kuigi EKP-l ja RKPdel peaks olema teatav vabadus selliste meetmete jaoks sobivaima raamistiku määratlemisel, on eurosüsteemi maine piisavaks kaitsmiseks oluline, et eurosüsteemi ülesannete täitmisel kohaldataks vähemalt EKP ja RKPde töötajate suhtes ühtlustatud meetmeid, eelkõige kriitilise tähtsusega isiklikke finantstehinguid käsitlevate eeskirjade osas. Neid ühtlustatud meetmeid tuleks kohaldada ka RKPde poolt eurosüsteemi ülesannete täitmisega otseselt või kaudselt seotud haldus- ja/või nõuandefunktsiooni täitva majasisese organi liikmete suhtes.

| (5) | Järelevalve alla kuuluvate üksuste, rahapoliitika osapoolte ja liidu kodanike usalduse tagamiseks EKP ja RKPde töötajate ning nende organite liikmete täieliku ametialase sõltumatuse vastu tuleks vältida isegi näiliseid huvide konflikte. Selleks tuleks kehtestada nõue, mille kohaselt peavad töötajad ja organite liikmed, kellel on juurdepääs turutundlikule teabele, järgima isiklike finantstehingute tegemisel konkreetseid eeskirju ja -standardeid, eelkõige juhul, kui asjaomased tehingud on seotud reguleeritud üksustega. |
| --- | --- |

(5)

Järelevalve alla kuuluvate üksuste, rahapoliitika osapoolte ja liidu kodanike usalduse tagamiseks EKP ja RKPde töötajate ning nende organite liikmete täieliku ametialase sõltumatuse vastu tuleks vältida isegi näiliseid huvide konflikte. Selleks tuleks kehtestada nõue, mille kohaselt peavad töötajad ja organite liikmed, kellel on juurdepääs turutundlikule teabele, järgima isiklike finantstehingute tegemisel konkreetseid eeskirju ja -standardeid, eelkõige juhul, kui asjaomased tehingud on seotud reguleeritud üksustega.

| (6) | Kuigi eurosüsteemi eetikaraamistikku kohaldatakse ainult eurosüsteemi ülesannete täitmisel, võttis EKP nõukogu RKPde ja riiklike pädevate asutuste usaldusväärsuse ja hea juhtimistava standardite võimalikult suure sidususe tagamiseks vastu Euroopa Keskpanga suunise (EL) 2015/856 (EKP/2015/12), (3) millega kehtestatakse ühtse järelevalvemehhanismi eetikaraamistiku põhimõtted (edaspidi „ühtse järelevalvemehhanismi eetikaraamistik“), mida kohaldatakse EKP ja riiklike pädevate asutuste järelevalveülesannete täitmisel. |
| --- | --- |

(6)

Kuigi eurosüsteemi eetikaraamistikku kohaldatakse ainult eurosüsteemi ülesannete täitmisel, võttis EKP nõukogu RKPde ja riiklike pädevate asutuste usaldusväärsuse ja hea juhtimistava standardite võimalikult suure sidususe tagamiseks vastu Euroopa Keskpanga suunise (EL) 2015/856 (EKP/2015/12), (3) millega kehtestatakse ühtse järelevalvemehhanismi eetikaraamistiku põhimõtted (edaspidi „ühtse järelevalvemehhanismi eetikaraamistik“), mida kohaldatakse EKP ja riiklike pädevate asutuste järelevalveülesannete täitmisel.

| (7) | Suunisega (EL) 2015/855 (EKP/2015/11) kehtestatud põhimõtteid täiendati eurosüsteemi eetikaraamistiku rakendamise tavadega, (4) mille kiitis heaks EKP nõukogu ning mille kõik eurosüsteemi keskpangad võtsid üle oma sise-eeskirjadesse ja tavadesse. Need eurosüsteemi eetikaraamistiku rakendamise tavad, sealhulgas eelkõige rakendamise tava nr 4, mis käsitleb vastavuskontrolli funktsiooni, tuleks lisada läbivaadatud eurosüsteemi eetikaraamistikku viisil, mis tagab eurosüsteemi keskpanga organisatsioonilise sõltumatuse põhimõtte järgimise. |
| --- | --- |

(7)

Suunisega (EL) 2015/855 (EKP/2015/11) kehtestatud põhimõtteid täiendati eurosüsteemi eetikaraamistiku rakendamise tavadega, (4) mille kiitis heaks EKP nõukogu ning mille kõik eurosüsteemi keskpangad võtsid üle oma sise-eeskirjadesse ja tavadesse. Need eurosüsteemi eetikaraamistiku rakendamise tavad, sealhulgas eelkõige rakendamise tava nr 4, mis käsitleb vastavuskontrolli funktsiooni, tuleks lisada läbivaadatud eurosüsteemi eetikaraamistikku viisil, mis tagab eurosüsteemi keskpanga organisatsioonilise sõltumatuse põhimõtte järgimise.

| (8) | Suunisega (EL) 2015/855 (EKP/2015/11) nähakse ette, et EKP nõukogu vaatab asjaomase suunise korrapäraselt läbi, tagamaks, et eurosüsteemi eetikaraamistik kajastaks jätkuvalt asjakohaseid standardeid ja parimaid tavasid, milles võetakse arvesse keskpankade ja liidu institutsioonide viimaseid arenguid. EKP kõrgetasemeliste töötajate tegevusjuhendi (5) (edaspidi „ühtne tegevusjuhend“) jõustumisega täiendati ühtseid kutse-eetika standardeid kõigi EKP kõrgetasemeliste organite liikmete ja asendusliikmete jaoks. Seetõttu peab EKP nõukogu vajalikuks eurosüsteemi eetikaraamistikus sätestatud standardeid kohandada. |
| --- | --- |

(8)

Suunisega (EL) 2015/855 (EKP/2015/11) nähakse ette, et EKP nõukogu vaatab asjaomase suunise korrapäraselt läbi, tagamaks, et eurosüsteemi eetikaraamistik kajastaks jätkuvalt asjakohaseid standardeid ja parimaid tavasid, milles võetakse arvesse keskpankade ja liidu institutsioonide viimaseid arenguid. EKP kõrgetasemeliste töötajate tegevusjuhendi (5) (edaspidi „ühtne tegevusjuhend“) jõustumisega täiendati ühtseid kutse-eetika standardeid kõigi EKP kõrgetasemeliste organite liikmete ja asendusliikmete jaoks. Seetõttu peab EKP nõukogu vajalikuks eurosüsteemi eetikaraamistikus sätestatud standardeid kohandada.

| (9) | Selleks et luua institutsioonidevaheline üksus eetika ja vastavuskontrolliga seotud küsimuste ning suuniste (EL) 2015/855 (EKP/2015/11) ja (EL) 2015/856 (EKP/2015/12) rakendamisega seotud küsimuste käsitlemiseks, moodustas EKP nõukogu eetika- ja vastavuskontrollinõunike töörühma. Võttes arvesse nende küsimuste kasvavat tähtsust ning sellest tulenevat vajadust kehtestada eurosüsteemi tasandil veelgi ambitsioonikamad standardid ja toetada eurosüsteemi eetikaraamistiku sidusat rakendamist, on EKP nõukogu pidanud asjakohaseks anda eetika- ja vastavuskontrollinõunike töörühmale suurem vastutus ning muuta see töörühm alaliseks eetika- ja vastavuskontrolli konverentsiks. Suurem vastutus peaks võimaldama eurosüsteemil asjakohaselt tegeleda usaldusväärsuse ja hea juhtimistava standardite dünaamilisest loomusest tulenevate väljakutsetega. |
| --- | --- |

(9)

Selleks et luua institutsioonidevaheline üksus eetika ja vastavuskontrolliga seotud küsimuste ning suuniste (EL) 2015/855 (EKP/2015/11) ja (EL) 2015/856 (EKP/2015/12) rakendamisega seotud küsimuste käsitlemiseks, moodustas EKP nõukogu eetika- ja vastavuskontrollinõunike töörühma. Võttes arvesse nende küsimuste kasvavat tähtsust ning sellest tulenevat vajadust kehtestada eurosüsteemi tasandil veelgi ambitsioonikamad standardid ja toetada eurosüsteemi eetikaraamistiku sidusat rakendamist, on EKP nõukogu pidanud asjakohaseks anda eetika- ja vastavuskontrollinõunike töörühmale suurem vastutus ning muuta see töörühm alaliseks eetika- ja vastavuskontrolli konverentsiks. Suurem vastutus peaks võimaldama eurosüsteemil asjakohaselt tegeleda usaldusväärsuse ja hea juhtimistava standardite dünaamilisest loomusest tulenevate väljakutsetega.

| (10) | Eetikaraamistike üldise sidususe tagamiseks tuleks edasi arendada ja ühtse tegevusjuhendiga kooskõlla viia suunistes (EL) 2015/855 (EKP/2015/11) ja (EL) 2015/856 (EKP/2015/12) sätestatud põhimõisted, mis käsitlevad huvide konflikte, kingituste vastuvõtmist ja külaliste võõrustamist ning mitteavaliku teabe väärkasutamise keeldu. Eelkõige tuleks töölevõtmisele eelnevat kontrolli ja töösuhte lõppemisel kohaldatavaid piiranguid eurosüsteemi juhtivtöötajatele, kelle aruandlus toimub vahetult juhtkonnale, veelgi laiendada, et leida tõhus lahendus keskpankade ja erasektori (eelkõige finantsturu osaliste) vahelistele nn pöördukse efektiga seotud probleemidele. |
| --- | --- |

(10)

Eetikaraamistike üldise sidususe tagamiseks tuleks edasi arendada ja ühtse tegevusjuhendiga kooskõlla viia suunistes (EL) 2015/855 (EKP/2015/11) ja (EL) 2015/856 (EKP/2015/12) sätestatud põhimõisted, mis käsitlevad huvide konflikte, kingituste vastuvõtmist ja külaliste võõrustamist ning mitteavaliku teabe väärkasutamise keeldu. Eelkõige tuleks töölevõtmisele eelnevat kontrolli ja töösuhte lõppemisel kohaldatavaid piiranguid eurosüsteemi juhtivtöötajatele, kelle aruandlus toimub vahetult juhtkonnale, veelgi laiendada, et leida tõhus lahendus keskpankade ja erasektori (eelkõige finantsturu osaliste) vahelistele nn pöördukse efektiga seotud probleemidele.

| (11) | Kuigi eurosüsteemi eetikaraamistikku kohaldatakse ainult eurosüsteemi ülesannete täitmisel, on siiski soovitav, et eurosüsteemi keskpangad kohaldaksid oma organite liikmete, töötajate ja muude eurosüsteemiväliste ülesannete täitjate suhtes samaväärseid standardeid. |
| --- | --- |

(11)

Kuigi eurosüsteemi eetikaraamistikku kohaldatakse ainult eurosüsteemi ülesannete täitmisel, on siiski soovitav, et eurosüsteemi keskpangad kohaldaksid oma organite liikmete, töötajate ja muude eurosüsteemiväliste ülesannete täitjate suhtes samaväärseid standardeid.

| (12) | Käesoleva suunise sätted ei mõjuta riigi õigusaktide, eelkõige tööõigusaktide kohaldamist. |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva suunise sätted ei mõjuta riigi õigusaktide, eelkõige tööõigusaktide kohaldamist.

| (13) | Käesoleva suunise sätted ei tohiks mõjutada ühtse tegevusjuhendi ja konkreetsetes valdkondades kehtestatud eetikanõuete kohaldamist, mis vastavad vähemalt eurosüsteemi eetikaraamistiku põhimõtetele, |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva suunise sätted ei tohiks mõjutada ühtse tegevusjuhendi ja konkreetsetes valdkondades kehtestatud eetikanõuete kohaldamist, mis vastavad vähemalt eurosüsteemi eetikaraamistiku põhimõtetele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SUUNISE:

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Kohaldamisala

1.   Käesolevat suunist kohaldatakse eurosüsteemi keskpankadele nende eurosüsteemi ülesannete täitmisel. Eurosüsteemi keskpankade poolt käesoleva suunise sätete järgimiseks vastu võetud sise-eeskirju kohaldatakse nende töötajate ja organite liikmete suhtes.

2.   Eurosüsteemi keskpankade eesmärk peab olema õiguslikult võimalikus ulatuses laiendada käesoleva suunise sätete rakendamiseks määratletud kohustusi ka mis tahes isikutele, kes osalevad eurosüsteemi ülesannete täitmisel, kuid ei ole eurosüsteemi keskpankade töötajad.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas suunises kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „eurosüsteemi keskpank“ (Eurosystem central bank) – Euroopa Keskpank või keskpank liikmesriigis, mille rahaühik on euro; |
| --- | --- |

1)

„eurosüsteemi keskpank“ (Eurosystem central bank) – Euroopa Keskpank või keskpank liikmesriigis, mille rahaühik on euro;

Eurosystem central bank)

| 2) | „eurosüsteemi ülesanne“ (Eurosystem task) – eurosüsteemile aluslepingu ning Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirjaga antud ülesanne; |
| --- | --- |

2)

„eurosüsteemi ülesanne“ (Eurosystem task) – eurosüsteemile aluslepingu ning Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirjaga antud ülesanne;

Eurosystem task)

| 3) | „eurosüsteemi eetikaraamistik“ (Eurosystem Ethics Framework) – käesoleva suunise sätted, mida rakendavad kõik eurosüsteemi keskpangad; |
| --- | --- |

3)

„eurosüsteemi eetikaraamistik“ (Eurosystem Ethics Framework) – käesoleva suunise sätted, mida rakendavad kõik eurosüsteemi keskpangad;

Eurosystem Ethics Framework

| 4) | „mitteavalik teave“ (non-public information) – mis tahes vormis teave, mis on seotud eurosüsteemi ülesannete täitmisega eurosüsteemi keskpankade poolt ning mida ei ole avalikustatud; |
| --- | --- |

4)

„mitteavalik teave“ (non-public information) – mis tahes vormis teave, mis on seotud eurosüsteemi ülesannete täitmisega eurosüsteemi keskpankade poolt ning mida ei ole avalikustatud;

non-public information

| 5) | „turutundlik teave“ (market-sensitive information) – detailse olemusega mitteavalik teave, mille avaldamisel on tõenäoliselt oluline mõju varahindadele või hindadele finantsturgudel; |
| --- | --- |

5)

„turutundlik teave“ (market-sensitive information) – detailse olemusega mitteavalik teave, mille avaldamisel on tõenäoliselt oluline mõju varahindadele või hindadele finantsturgudel;

market-sensitive information

| 6) | „töötaja“ (member of staff) – isik, kellel on eurosüsteemi keskpangaga töölepinguline suhe, välja arvatud juhul, kui talle on antud ainult ülesanded, mis ei ole seotud eurosüsteemi ülesannete täitmisega; |
| --- | --- |

6)

„töötaja“ (member of staff) – isik, kellel on eurosüsteemi keskpangaga töölepinguline suhe, välja arvatud juhul, kui talle on antud ainult ülesanded, mis ei ole seotud eurosüsteemi ülesannete täitmisega;

member of staff

| 7) | „organi liige“ (member of a body) – eurosüsteemi keskpanga otsuseid tegeva organi või muu majasisese organi liige, kes ei ole töötaja, välja arvatud juhul, kui talle on antud ainult ülesanded, mis ei ole seotud eurosüsteemi ülesannete täitmisega; |
| --- | --- |

7)

„organi liige“ (member of a body) – eurosüsteemi keskpanga otsuseid tegeva organi või muu majasisese organi liige, kes ei ole töötaja, välja arvatud juhul, kui talle on antud ainult ülesanded, mis ei ole seotud eurosüsteemi ülesannete täitmisega;

member of a body

| 8) | „reguleeritud üksus“ (regulated entity) – üks järgmistest üksustest:






  a) | Euroopa Keskpanga määruse (EL) 2021/379 (EKP/2021/2) (6) artikli 2 punkti 1 alapunktis b määratletud rahaloomeasutus, välja arvatud rahaturufondid; |
| --- | --- | --- |

8)

„reguleeritud üksus“ (regulated entity) – üks järgmistest üksustest:

regulated entity

a)

Euroopa Keskpanga määruse (EL) 2021/379 (EKP/2021/2) (6) artikli 2 punkti 1 alapunktis b määratletud rahaloomeasutus, välja arvatud rahaturufondid;

6

| b) | määruse (EL) 2021/379 (EKP/2021/2) artikli 2 punktis 4 määratletud mitterahaloomeasutusest krediidiasutus; |
| --- | --- |

b)

määruse (EL) 2021/379 (EKP/2021/2) artikli 2 punktis 4 määratletud mitterahaloomeasutusest krediidiasutus;

| c) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 909/2014 (7) artikli 2 lõike 1 punktis 10 määratletud väärtpaberiarveldussüsteem, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 (8) artikli 2 punktis 1 määratletud keskne vastaspool, määruse (EL) nr 909/2014 artikli 2 lõike 1 punktis 1 määratletud väärtpaberite keskdepositooriumi korraldaja, Euroopa Keskpanga määruse (EL) nr 795/2014 (EKP/2014/28) (9) artikli 2 punktis 1 määratletud maksesüsteemi korraldaja, eurosüsteemi järelevaatamispoliitika raamistiku (10) või EKP muudetud jaemaksesüsteemide ajakohastatud järelevaatamisraamistikuga (11) hõlmatud muu maksesüsteemi või kaardimaksesüsteemi korraldaja (edaspidi ühiselt nimetatud „reguleeritud finantsturutaristud“); |
| --- | --- |

c)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 909/2014 (7) artikli 2 lõike 1 punktis 10 määratletud väärtpaberiarveldussüsteem, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 (8) artikli 2 punktis 1 määratletud keskne vastaspool, määruse (EL) nr 909/2014 artikli 2 lõike 1 punktis 1 määratletud väärtpaberite keskdepositooriumi korraldaja, Euroopa Keskpanga määruse (EL) nr 795/2014 (EKP/2014/28) (9) artikli 2 punktis 1 määratletud maksesüsteemi korraldaja, eurosüsteemi järelevaatamispoliitika raamistiku (10) või EKP muudetud jaemaksesüsteemide ajakohastatud järelevaatamisraamistikuga (11) hõlmatud muu maksesüsteemi või kaardimaksesüsteemi korraldaja (edaspidi ühiselt nimetatud „reguleeritud finantsturutaristud“);

7

8

9

10

11

| d) | eurosüsteemi järelevaatamispoliitika raamistiku kohaselt eurosüsteemi otsese järelevaatamise alla kuuluva finantsturutaristu kriitilise teenuse osutaja; |
| --- | --- |

d)

eurosüsteemi järelevaatamispoliitika raamistiku kohaselt eurosüsteemi otsese järelevaatamise alla kuuluva finantsturutaristu kriitilise teenuse osutaja;

| 9) | „huvide konflikt“ (conflict of interest) – olukord, mille puhul isiklikud huvid võivad mõjutada või näiliselt mõjutada ülesannete ja kohustuste täitmise sõltumatust ja objektiivsust; |
| --- | --- |

9)

„huvide konflikt“ (conflict of interest) – olukord, mille puhul isiklikud huvid võivad mõjutada või näiliselt mõjutada ülesannete ja kohustuste täitmise sõltumatust ja objektiivsust;

conflict of interest

| 10) | „isiklikud huvid“ (personal interest) – töötaja või organi liikme, sealhulgas (kuid mitte ainult) tema otsese pereliikme (vanem, laps, vend või õde), abikaasa või partneri mis tahes rahaline või mitterahaline hüve või selle võimalus; |
| --- | --- |

10)

„isiklikud huvid“ (personal interest) – töötaja või organi liikme, sealhulgas (kuid mitte ainult) tema otsese pereliikme (vanem, laps, vend või õde), abikaasa või partneri mis tahes rahaline või mitterahaline hüve või selle võimalus;

personal interest

| 11) | „lühiajaline kauplemine“ (short-term trading) – finantsinstrumendi ost ja sellele järgnev müük või sama finantsinstrumendi müük ja sellele järgnev ost 90 kalendripäeva jooksul; |
| --- | --- |

11)

„lühiajaline kauplemine“ (short-term trading) – finantsinstrumendi ost ja sellele järgnev müük või sama finantsinstrumendi müük ja sellele järgnev ost 90 kalendripäeva jooksul;

short-term trading

| 12) | „varem omandatud vara“ (legacy asset) – keelatud vara, mille organi liige või töötaja omandas enne vara või selle suhtes kohaldatava keelu kehtestamist või mis jõudis tema valdusesse hilisemal ajal asjaolude tõttu, mida tal ei olnud võimalik mõjutada; |
| --- | --- |

12)

„varem omandatud vara“ (legacy asset) – keelatud vara, mille organi liige või töötaja omandas enne vara või selle suhtes kohaldatava keelu kehtestamist või mis jõudis tema valdusesse hilisemal ajal asjaolude tõttu, mida tal ei olnud võimalik mõjutada;

legacy asset

| 13) | „eelis“ (advantage) – kingitus, võõrustamine või muu rahaline, mitterahaline või muu hüve, mis ei ole kokkulepitud hüvitis osutatud teenuste eest ning millele saajal puudub muu õigus; |
| --- | --- |

13)

„eelis“ (advantage) – kingitus, võõrustamine või muu rahaline, mitterahaline või muu hüve, mis ei ole kokkulepitud hüvitis osutatud teenuste eest ning millele saajal puudub muu õigus;

advantage

| 14) | „kindlustusselts“ (insurance corporation) – ettevõtja, kes vastab ühele või mitmele Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/138/EÜ (12) artikli 13 punktides 1 kuni 6 esitatud määratlusele, kui ta on kantud Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve kindlustusandjate registrisse. |
| --- | --- |

14)

„kindlustusselts“ (insurance corporation) – ettevõtja, kes vastab ühele või mitmele Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/138/EÜ (12) artikli 13 punktides 1 kuni 6 esitatud määratlusele, kui ta on kantud Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve kindlustusandjate registrisse.

insurance corporation

12

Artikkel 3

Vastuolu riikide õigusnormidega ja erinevate eetikaraamistike kohaldatavus

1.   Kui RKP-l ei ole kohaldatava riigisisese õiguse tõttu võimalik käesoleva suunise sätet rakendada, teavitab ta sellest põhjendamatu viivituseta EKPd ning võtab tema käsutuses olevaid mõistlikke meetmeid sellise riigisisesest õigusest tuleneva takistuse ületamiseks, et saavutada käesoleva suunise ühtlustatud rakendamine kogu eurosüsteemis.

2.   Käesoleva suunise sätted ei piira eurosüsteemi keskpankade kehtestatud rangemate eetikareeglite kohaldamist oma töötajate ja organite liikmete suhtes.

II PEATÜKK

EETILISE KÄITUMISE STANDARDID

1. OSA

ÜLDPÕHIMÕTTED

Artikkel 4

Aluspõhimõtted

1.   Eurosüsteemi keskpangad võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et nende töötajad ja organite liikmed järgivad oma ülesannete ja kohustuste täitmisel eetilise käitumise kõrgeimaid standardeid.

2.   Lõikes 1 sätestatud kohustuse täitmisel võtavad eurosüsteemi keskpangad eelkõige vajalikud meetmed tagamaks, et nende töötajad ja organite liikmed tegutsevad ausalt, sõltumatult, erapooletult, lugupidavalt ja kaalutletult, vältides mis tahes ebakohast käitumist või ahistamist ning mitte lähtudes isiklikest huvidest, seeläbi hoides ja edendades üldsuse usaldust eurosüsteemi vastu.

Artikkel 5

Suhted väliste osapooltega

Eurosüsteemi keskpangad võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et nende töötajad ja organite liikmed, kes suhtlevad väliste osapooltega – eelkõige finantsteenuste sektori esindajatega – a) säilitavad väliste osapooltega suhtlemisel neutraalsuse ja järgivad võrdse kohtlemise põhimõtet, b) järgivad EKP nõukogu rahapoliitika istungile eelneva seitsmepäevase vaikimisperioodi põhimõtet ning hoiduvad sellel ajavahemikul sõnavõttudest või muudest avaldustest, mis võivad mõjutada ootusi tehtavate rahapoliitiliste otsuste suhtes; c) koostavad kohtumistest ülevaate ja d) hoiduvad mis tahes käitumisest, mis võib näida eeliste, sealhulgas ärilist või mainekujunduslikku laadi eeliste, andmisena välistele osapooltele.

2. OSA

HUVIDE KONFLIKTI ENNETAMINE JA HALDAMINE

Artikkel 6

Huvide konflikt

1.   Eurosüsteemi keskpangad loovad mehhanismi, et vältida olukorda, kus tööle võetaval kandidaadil on huvide konflikt, mis tuleneb muu hulgas varasemast kutsealasest tegevusest, finantsosalusest, eraviisilisest tegevusest või isiklikest suhetest.

2.   Eurosüsteemi keskpangad kehtestavad sise-eeskirjad, milles nõutakse töötajatelt ja organite liikmetelt töösuhte kestel olukorra vältimist, millest võiks tuleneda huvide konflikt, ning sellisest olukorrast teatamist. Eurosüsteemi keskpangad võtavad vajalikud meetmed, et tagada huvide konfliktist teatamise korral selle nõuetekohane registreerimine ja asjakohaste meetmete võtmine huvide konflikti lahendamiseks või leevendamiseks, sealhulgas asjaomase küsimusega seotud töökohustustest vabastamine.

3.   Eurosüsteemi keskpangad loovad mehhanismi, et hinnata ja vältida võimalikke huvide konflikte, mis tulenevad nende töötajate ja organite liikmete töösuhtele järgnevast ametialasest tegevusest, sealhulgas nägema ette asjakohase teatamiskohustuse ja vaheperioodi.

4.   Eurosüsteemi keskpangad loovad asjakohastel juhtudel mehhanismi, et hinnata ja vältida võimalikke huvide konflikte, mis tulenevad töötajate ametialasest tegevusest tasustamata puhkuse ajal.

Artikkel 7

Eeliste saamise keeld

1.   Eurosüsteemi keskpangad kehtestavad sise-eeskirjad, millega keelatakse nende töötajatel ja organite liikmetel taotleda, saada või vastu võtta lubadust, millega nad ise või mistahes muu isik saaks eelise, mis on mistahes viisil seotud nende ametlike kohustuste täitmisega.

2.   Eurosüsteemi keskpangad võivad oma sise-eeskirjades ette näha erandid lõikes 1 sätestatud keelust seoses eelistega, mida pakuvad keskpangad, riiklikud pädevad asutused, liidu institutsioonid, organid või asutused, rahvusvahelised organisatsioonid, valitsusasutused või akadeemilised ringkonnad, ja tavapäraste või tähtsusetute eelistega, mida pakub erasektor, kui need ei ole sagedased ega samast allikast. Eurosüsteemi keskpangad võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et need erandid ei mõjutaks isegi näiliselt nende töötajate ja organite liikmete sõltumatust ja erapooletust.

3. OSA

AMETISALADUS JA MITTEAVALIKU TEABE VÄÄRKASUTAMISE ENNETAMINE

Artikkel 8

Ametisaladus ja mitteavaliku teabe avalikustamise keeld

Võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja artiklist 37 tulenevat ametisaladuse hoidmise kohustust, võtavad eurosüsteemi keskpangad vajalikud meetmed tagamaks, et nende töötajad ja organite liikmed järgivad nende suhtes kohaldatavat ametisaladuse hoidmise kohustust ning neil on keelatud avaldada mitteavalikku teavet kolmandatele isikutele, välja arvatud juhul, kui neile on antud luba asjaomase teabe avaldamiseks.

Artikkel 9

Mitteavaliku teabe väärkasutamise keeld

1.   Eurosüsteemi keskpangad võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et nende töötajatel ja organite liikmetel on keelatud mitteavalikku teavet väärkasutada.

2.   Mitteavaliku teabe väärkasutamise keeld hõlmab vähemalt mitteavaliku teabe kasutamist: a) isiklike finantstehingute tegemiseks enda või kolmanda isiku nimel ja b) kolmandale isikule soovituste andmiseks või tema kallutamiseks tegutsema asjaomase mitteavaliku teabe põhjal.

Artikkel 10

Isiklike finantstehingute üldpõhimõtted

Eurosüsteemi keskpangad võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et nende töötajad ja organite liikmed on kohustatud olema ettevaatlikud isiklike finantstehingute tegemisel enda või kolmanda isiku nimel, ja tegutsema seejuures vaoshoitult ning keskpika või pikaajalise investeerimisplaani alusel.

Artikkel 11

Konkreetsed piirangud kriitilise tähtsusega isiklikele finantstehingutele

1.   Tulemuslikkuse, tõhususe ja proportsionaalsuse kaalutluste põhjal võtavad eurosüsteemi keskpangad vastu sise-eeskirjad, mida kohaldatakse töötajate ja organite liikmete suhtes, kellel on eurosüsteemi ülesannete täitmisel juurdepääs turutundlikule teabele muul viisil kui ühekordselt (edaspidi „turutundlikule teabele juurdepääsu omavad isikud“), kehtestades lõikes 2 sätestatud konkreetsed piirangud isiklikele finantstehingutele, mis on või näivad olevat tihedalt seotud eurosüsteemi ülesannete täitmisega (edaspidi „kriitilise tähtsusega isiklikud finantstehingud“).

2.   Lõikes 1 osutatud sise-eeskirjadega:

| a) | keelatakse kriitilise tähtsusega isiklike finantstehingute tegemine:






  i) | reguleeritud üksuse emiteeritud omakapitali- ja võlainstrumentidega; |
| --- | --- | --- |

a)

keelatakse kriitilise tähtsusega isiklike finantstehingute tegemine:

i)

reguleeritud üksuse emiteeritud omakapitali- ja võlainstrumentidega;

| ii) | tuletisinstrumentidega, mis on seotud reguleeritud üksuse emiteeritud omakapitali- ja võlainstrumentidega; |
| --- | --- |

ii)

tuletisinstrumentidega, mis on seotud reguleeritud üksuse emiteeritud omakapitali- ja võlainstrumentidega;

| iii) | investeerimisfondide osakutega, mille investeerimispoliitika eesmärgid on suunatud ainult reguleeritud üksustele, ja |
| --- | --- |

iii)

investeerimisfondide osakutega, mille investeerimispoliitika eesmärgid on suunatud ainult reguleeritud üksustele, ja

| b) | piiratakse kriitilise tähtsusega isiklike finantstehingute tegemist, eelkõige:






  i) | välisvaluutaga, kullaga, euroala riigivõlakirjadega, kindlustusseltside emiteeritud omakapitali- ja võlainstrumentidega ning reguleerimata üksuste emiteeritud ja eurosüsteemi keskpankade poolt EKP varaostukava alusel ostetud omakapitali- ja võlainstrumentidega; |
| --- | --- | --- |

b)

piiratakse kriitilise tähtsusega isiklike finantstehingute tegemist, eelkõige:

i)

välisvaluutaga, kullaga, euroala riigivõlakirjadega, kindlustusseltside emiteeritud omakapitali- ja võlainstrumentidega ning reguleerimata üksuste emiteeritud ja eurosüsteemi keskpankade poolt EKP varaostukava alusel ostetud omakapitali- ja võlainstrumentidega;

| ii) | tuletisinstrumentidega, mis on seotud punktis i nimetatud kriitilise tähtsusega isiklike finantstehingutega, ja |
| --- | --- |

ii)

tuletisinstrumentidega, mis on seotud punktis i nimetatud kriitilise tähtsusega isiklike finantstehingutega, ja

| c) | piiratakse lühiajalist kauplemist. |
| --- | --- |

c)

piiratakse lühiajalist kauplemist.

3.   Tulemuslikkuse, tõhususe ja proportsionaalsuse kaalutlustel võivad lõike 2 punktide b ja c kohaselt vastu võetud sise-eeskirjad hõlmata üht või mitut järgmist piirangut tehingute tegemisele:

| a) | keeld; |
| --- | --- |

a)

keeld;

| b) | eelneva loa nõue; |
| --- | --- |

b)

eelneva loa nõue;

| c) | eelneva või tagantjärele aruandluse nõue; |
| --- | --- |

c)

eelneva või tagantjärele aruandluse nõue;

| d) | keeluperiood, mille jooksul tehingute teostamine on keelatud. |
| --- | --- |

d)

keeluperiood, mille jooksul tehingute teostamine on keelatud.

4.   Eurosüsteemi keskpankade sise-eeskirjadega: i) sätestatakse nõue, mille kohaselt turutundlikule teabele juurdepääsu omavad isikud teatavad oma varem omandatud varast, kui asjaomase vara hoidmine tekitab huvide konflikti seoses eurosüsteemi ülesannete täitmisega, ja ii) luuakse mehhanism tagamaks, et varem omandatud varast tulenevad huvide konfliktid lahendatakse mõistliku aja jooksul; sealhulgas võidakse nõuda, et huvide konflikti tekitav varem omandatud vara võõrandatakse mõistliku aja jooksul. Eurosüsteemi keskpangad võivad oma sise-eeskirjades sätestada, et varem omandatud vara, mis ei tekita huvide konflikte, võib alles jääda.

5.   Eurosüsteemi keskpangad sätestavad oma sise-eeskirjades tingimused ja tagatised, mille alusel vabastatakse käesolevas artiklis sätestatud konkreetsetest piirangutest turutundlikule teabele juurdepääsu omavad isikud, kes annavad oma isiklike finantsvarade juhtimise üle sõltumatule kolmandale isikule kirjaliku varahalduse lepingu alusel.

6.   Eurosüsteemi keskpangad võivad kehtestada sise-eeskirjad, millega kohaldatakse käesolevas artiklis sätestatud piiranguid nende töötajate ja organite liikmete suhtes, kes ei ole turutundlikule teabele juurdepääsu omavad isikud.

7.   Eurosüsteemi keskpangad võtavad vajalikud meetmed, et kohandada oma sise-eeskirju, millega kehtestatakse konkreetsed piirangud lõikes 2 osutatud kriitilise tähtsusega isiklikele finantstehingutele, et kajastada EKP nõukogu otsuseid.

III PEATÜKK

KOOSTÖÖ JA EUROSÜSTEEMI EETIKARAAMISTIKU RAKENDAMINE

Artikkel 12

Sõltumatu eetika- ja/või vastavuskontrolli funktsioon

1.   Eurosüsteemi keskpangad võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et neil on ühe riskijuhtimise põhifunktsioonina loodud spetsiaalne eetika- ja/või vastavuskontrolli funktsioon, et toetada oma otsuseid tegevaid organeid eurosüsteemi eetikaraamistiku rakendamisel. Sellel eetika- ja/või vastavuskontrolli funktsioonil peab olema oma ülesannete täitmiseks vajalik staatus, volitused ja sõltumatus. Ta peab vahetult – hierarhiliselt või funktsionaalselt – andma aru asjaomase eurosüsteemi keskpanga kõrgeimale juhtimistasandile. Talle tuleb anda piisavalt vahendeid, et ta saaks täita oma ülesandeid, hoida end kursis valdkonna arengutega ning ajakohastada oma ekspertteadmisi.

2.   Eetika- ja/või vastavuskontrolli funktsiooni kohustused seoses eurosüsteemi eetikaraamistikuga hõlmavad järgmist: a) nõustamine eurosüsteemi eetikaraamistiku tõlgendamise ja kohaldamise valdkonnas, b) teadlikkuse suurendamine ja kohustuslike koolituste korraldamine, c) vastavusriskide kindlakstegemine ja hindamine, d) vastavusnõuete täitmise jälgimine ja kontroll, e) rikkumise juhtude aruandlus, f) asjaomase eurosüsteemi keskpanga sise-eeskirjade ja tavade koostamine või koostamisele kaasaaitamine, g) artikli 15 lõikes 1 osutatud aastaaruande koostamine asjaomase eurosüsteemi keskpanga poolt.

3.   Eurosüsteemi keskpangad võtavad vajalikud meetmed, et tagada oma eetika- ja/või vastavuskontrolli funktsiooni nõuetekohane ja õigeaegne kaasamine küsimustesse, mis võivad mõjutada eurosüsteemi eetikaraamistikku.

4.   Eurosüsteemi keskpankade eetika- ja/või vastavuskontrolli funktsioon tagab oma kohustuste täitmisel saadud teabe täieliku konfidentsiaalsuse ning töötleb ja säilitab isikuandmeid vastavalt kohaldatavatele andmekaitse-eeskirjadele.

5.   Juhul kui eurosüsteemi keskpankade eetika- ja/või vastavuskontrolli funktsioon täidab muid ülesandeid ja kohustusi, võtavad eurosüsteemi keskpangad vajalikud meetmed tagamaks, et kõik sellised ülesanded ja kohustused on kooskõlas eetika- ja/või vastavuskontrolli funktsiooniga või selle organisatsiooniüksuse ülesannete ja kohustustega, millega eetika- ja/või vastavuskontrolli funktsioon on organisatsiooniliselt seotud.

Artikkel 13

Vastavusnõuete täitmise jälgimine

1.   Eurosüsteemi keskpangad loovad mehhanismi käesoleva suunise rakendamiseks kehtestatud eeskirjade täitmise jälgimiseks. Jälgima peab eelkõige vastavust sise-eeskirjadele, millega rakendatakse artiklis 11 sätestatud kriitilise tähtsusega isiklike finantstehingute suhtes kohaldatavaid konkreetseid piiranguid, ning kohastel juhtudel tuleb läbi viia korrapärane ja/või juhtumipõhine vastavusnõuete täitmise kontroll.

2.   Vastavusnõuete täitmise jälgimine ei mõjuta sise-eeskirju, mille alusel võib teostada siseuurimist, kui töötajat või organi liiget kahtlustatakse käesoleva suunise rakendamiseks kehtestatud eeskirjade rikkumises.

Artikkel 14

Rikkumise juhtude aruandlus ja tagajärjed

1.   Eurosüsteemi keskpangad võtavad vastu sise-eeskirjad rikkumisest teatamise kohta ning sisekorra käesoleva suunise rakendamiseks kehtestatud eeskirjade rikkumise juhtude aruandluse kohta. Need sise-eeskirjad ja sisekord peavad hõlmama meetmeid, millega tagatakse rikkumisest teatavate isikute asjakohane kaitse.

2.   Eurosüsteemi keskpangad võtavad vajalikke meetmeid tagamaks, et rikkumise juhtudel on tagajärjed, sh proportsionaalsete distsiplinaarmeetmete asjakohane kohaldamine kooskõlas distsiplinaareeskirjade ja -menetlustega.

3.   Eurosüsteemi keskpangad teatavad viivitamatult EKP nõukogule organisatsioonilise arengu komitee ja EKP juhatuse kaudu vastavalt kehtivatele sise-eeskirjadele suurematest vahejuhtumitest, mis on seotud käesoleva suunise rakendamiseks kehtestatud sise-eeskirjade rikkumisega, ning teavitavad sellest ka auditikomiteed ja ECCd.

IV PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 15

Aruandlus ja läbivaatamine

1.   Eurosüsteemi keskpangad edastavad eetika- ja vastavuskontrolli konverentsile aastaaruande käesoleva suunise rakendamise kohta, et vahetada käesoleva suunise rakendamisega seotud teavet ning valmistada ette eelseisvaid läbivaatamisi ja/või hõlbustada ühiste lähenemisviiside kujundamist, nagu on osutatud artikli 12 lõikes 2.

2.   EKP nõukogu vaatab käesoleva suunise läbi vähemalt iga kolme aasta järel alates kuupäevast, mil suunise rakendamiseks kehtestatud eeskirju ja meetmeid tuli kohaldada, hiljemalt artikli 17 lõike 2 kohaselt või eetika- ja vastavuskontrolli konverentsi soovitusel.

Artikkel 16

Kehtetuks tunnistamine

1.   Käesolevaga tunnistatakse suunis (EL) 2015/855 (EKP/2015/11) kehtetuks.

2.   Viiteid suunisele (EL) 2015/855 (EKP/2015/11) käsitletakse viidetena käesolevale suunisele ja lähtuda tuleb vastavustabelist käesoleva suunise lisas.

Artikkel 17

Jõustumine ja rakendamine

1.   Käesolev suunis jõustub päeval, mil sellest RKPdele teatatakse.

2.   Eurosüsteemi keskpangad võtavad käesoleva suunise rakendamiseks ja järgimiseks vajalikud meetmed ja kohaldavad suunise rakendamiseks vajalikke eeskirju ja meetmeid alates 1. juunist 2023. RKPd teavitavad EKPd mistahes takistustest käesoleva suunise rakendamisel ja teavitavad EKPd nende meetmetega seotud dokumentidest ja meetmetest hiljemalt 1. aprilliks 2023.

Artikkel 18

Adressaadid

Käesolev suunis on adresseeritud kõikidele eurosüsteemi keskpankadele.

Frankfurt Maini ääres, 2. november 2021

EKP nõukogu nimel

EKP president

Christine LAGARDE

---

(1)  Euroopa Keskpanga 12. märtsi 2015. aasta suunis (EL) 2015/855, millega kehtestatakse eurosüsteemi eetikaraamistiku põhimõtted ja tunnistatakse kehtetuks suunis EKP/2002/6 miinimumnõuete kohta Euroopa Keskpanga ja riikide keskpankade jaoks rahapoliitiliste toimingute teostamisel, EKP välisreservidega valuutatehingute teostamisel ning EKP välisvaluutareservide haldamisel (EKP/2015/11) (ELT L 135, 2.6.2015, lk 23).

1

(2)  Euroopa Keskpanga suunis, 26. september 2002, miinimumnõuete kohta Euroopa Keskpanga ja riikide keskpankade jaoks rahapoliitiliste toimingute teostamisel, EKP välisreservidega valuutatehingute teostamisel ning EKP välisvaluutareservide haldamisel (EKP/2002/6) ( EÜT L 270, 8.10.2002, lk 14)

2

(3)  Euroopa Keskpanga 12. märtsi 2015. aasta suunis (EL) 2015/856, millega kehtestatakse ühtse järelevalvemehhanismi eetikaraamistiku põhimõtted (EKP/2015/12) (ELT L 135, 2.6.2015, lk 29).

3

(4)  Eurosystem Ethics Framework Implementation Practices, 12. märts 2015, avaldatud EUR-Lexis.

4

(5)  Euroopa Keskpanga kõrgetasemeliste töötajate tegevusjuhend (ELT C 89, 8.3.2019, lk 2).

5

(6)  Euroopa Keskpanga 22. jaanuari 2021. aasta määrus (EL) 2021/379 krediidiasutuste ja rahaloomeasutuste sektori bilansikirjete kohta (EKP/2021/2) (ELT L 73, 3.3.2021, lk 16).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 909/2014, mis käsitleb väärtpaberiarvelduse parandamist Euroopa Liidus ja väärtpaberite keskdepositooriume ning millega muudetakse direktiive 98/26/EÜ ja 2014/65/EL ning määrust (EL) nr 236/2012 (ELT L 257, 28.8.2014, lk 1).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrus (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (ELT L 201, 27.7.2012, lk 1).

8

(9)  Euroopa Keskpanga 3. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 795/2014 süsteemselt oluliste maksesüsteemide järelevaatamise kohta (EKP/2014/28) (ELT L 217, 23.7.2014, lk 16).

9

(10)  Eurosüsteemi järelevaatamispoliitika raamistik, ajakohastatud versioon (juuli 2016), avaldatud EKP veebilehel www.ecb.europa.eu.

10

(11)  Jaemaksesüsteemide ajakohastatud järelevaatamisraamistik, veebruar 2016, avaldatud EKP veebilehel www.ecb.europa.eu.

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/138/EÜ kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II) (ELT L 335, 17.12.2009, lk 1).

12

---

LISA

Vastavustabel

| Suunis (EL) 2015/855 (EKP/2015/11) | Käesolev suunis |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikkel 2 |
| Artikkel 2 | Artikkel 1 |
| Artikkel 3 | / |
| Artikkel 4 | / |
| Artikkel 5 | Artikkel 13 |
| Artikkel 6 | Artikkel 14 |
| Artikkel 7 | Artikkel 9 |
| Artikkel 8 | Artikkel 11 |
| Artikkel 9 | Artikkel 6 |
| Artikkel 10 | Artikkel 7 |
| Artikkel 11 | Artikkel 16 |
| Artikkel 12 | Artikkel 17 |
| Artikkel 13 | Artikkel 15 |
| Artikkel 14 | Artikkel 18 |

Suunis (EL) 2015/855 (EKP/2015/11)

Käesolev suunis

Artikkel 1

Artikkel 2

Artikkel 2

Artikkel 1

Artikkel 3

/

Artikkel 4

/

Artikkel 5

Artikkel 13

Artikkel 6

Artikkel 14

Artikkel 7

Artikkel 9

Artikkel 8

Artikkel 11

Artikkel 9

Artikkel 6

Artikkel 10

Artikkel 7

Artikkel 11

Artikkel 16

Artikkel 12

Artikkel 17

Artikkel 13

Artikkel 15

Artikkel 14

Artikkel 18

---

| 17.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 454/17 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 454/17

---

EUROOPA KESKPANGA OTSUS (EL) 2021/2254,

7. detsember 2021,

millega muudetakse otsust (EL) 2020/1997 müntide emissiooni 2021. aasta mahu heakskiitmise kohta

(EKP/2021/53)

EUROOPA KESKPANGA JUHATUS,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikli 128 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Keskpanga otsust (EL) 2015/2332, 4. detsember 2015, euromüntide emissioonimahu heakskiitmise menetlusraamistiku kohta (EKP/2015/43) (1), eelkõige selle artikli 3 lõiget 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Alates 1. jaanuarist 1999 on Euroopa Keskpangal (EKP) eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide emiteeritud müntide emissioonimahu heakskiitmise ainuõigus. |
| --- | --- |

(1)

Alates 1. jaanuarist 1999 on Euroopa Keskpangal (EKP) eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide emiteeritud müntide emissioonimahu heakskiitmise ainuõigus.

| (2) | Euroopa Keskpanga otsusega (EL) 2020/1997 (EKP/2020/57) (2) kiitis EKP heaks ringluseks kavandatud euro müntide ja ringluseks mitte kavandatud euro meenemüntide kogumahu 2021. aastal, mille aluseks oli eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide poolt EKP-le esitatud prognoos euro müntide nõudluse arengu kohta 2021. aastal. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Keskpanga otsusega (EL) 2020/1997 (EKP/2020/57) (2) kiitis EKP heaks ringluseks kavandatud euro müntide ja ringluseks mitte kavandatud euro meenemüntide kogumahu 2021. aastal, mille aluseks oli eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide poolt EKP-le esitatud prognoos euro müntide nõudluse arengu kohta 2021. aastal.

| (3) | Euroopa Keskpanga otsuse (EL) 2015/2332 (EKP/2015/43) artikli 3 kohaselt peab euroala liikmesriik teatama EKP-le, kui euromüntide tegelik nõudlus võib kalendriaasta osas heaks kiidetud müntide emissioonimahtu ületada, ja esitama erakorralise taotluse täiendava müntide emissioonimahu heakskiitmiseks selle kalendriaasta osas, kui suurenenud mündinõudlus kestab. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Keskpanga otsuse (EL) 2015/2332 (EKP/2015/43) artikli 3 kohaselt peab euroala liikmesriik teatama EKP-le, kui euromüntide tegelik nõudlus võib kalendriaasta osas heaks kiidetud müntide emissioonimahtu ületada, ja esitama erakorralise taotluse täiendava müntide emissioonimahu heakskiitmiseks selle kalendriaasta osas, kui suurenenud mündinõudlus kestab.

| (4) | 22. novembril 2021 sai EKP Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Irelandilt Iirimaa nimel taotluse Iirimaale 2021. aastal emiteerimiseks lubatud euro müntide mahu täiendavaks suurendamiseks 10 miljoni euro võrra (16.3 miljonilt eurolt 26,3 miljoni eurole), et täita oluliselt suurenenud nõudlust müntide järele seoses 2021. aastal 2020. aastaga võrreldes vähenenud müntide paigutusega ning prognoositava oodatust kõrgema nõudlusega 2021. aasta jõulueelsel perioodil. |
| --- | --- |

(4)

22. novembril 2021 sai EKP Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Irelandilt Iirimaa nimel taotluse Iirimaale 2021. aastal emiteerimiseks lubatud euro müntide mahu täiendavaks suurendamiseks 10 miljoni euro võrra (16.3 miljonilt eurolt 26,3 miljoni eurole), et täita oluliselt suurenenud nõudlust müntide järele seoses 2021. aastal 2020. aastaga võrreldes vähenenud müntide paigutusega ning prognoositava oodatust kõrgema nõudlusega 2021. aasta jõulueelsel perioodil.

| (5) | Otsuse (EL) 2015/2332 (EKP/2015/43) artikli 3 lõike 7 kohaselt võtab EKP juhatus erakorralise taotluse osas vastu ühekordse heakskiitmise otsuse, kui erakorralise taotluse osas ei ole vaja muudatusi. |
| --- | --- |

(5)

Otsuse (EL) 2015/2332 (EKP/2015/43) artikli 3 lõike 7 kohaselt võtab EKP juhatus erakorralise taotluse osas vastu ühekordse heakskiitmise otsuse, kui erakorralise taotluse osas ei ole vaja muudatusi.

| (6) | Seetõttu tuleb otsust (EL) 2020/1997 (EKP/2020/57) vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(6)

Seetõttu tuleb otsust (EL) 2020/1997 (EKP/2020/57) vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Muudatus

Tabelit otsuse (EL) 2020/1997 (EKP/2020/57) artiklis 2 muudetakse järgmiselt:

Iirimaad käsitlev rida asendatakse järgmisega:

| „Iirimaa | 25,8 | 0,5 | 26,3 “. |
| --- | --- | --- | --- |

„Iirimaa

25,8

0,5

26,3 “.

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub päeval, mil sellest adressaatidele teatatakse.

Artikkel 3

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele, mille rahaühik on euro.

Frankfurt Maini ääres, 7. detsember 2021

EKP president

Christine LAGARDE

---

(1)  
  ELT L 328, 12.12.2015, lk 123.

1

(2)  Euroopa Keskpanga otsus (EL) 2020/1997, 24. november 2020, müntide emissiooni 2021. aasta mahu heakskiitmise kohta (EKP/2020/57) (ELT L 410, 7.12.2020, lk 104).

2

---

| 17.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 454/19 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 454/19

---

EUROOPA KESKPANGA OTSUS (EL) 2021/2255,

7. detsember 2021,

müntide emissiooni 2022. aasta mahu heakskiitmise kohta (EKP/2021/54)

EUROOPA KESKPANGA JUHATUS,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikli 128 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Keskpanga otsust (EL) 2015/2332, 4. detsember 2015, euromüntide emissioonimahu heakskiitmise menetlusraamistiku kohta (EKP/2015/43) (1), eelkõige selle artikli 2 lõiget 9,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Alates 1. jaanuarist 1999 on Euroopa Keskpangal (EKP) eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide (edaspidi „euroala liikmesriigid“) emiteeritud müntide emissioonimahu heakskiitmise ainuõigus. |
| --- | --- |

(1)

Alates 1. jaanuarist 1999 on Euroopa Keskpangal (EKP) eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide (edaspidi „euroala liikmesriigid“) emiteeritud müntide emissioonimahu heakskiitmise ainuõigus.

| (2) | 19 euroala liikmesriiki on EKP-le heakskiitmiseks esitanud oma taotlused 2022. aastal emiteeritavate müntide mahu kohta koos täiendavate selgitavate märkustega prognoosimise metoodika kohta. Mõned nendest liikmesriikidest on esitanud ka täiendava teabe käibemüntide kohta, kui see oli kättesaadav ja liikmesriik pidas seda oluliseks taotluse põhjendamiseks. |
| --- | --- |

(2)

19 euroala liikmesriiki on EKP-le heakskiitmiseks esitanud oma taotlused 2022. aastal emiteeritavate müntide mahu kohta koos täiendavate selgitavate märkustega prognoosimise metoodika kohta. Mõned nendest liikmesriikidest on esitanud ka täiendava teabe käibemüntide kohta, kui see oli kättesaadav ja liikmesriik pidas seda oluliseks taotluse põhjendamiseks.

| (3) | Euroala liikmesriikidel on õigus münte emiteerida, kuid vajalik on EKP nõusolek emissooni mahu kohta ning seega ei tohi liikmesriigid EKP poolt heaks kiidetud mahtusid ületada ilma eelneva EKP nõusolekuta kooskõlas otsuse (EL) 2015/2332 (EKP/2015/43) artikliga 3. Kuna müntide emissioonimahu muutmist ei ole taotletud, on EKP juhatus pädev võtma otsuse (EL) 2015/2332 (EKP/2015/43) artikli 2 lõike 9 alusel vastu käesoleva otsuse müntide 2022. aasta emissioonimahu kohta, kiites heaks taotlused, mille on esitanud euroala liikmesriigid, |
| --- | --- |

(3)

Euroala liikmesriikidel on õigus münte emiteerida, kuid vajalik on EKP nõusolek emissooni mahu kohta ning seega ei tohi liikmesriigid EKP poolt heaks kiidetud mahtusid ületada ilma eelneva EKP nõusolekuta kooskõlas otsuse (EL) 2015/2332 (EKP/2015/43) artikliga 3. Kuna müntide emissioonimahu muutmist ei ole taotletud, on EKP juhatus pädev võtma otsuse (EL) 2015/2332 (EKP/2015/43) artikli 2 lõike 9 alusel vastu käesoleva otsuse müntide 2022. aasta emissioonimahu kohta, kiites heaks taotlused, mille on esitanud euroala liikmesriigid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas otsuses kasutatakse otsuse (EL) 2015/2332 (EKP/2015/43) artiklis 1 määratletud mõisteid.

Artikkel 2

2022. aastal emiteeritavate euromüntide mahu heakskiitmine

EKP kiidab heaks euroala liikmesriikide poolt 2022. aastal emiteeritavate euromüntide mahu vastavalt järgmisele tabelile:

| | 2022. aasta emissiooniks heakskiidetud euromüntide maht |
| --- | --- |
| Käibemündid | Meenemündid


  (mitte ringluse eesmärgil) | Müntide emissioonimaht |
| (miljonit eurot) | (miljonit eurot) | (miljonit eurot) |
| Belgia | 32,00 | 1,00 | 33,00 |
| Saksamaa | 371,00 | 212,00 | 583,00 |
| Eesti | 13,90 | 0,33 | 14,23 |
| Iirimaa | 23,30 | 0,50 | 23,80 |
| Kreeka | 101,70 | 0,62 | 102,32 |
| Hispaania | 159,80 | 30,00 | 189,80 |
| Prantsusmaa | 199,00 | 50,00 | 249,00 |
| Itaalia | 166,26 | 2,74 | 169,00 |
| Küpros | 10,40 | 0,01 | 10,41 |
| Läti | 10,30 | 0,15 | 10,45 |
| Leedu | 20,00 | 0,77 | 20,77 |
| Luksemburg | 11,50 | 0,40 | 11,90 |
| Malta | 7,40 | 0,40 | 7,80 |
| Madalmaad | 49,70 | 0,30 | 50,00 |
| Austria | 66,00 | 166,01 | 232,01 |
| Portugal | 30,50 | 2,00 | 32,50 |
| Sloveenia | 21,00 | 1,00 | 22,00 |
| Slovakkia | 18,00 | 2,00 | 20,00 |
| Soome | 10,00 | 5,00 | 15,00 |
| Kokku | 1 321,76 | 475,23 | 1 796,99 |

2022. aasta emissiooniks heakskiidetud euromüntide maht

2022. aasta emissiooniks heakskiidetud euromüntide maht

Käibemündid

Käibemündid

Meenemündid

Meenemündid

(mitte ringluse eesmärgil)

(mitte ringluse eesmärgil)

Müntide emissioonimaht

Müntide emissioonimaht

(miljonit eurot)

(miljonit eurot)

(miljonit eurot)

Belgia

32,00

1,00

33,00

Saksamaa

371,00

212,00

583,00

Eesti

13,90

0,33

14,23

Iirimaa

23,30

0,50

23,80

Kreeka

101,70

0,62

102,32

Hispaania

159,80

30,00

189,80

Prantsusmaa

199,00

50,00

249,00

Itaalia

166,26

2,74

169,00

Küpros

10,40

0,01

10,41

Läti

10,30

0,15

10,45

Leedu

20,00

0,77

20,77

Luksemburg

11,50

0,40

11,90

Malta

7,40

0,40

7,80

Madalmaad

49,70

0,30

50,00

Austria

66,00

166,01

232,01

Portugal

30,50

2,00

32,50

Sloveenia

21,00

1,00

22,00

Slovakkia

18,00

2,00

20,00

Soome

10,00

5,00

15,00

Kokku

1 321,76

475,23

1 796,99

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub päeval, mil sellest adressaatidele teatatakse.

Artikkel 4

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele, mille rahaühik on euro.

Frankfurt Maini ääres, 7. detsember 2021

EKP president

Christine LAGARDE

---

(1)  
  ELT L 328, 12.12.2015, lk 123.

1

---

SUUNISED

| 17.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 454/21 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 454/21

---

EUROOPA KESKPANGA SUUNIS (EL) 2021/2256,

2. november 2021,

millega kehtestatakse ühtse järelevalvemehhanismi eetikaraamistiku põhimõtted (EKP/2021/50)

(uuesti sõnastatud)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse nõukogu määrust (EL) nr 1024/2013, 15. oktoober 2013, millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga (1), eelkõige selle artikli 6 lõiget 1 koosmõjus artikli 6 lõikega 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Keskpanga suunises (EL) 2015/856 (EKP/2015/12) (2) tuleb teha mitmeid muudatusi. Selguse huvides tuleks suunis (EL) 2015/856 (EKP/2015/12) uuesti sõnastada. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Keskpanga suunises (EL) 2015/856 (EKP/2015/12) (2) tuleb teha mitmeid muudatusi. Selguse huvides tuleks suunis (EL) 2015/856 (EKP/2015/12) uuesti sõnastada.

| (2) | Selleks et täita Euroopa Keskpangale (EKP) ja ühtses järelevalvemehhanismis osalevate liikmesriikide riiklikele pädevatele asutustele määrusega (EL) nr 1024/2013 antud ülesandeid, järgivad EKP ja riiklikud pädevad asutused sõltumatuse, vastutuse, läbipaistvuse ning kutse-eetika ja usaldusväärsuse kõrgeimaid standardeid, sh nulltolerantsi ebakohase käitumise ja ahistamise suhtes. Neid põhimõtteid ja standardeid tagav juhtimisraamistik on ühtse järelevalvemehhanismi usaldusväärsuse hoidmise põhielement ning oluline järelevalve alla kuuluvate üksuste ning liidu kodanike usalduse kindlustamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et täita Euroopa Keskpangale (EKP) ja ühtses järelevalvemehhanismis osalevate liikmesriikide riiklikele pädevatele asutustele määrusega (EL) nr 1024/2013 antud ülesandeid, järgivad EKP ja riiklikud pädevad asutused sõltumatuse, vastutuse, läbipaistvuse ning kutse-eetika ja usaldusväärsuse kõrgeimaid standardeid, sh nulltolerantsi ebakohase käitumise ja ahistamise suhtes. Neid põhimõtteid ja standardeid tagav juhtimisraamistik on ühtse järelevalvemehhanismi usaldusväärsuse hoidmise põhielement ning oluline järelevalve alla kuuluvate üksuste ning liidu kodanike usalduse kindlustamiseks.

| (3) | Ülaltoodut silmas pidades võttis EKP nõukogu 2015. aastal vastu suunise (EL) 2015/856 (EKP/2015/12), millega kehtestati ühtse järelevalvemehhanismi ühtse eetikaraamistiku põhimõtted (edaspidi „ühtse järelevalvemehhanismi eetikaraamistik“), mis tagavad ühtse järelevalvemehhanismi usaldusväärsuse ja maine, samuti üldsuse usalduse EKP ja ühtses järelevalvemehhanismis osalevate liikmesriikide riiklike pädevate asutuste organite liikmete ja töötajate usaldusväärsuse ja erapooletuse vastu. |
| --- | --- |

(3)

Ülaltoodut silmas pidades võttis EKP nõukogu 2015. aastal vastu suunise (EL) 2015/856 (EKP/2015/12), millega kehtestati ühtse järelevalvemehhanismi ühtse eetikaraamistiku põhimõtted (edaspidi „ühtse järelevalvemehhanismi eetikaraamistik“), mis tagavad ühtse järelevalvemehhanismi usaldusväärsuse ja maine, samuti üldsuse usalduse EKP ja ühtses järelevalvemehhanismis osalevate liikmesriikide riiklike pädevate asutuste organite liikmete ja töötajate usaldusväärsuse ja erapooletuse vastu.

| (4) | EKP nõukogu on seisukohal, et kutse-eetika ja usaldusväärsuse kõrgeimate standardite hoidmiseks tuleks edasi arendada olemasolevaid ühtseid miinimumstandardeid ja -eeskirju, mille eesmärk on vältida siseringitehinguid ja ühtse järelevalvemehhanismi mitteavaliku teabe väärkasutamist ning ennetada ja hallata huvide konflikte. Selleks peab EKP nõukogu oluliseks, et EKP ja riiklikud pädevad asutused võtaksid meetmeid, mille eesmärk on vältida isegi näiliseid siseringitehinguid, mitteavaliku teabe väärkasutamisi ja võimalikke huvide konflikte. Kuigi EKP-l ja riiklikel pädevatel asutustel peaks olema teatav vabadus selliste meetmete jaoks sobivaima raamistiku määratlemisel, on ühtse järelevalvemehhanismi maine piisavaks kaitsmiseks oluline, et ühtse järelevalvemehhanismi ülesannete täitmisel kohaldataks vähemalt EKP ja riiklike pädevate asutuste töötajate suhtes ühtlustatud meetmeid, eelkõige kriitilise tähtsusega isiklikke finantstehinguid käsitlevate eeskirjade osas. Neid ühtlustatud meetmeid tuleks kohaldada ka riiklike pädevate asutuste poolt ühtse järelevalvemehhanismi ülesannete täitmisega otseselt või kaudselt seotud haldus- ja/või nõuandefunktsiooni täitva majasisese organi liikmete suhtes. |
| --- | --- |

(4)

EKP nõukogu on seisukohal, et kutse-eetika ja usaldusväärsuse kõrgeimate standardite hoidmiseks tuleks edasi arendada olemasolevaid ühtseid miinimumstandardeid ja -eeskirju, mille eesmärk on vältida siseringitehinguid ja ühtse järelevalvemehhanismi mitteavaliku teabe väärkasutamist ning ennetada ja hallata huvide konflikte. Selleks peab EKP nõukogu oluliseks, et EKP ja riiklikud pädevad asutused võtaksid meetmeid, mille eesmärk on vältida isegi näiliseid siseringitehinguid, mitteavaliku teabe väärkasutamisi ja võimalikke huvide konflikte. Kuigi EKP-l ja riiklikel pädevatel asutustel peaks olema teatav vabadus selliste meetmete jaoks sobivaima raamistiku määratlemisel, on ühtse järelevalvemehhanismi maine piisavaks kaitsmiseks oluline, et ühtse järelevalvemehhanismi ülesannete täitmisel kohaldataks vähemalt EKP ja riiklike pädevate asutuste töötajate suhtes ühtlustatud meetmeid, eelkõige kriitilise tähtsusega isiklikke finantstehinguid käsitlevate eeskirjade osas. Neid ühtlustatud meetmeid tuleks kohaldada ka riiklike pädevate asutuste poolt ühtse järelevalvemehhanismi ülesannete täitmisega otseselt või kaudselt seotud haldus- ja/või nõuandefunktsiooni täitva majasisese organi liikmete suhtes.

| (5) | Järelevalve alla kuuluvate üksuste ja liidu kodanike usalduse tagamiseks EKP ja riiklike pädevate asutuste töötajate ning nende organite liikmete täieliku ametialase sõltumatuse vastu tuleks vältida isegi näiliseid huvide konflikte. Selleks tuleks kehtestada nõue, mille kohaselt peavad töötajad ja organite liikmed, kellel on juurdepääs turutundlikule teabele, järgima isiklike finantstehingute tegemisel konkreetseid eeskirju ja -standardeid, eelkõige juhul, kui asjaomased tehingud on seotud reguleeritud üksustega. |
| --- | --- |

(5)

Järelevalve alla kuuluvate üksuste ja liidu kodanike usalduse tagamiseks EKP ja riiklike pädevate asutuste töötajate ning nende organite liikmete täieliku ametialase sõltumatuse vastu tuleks vältida isegi näiliseid huvide konflikte. Selleks tuleks kehtestada nõue, mille kohaselt peavad töötajad ja organite liikmed, kellel on juurdepääs turutundlikule teabele, järgima isiklike finantstehingute tegemisel konkreetseid eeskirju ja -standardeid, eelkõige juhul, kui asjaomased tehingud on seotud reguleeritud üksustega.

| (6) | Kuigi ühtse järelevalvemehhanismi eetikaraamistikku kohaldatakse ainult järelevalveülesannete täitmisel, võttis EKP nõukogu riikide keskpankade (RKPd) ja riiklike pädevate asutuste usaldusväärsuse ja hea juhtimistava standardite võimalikult suure sidususe tagamiseks vastu Euroopa Keskpanga suunise (EL) 2015/855 (EKP/2015/11) (3) , millega kehtestatakse eurosüsteemi eetikaraamistiku põhimõtted (edaspidi „eurosüsteemi eetikaraamistik“), mida kohaldatakse riikide keskpankade eurosüsteemi ülesannete täitmisel. |
| --- | --- |

(6)

Kuigi ühtse järelevalvemehhanismi eetikaraamistikku kohaldatakse ainult järelevalveülesannete täitmisel, võttis EKP nõukogu riikide keskpankade (RKPd) ja riiklike pädevate asutuste usaldusväärsuse ja hea juhtimistava standardite võimalikult suure sidususe tagamiseks vastu Euroopa Keskpanga suunise (EL) 2015/855 (EKP/2015/11) (3) , millega kehtestatakse eurosüsteemi eetikaraamistiku põhimõtted (edaspidi „eurosüsteemi eetikaraamistik“), mida kohaldatakse riikide keskpankade eurosüsteemi ülesannete täitmisel.

| (7) | Suunisega (EL) 2015/856 (EKP/2015/12) kehtestatud põhimõtteid täiendati ühtse järelevalvemehhanismi eetikaraamistiku rakendamise tavadega (4), mille kiitis heaks EKP nõukogu ning mille EKP ja riiklikud pädevad asutused võtsid üle oma sise-eeskirjadesse ja tavadesse. Need ühtse järelevalvemehhanismi eetikaraamistiku rakendamise tavad, sealhulgas eelkõige rakendamise tava nr 4, mis käsitleb vastavuskontrolli funktsiooni, tuleks lisada läbivaadatud ühtse järelevalvemehhanismi eetikaraamistikku viisil, mis tagab riikliku pädeva asutuse organisatsioonilise sõltumatuse põhimõtte järgimise. |
| --- | --- |

(7)

Suunisega (EL) 2015/856 (EKP/2015/12) kehtestatud põhimõtteid täiendati ühtse järelevalvemehhanismi eetikaraamistiku rakendamise tavadega (4), mille kiitis heaks EKP nõukogu ning mille EKP ja riiklikud pädevad asutused võtsid üle oma sise-eeskirjadesse ja tavadesse. Need ühtse järelevalvemehhanismi eetikaraamistiku rakendamise tavad, sealhulgas eelkõige rakendamise tava nr 4, mis käsitleb vastavuskontrolli funktsiooni, tuleks lisada läbivaadatud ühtse järelevalvemehhanismi eetikaraamistikku viisil, mis tagab riikliku pädeva asutuse organisatsioonilise sõltumatuse põhimõtte järgimise.

| (8) | Suunisega (EL) 2015/856 (EKP/2015/12) nähakse ette, et EKP nõukogu vaatab asjaomase suunise korrapäraselt läbi, tagamaks, et ühtse järelevalvemehhanismi eetikaraamistik kajastaks jätkuvalt asjakohaseid standardeid ja parimaid tavasid, milles võetakse arvesse järelevalveasutuste ja liidu institutsioonide viimaseid arenguid. EKP kõrgetasemeliste töötajate tegevusjuhendi (5) (edaspidi „ühtne tegevusjuhend“) jõustumisega täiendati ühtseid kutse-eetika standardeid kõigi EKP kõrgetasemeliste organite liikmete ja asendusliikmete jaoks. Seetõttu peab EKP nõukogu vajalikuks ühtse järelevalvemehhanismi eetikaraamistikus sätestatud standardeid kohandada. |
| --- | --- |

(8)

Suunisega (EL) 2015/856 (EKP/2015/12) nähakse ette, et EKP nõukogu vaatab asjaomase suunise korrapäraselt läbi, tagamaks, et ühtse järelevalvemehhanismi eetikaraamistik kajastaks jätkuvalt asjakohaseid standardeid ja parimaid tavasid, milles võetakse arvesse järelevalveasutuste ja liidu institutsioonide viimaseid arenguid. EKP kõrgetasemeliste töötajate tegevusjuhendi (5) (edaspidi „ühtne tegevusjuhend“) jõustumisega täiendati ühtseid kutse-eetika standardeid kõigi EKP kõrgetasemeliste organite liikmete ja asendusliikmete jaoks. Seetõttu peab EKP nõukogu vajalikuks ühtse järelevalvemehhanismi eetikaraamistikus sätestatud standardeid kohandada.

| (9) | Selleks et luua institutsioonidevaheline üksus eetika ja vastavuskontrolliga seotud küsimuste ning suuniste (EL) 2015/855 (EKP/2015/11) ja (EL) 2015/856 (EKP/2015/12) rakendamisega seotud küsimuste käsitlemiseks, moodustas EKP nõukogu eetika- ja vastavuskontrollinõunike töörühma. Võttes arvesse nende küsimuste kasvavat tähtsust ning sellest tulenevat vajadust kehtestada ühtse järelevalvemehhanismi tasandil veelgi ambitsioonikamad standardid ja toetada ühtse järelevalvemehhanismi eetikaraamistiku sidusat rakendamist, on EKP nõukogu pidanud asjakohaseks anda eetika- ja vastavuskontrollinõunike töörühmale suurem vastutus ning muuta see töörühm alaliseks eetika- ja vastavuskontrolli konverentsiks. Suurem vastutus peaks võimaldama ühtsel järelevalvemehhanismil asjakohaselt tegeleda usaldusväärsuse ja hea juhtimistava standardite dünaamilisest loomusest tulenevate väljakutsetega. |
| --- | --- |

(9)

Selleks et luua institutsioonidevaheline üksus eetika ja vastavuskontrolliga seotud küsimuste ning suuniste (EL) 2015/855 (EKP/2015/11) ja (EL) 2015/856 (EKP/2015/12) rakendamisega seotud küsimuste käsitlemiseks, moodustas EKP nõukogu eetika- ja vastavuskontrollinõunike töörühma. Võttes arvesse nende küsimuste kasvavat tähtsust ning sellest tulenevat vajadust kehtestada ühtse järelevalvemehhanismi tasandil veelgi ambitsioonikamad standardid ja toetada ühtse järelevalvemehhanismi eetikaraamistiku sidusat rakendamist, on EKP nõukogu pidanud asjakohaseks anda eetika- ja vastavuskontrollinõunike töörühmale suurem vastutus ning muuta see töörühm alaliseks eetika- ja vastavuskontrolli konverentsiks. Suurem vastutus peaks võimaldama ühtsel järelevalvemehhanismil asjakohaselt tegeleda usaldusväärsuse ja hea juhtimistava standardite dünaamilisest loomusest tulenevate väljakutsetega.

| (10) | Eetikaraamistike üldise sidususe tagamiseks tuleks edasi arendada ja ühtse tegevusjuhendiga kooskõlla viia suunistes (EL) 2015/855 (EKP/2015/11) ja (EL) 2015/856 (EKP/2015/12) sätestatud põhimõisted, mis käsitlevad huvide konflikte, kingituste vastuvõtmist ja külaliste võõrustamist ning mitteavaliku teabe väärkasutamise keeldu. Eelkõige tuleks töölevõtmisele eelnevat kontrolli ja töösuhte lõppemisel kohaldatavaid piiranguid ühtse järelevalvemehhanismi juhtivtöötajatele, kelle aruandlus toimub vahetult juhtkonnale, veelgi laiendada, et leida tõhus lahendus järelevalveasutuste ja erasektori (eelkõige finantsturu osaliste) vahelistele nn pöördukse efektiga seotud probleemidele. |
| --- | --- |

(10)

Eetikaraamistike üldise sidususe tagamiseks tuleks edasi arendada ja ühtse tegevusjuhendiga kooskõlla viia suunistes (EL) 2015/855 (EKP/2015/11) ja (EL) 2015/856 (EKP/2015/12) sätestatud põhimõisted, mis käsitlevad huvide konflikte, kingituste vastuvõtmist ja külaliste võõrustamist ning mitteavaliku teabe väärkasutamise keeldu. Eelkõige tuleks töölevõtmisele eelnevat kontrolli ja töösuhte lõppemisel kohaldatavaid piiranguid ühtse järelevalvemehhanismi juhtivtöötajatele, kelle aruandlus toimub vahetult juhtkonnale, veelgi laiendada, et leida tõhus lahendus järelevalveasutuste ja erasektori (eelkõige finantsturu osaliste) vahelistele nn pöördukse efektiga seotud probleemidele.

| (11) | Kuigi ühtse järelevalvemehhanismi eetikaraamistikku kohaldatakse ainult järelevalveülesannete täitmisel, on siiski soovitav, et EKP ja riiklikud pädevad asutused kohaldaksid oma organite liikmete, töötajate ja muude ühtse järelevalvemehhanismi-väliste ülesannete täitjate suhtes samaväärseid standardeid. |
| --- | --- |

(11)

Kuigi ühtse järelevalvemehhanismi eetikaraamistikku kohaldatakse ainult järelevalveülesannete täitmisel, on siiski soovitav, et EKP ja riiklikud pädevad asutused kohaldaksid oma organite liikmete, töötajate ja muude ühtse järelevalvemehhanismi-väliste ülesannete täitjate suhtes samaväärseid standardeid.

| (12) | Käesoleva suunise sätted ei mõjuta riigi õigusaktide, eelkõige tööõigusaktide kohaldamist. |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva suunise sätted ei mõjuta riigi õigusaktide, eelkõige tööõigusaktide kohaldamist.

| (13) | Käesoleva suunise sätted ei tohiks mõjutada ühtse tegevusjuhendi ja konkreetsetes valdkondades kehtestatud eetikanõuete kohaldamist, mis vastavad vähemalt ühtse järelevalvemehhanismi eetikaraamistiku põhimõtetele, |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva suunise sätted ei tohiks mõjutada ühtse tegevusjuhendi ja konkreetsetes valdkondades kehtestatud eetikanõuete kohaldamist, mis vastavad vähemalt ühtse järelevalvemehhanismi eetikaraamistiku põhimõtetele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SUUNISE:

I PEATÜKK

Üldsätted

Artikkel 1

Kohaldamisala

1.   Käesolevat suunist kohaldatakse Euroopa Keskpanga (EKP) ja riiklike pädevate asutuste suhtes EKP-le antud järelevalveülesannete täitmisel. EKP ja riiklike pädevate asutuste poolt käesoleva suunise sätete järgimiseks vastu võetud sise-eeskirju kohaldatakse nende töötajate ja organite liikmete suhtes.

2.   EKP ja riiklike pädevate asutuste eesmärk peab olema õiguslikult võimalikus ulatuses laiendada käesoleva suunise sätete rakendamiseks määratletud kohustusi isikutele, kes osalevad järelevalveülesannete täitmisel, kuid ei ole EKP ja riiklike pädevate asutuste töötajad.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas suunises kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „riiklik pädev asutus” (national competent authority) – riiklik pädev asutus määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 2 punktis 2 määratletud tähenduses. See määratlus ei mõjuta riigisiseste õigusaktidega kehtestatud korda, mille kohaselt antakse teatavad järelevalveülesanded RKP-le, mis ei ole määratletud kui riiklik pädev asutus. Käesoleva suunise viited riiklikule pädevale asutusele hõlmavad sellisel juhul ka RKPd ülesannete osas, mis on talle antud riigisiseste õigusaktidega; |
| --- | --- |

1)

„riiklik pädev asutus” (national competent authority) – riiklik pädev asutus määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 2 punktis 2 määratletud tähenduses. See määratlus ei mõjuta riigisiseste õigusaktidega kehtestatud korda, mille kohaselt antakse teatavad järelevalveülesanded RKP-le, mis ei ole määratletud kui riiklik pädev asutus. Käesoleva suunise viited riiklikule pädevale asutusele hõlmavad sellisel juhul ka RKPd ülesannete osas, mis on talle antud riigisiseste õigusaktidega;

national competent authority

| 2) | „ühtse järelevalvemehhanismi eetikaraamistik“ (SSM Ethics Framework) – käesoleva suunise sätted, mida rakendavad EKP ja kõik riiklikud pädevad asutused; |
| --- | --- |

2)

„ühtse järelevalvemehhanismi eetikaraamistik“ (SSM Ethics Framework) – käesoleva suunise sätted, mida rakendavad EKP ja kõik riiklikud pädevad asutused;

SSM Ethics Framework

| 3) | „mitteavalik teave“ (non-public information) – mis tahes vormis teave, mis on seotud EKP-le ja riiklikele pädevatele asutustele antud järelevalveülesannete täitmisega ning mida ei ole avalikustatud; |
| --- | --- |

3)

„mitteavalik teave“ (non-public information) – mis tahes vormis teave, mis on seotud EKP-le ja riiklikele pädevatele asutustele antud järelevalveülesannete täitmisega ning mida ei ole avalikustatud;

non-public information

| 4) | „turutundlik teave“ (market-sensitive information) – detailse olemusega mitteavalik teave, mille avaldamisel on tõenäoliselt oluline mõju varahindadele või hindadele finantsturgudel; |
| --- | --- |

4)

„turutundlik teave“ (market-sensitive information) – detailse olemusega mitteavalik teave, mille avaldamisel on tõenäoliselt oluline mõju varahindadele või hindadele finantsturgudel;

market-sensitive information

| 5) | „töötaja“ (member of staff) – isik, kellel on EKP või riikliku pädeva asutusega töölepinguline suhe, välja arvatud juhul, kui talle on antud ainult ülesanded, mis ei ole seotud määruses (EL) nr 1024/2013 sätestatud järelevalveülesannete täitmisega; |
| --- | --- |

5)

„töötaja“ (member of staff) – isik, kellel on EKP või riikliku pädeva asutusega töölepinguline suhe, välja arvatud juhul, kui talle on antud ainult ülesanded, mis ei ole seotud määruses (EL) nr 1024/2013 sätestatud järelevalveülesannete täitmisega;

member of staff

| 6) | „organi liige“ (member of a body) – EKP või riikliku pädeva asutuse otsuseid tegeva organi või muu majasisese organi liige, kes ei ole töötaja, välja arvatud juhul, kui talle on antud ainult ülesanded, mis ei ole seotud määruses (EL) nr 1024/2013 sätestatud järelevalveülesannete täitmisega; |
| --- | --- |

6)

„organi liige“ (member of a body) – EKP või riikliku pädeva asutuse otsuseid tegeva organi või muu majasisese organi liige, kes ei ole töötaja, välja arvatud juhul, kui talle on antud ainult ülesanded, mis ei ole seotud määruses (EL) nr 1024/2013 sätestatud järelevalveülesannete täitmisega;

member of a body

| 7) | „reguleeritud üksus“ (regulated entity) – üks järgmistest üksustest:






  a) | Euroopa Keskpanga määruse (EL) nr 2021/379 (EKP/2021/2) (6) artikli 2 punkti 1 alapunktis b määratletud rahaloomeasutus, välja arvatud rahaturufondid; |
| --- | --- | --- |

7)

„reguleeritud üksus“ (regulated entity) – üks järgmistest üksustest:

regulated entity

a)

Euroopa Keskpanga määruse (EL) nr 2021/379 (EKP/2021/2) (6) artikli 2 punkti 1 alapunktis b määratletud rahaloomeasutus, välja arvatud rahaturufondid;

6

| b) | määruse (EL) nr 2021/379 (EKP/2021/2) artikli 2 punktis 4 määratletud mitterahaloomeasutusest krediidiasutus; |
| --- | --- |

b)

määruse (EL) nr 2021/379 (EKP/2021/2) artikli 2 punktis 4 määratletud mitterahaloomeasutusest krediidiasutus;

| c) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 (7) artikli 4 lõike 1 punktis 20 määratletud finantsvaldusettevõtja; |
| --- | --- |

c)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 (7) artikli 4 lõike 1 punktis 20 määratletud finantsvaldusettevõtja;

7

| d) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/87/EÜ (8) artikli 2 punktis 15 määratletud segafinantsvaldusettevõtja; |
| --- | --- |

d)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/87/EÜ (8) artikli 2 punktis 15 määratletud segafinantsvaldusettevõtja;

8

| e) | direktiivi 2002/87/EÜ artikli 2 punktis 14 määratletud finantskonglomeraat, kelle suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 4 lõike 1 punkti h kohaselt EKP täiendavat järelevalvet; |
| --- | --- |

e)

direktiivi 2002/87/EÜ artikli 2 punktis 14 määratletud finantskonglomeraat, kelle suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 4 lõike 1 punkti h kohaselt EKP täiendavat järelevalvet;

| 8) | „huvide konflikt“ (conflict of interest) – olukord, mille puhul isiklikud huvid võivad mõjutada või näiliselt mõjutada ülesannete ja kohustuste täitmise sõltumatust ja objektiivsust; |
| --- | --- |

8)

„huvide konflikt“ (conflict of interest) – olukord, mille puhul isiklikud huvid võivad mõjutada või näiliselt mõjutada ülesannete ja kohustuste täitmise sõltumatust ja objektiivsust;

conflict of interest

| 9) | „isiklikud huvid“ (personal interest) – töötaja või organi liikme, sealhulgas (kuid mitte ainult) tema otsese pereliikme (vanem, laps, vend või õde), abikaasa või partneri mis tahes rahaline või mitterahaline hüve või selle võimalus; |
| --- | --- |

9)

„isiklikud huvid“ (personal interest) – töötaja või organi liikme, sealhulgas (kuid mitte ainult) tema otsese pereliikme (vanem, laps, vend või õde), abikaasa või partneri mis tahes rahaline või mitterahaline hüve või selle võimalus;

personal interest

| 10) | „lühiajaline kauplemine“ (short-term trading) – finantsinstrumendi ost ja sellele järgnev müük või sama finantsinstrumendi müük ja sellele järgnev ost 90 kalendripäeva jooksul; |
| --- | --- |

10)

„lühiajaline kauplemine“ (short-term trading) – finantsinstrumendi ost ja sellele järgnev müük või sama finantsinstrumendi müük ja sellele järgnev ost 90 kalendripäeva jooksul;

short-term trading

| 11) | „varem omandatud vara“ (legacy asset) – keelatud vara, mille organi liige või töötaja omandas enne vara või selle suhtes kohaldatava keelu kehtestamist või mis jõudis tema valdusesse hilisemal ajal asjaolude tõttu, mida tal ei olnud võimalik mõjutada; |
| --- | --- |

11)

„varem omandatud vara“ (legacy asset) – keelatud vara, mille organi liige või töötaja omandas enne vara või selle suhtes kohaldatava keelu kehtestamist või mis jõudis tema valdusesse hilisemal ajal asjaolude tõttu, mida tal ei olnud võimalik mõjutada;

legacy asset

| 12) | „eelis“ (advantage) – kingitus, võõrustamine või muu rahaline, mitterahaline või muu hüve, mis ei ole kokkulepitud hüvitis osutatud teenuste eest ning millele saajal puudub muu õigus. |
| --- | --- |

12)

„eelis“ (advantage) – kingitus, võõrustamine või muu rahaline, mitterahaline või muu hüve, mis ei ole kokkulepitud hüvitis osutatud teenuste eest ning millele saajal puudub muu õigus.

advantage

Artikkel 3

Vastuolu riikide õigusnormidega ja erinevate eetikaraamistike kohaldatavus

1.   Kui riiklikul pädeval asutusel ei ole kohaldatava riigisisese õiguse tõttu võimalik käesoleva suunise sätet rakendada, teavitab ta sellest põhjendamatu viivituseta EKPd ning võtab tema käsutuses olevaid mõistlikke meetmeid sellise riigisisesest õigusest tuleneva takistuse ületamiseks, et saavutada käesoleva suunise ühtlustatud rakendamine kogu ühtses järelevalvemehhanismis.

2.   Käesoleva suunise sätted ei piira EKP või riiklike pädevate asutuste kehtestatud rangemate eetikareeglite kohaldamist oma töötajate ja organite liikmete suhtes.

II PEATÜKK

Eetilise käitumise standardid

1. OSA

ÜLDPÕHIMÕTTED

Artikkel 4

Aluspõhimõtted

1.   EKP ja riiklikud pädevad asutused võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et nende töötajad ja organite liikmed järgivad oma ülesannete ja kohustuste täitmisel eetilise käitumise kõrgeimaid standardeid.

2.   Lõikes 1 sätestatud kohustuse täitmisel võtavad EKP ja riiklikud pädevad asutused eelkõige vajalikud meetmed tagamaks, et nende töötajad ja organite liikmed tegutsevad ausalt, sõltumatult, erapooletult, lugupidavalt ja kaalutletult, vältides mis tahes ebakohast käitumist või ahistamist ning mitte lähtudes isiklikest huvidest, seeläbi hoides ja edendades üldsuse usaldust ühtse järelevalvemehhanismi vastu.

Artikkel 5

Suhted väliste osapooltega

EKP ja riiklikud pädevad asutused võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et nende töötajad ja organite liikmed, kes suhtlevad väliste osapooltega – eelkõige finantsteenuste sektori esindajatega – a) säilitavad väliste osapooltega suhtlemisel neutraalsuse ja järgivad võrdse kohtlemise põhimõtet, b) koostavad kohtumistest ülevaate ja c) hoiduvad mis tahes käitumisest, mis võib näida eeliste, sealhulgas ärilist või mainekujunduslikku laadi eeliste, andmisena välistele osapooltele.

2. OSA

HUVIDE KONFLIKTI ENNETAMINE JA HALDAMINE

Artikkel 6

Huvide konflikt

1.   EKP ja riiklikud pädevad asutused loovad mehhanismi, et vältida olukorda, kus tööle võetaval kandidaadil on huvide konflikt, mis tuleneb muu hulgas varasemast kutsealasest tegevusest, finantsosalusest, eraviisilisest tegevusest või isiklikest suhetest.

2.   EKP ja riiklikud pädevad asutused kehtestavad sise-eeskirjad, milles nõutakse töötajatelt ja organite liikmetelt töösuhte kestel olukorra vältimist, millest võiks tuleneda huvide konflikt, ning sellisest olukorrast teatamist. EKP ja riiklikud pädevad asutused võtavad vajalikud meetmed, et tagada huvide konfliktist teatamise korral selle nõuetekohane registreerimine ja asjakohaste meetmete võtmine huvide konflikti lahendamiseks või leevendamiseks, sealhulgas asjaomase küsimusega seotud töökohustustest vabastamine.

3.   EKP ja riiklikud pädevad asutused loovad mehhanismi, et hinnata ja vältida võimalikke huvide konflikte, mis tulenevad nende töötajate ja organite liikmete töösuhtele järgnevast ametialasest tegevusest, sealhulgas nägema ette asjakohase teatamiskohustuse ja vaheperioodi.

4.   EKP ja riiklikud pädevad asutused loovad asjakohastel juhtudel mehhanismi, et hinnata ja vältida võimalikke huvide konflikte, mis tulenevad töötajate ametialasest tegevusest tasustamata puhkuse ajal.

Artikkel 7

Eeliste saamise keeld

1.   EKP ja riiklikud pädevad asutused kehtestavad sise-eeskirjad, millega keelatakse nende töötajatel ja organite liikmetel taotleda, saada või vastu võtta lubadust, millega nad ise või mistahes muu isik saaks eelise, mis on mistahes viisil seotud nende ametlike kohustuste täitmisega.

2.   EKP ja riiklikud pädevad asutused võivad oma sise-eeskirjades ette näha erandid lõikes 1 sätestatud keelust seoses eelistega, mida pakuvad keskpangad, riiklikud pädevad asutused, liidu institutsioonid, organid või asutused, rahvusvahelised organisatsioonid, valitsusasutused või akadeemilised ringkonnad, ja tavapäraste või tähtsusetute eelistega, mida pakub erasektor, kui need ei ole sagedased ega samast allikast. EKP ja riiklikud pädevad asutused võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et need erandid ei mõjutaks isegi näiliselt nende töötajate ja organite liikmete sõltumatust ja erapooletust.

3. OSA

AMETISALADUS JA MITTEAVALIKU TEABE VÄÄRKASUTAMISE ENNETAMINE

Artikkel 8

Ametisaladus ja mitteavaliku teabe avalikustamise keeld

Võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja artiklist 37, määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 27 lõikest 1 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL (9) artiklist 53 tulenevat ametisaladuse hoidmise kohustust, võtavad EKP ja riiklikud pädevad asutused vajalikud meetmed tagamaks, et nende töötajad ja organite liikmed järgivad nende suhtes kohaldatavat ametisaladuse hoidmise kohustust ning neil on keelatud avaldada mitteavalikku teavet kolmandatele isikutele, välja arvatud juhul, kui neile on antud luba asjaomase teabe avaldamiseks.

9

Artikkel 9

Mitteavaliku teabe väärkasutamise keeld

1.   EKP ja riiklikud pädevad asutused võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et nende töötajatel ja organite liikmetel on keelatud mitteavalikku teavet väärkasutada.

2.   Mitteavaliku teabe väärkasutamise keeld hõlmab vähemalt mitteavaliku teabe kasutamist: a) isiklike finantstehingute tegemiseks enda või kolmanda isiku nimel ja b) kolmandale isikule soovituste andmiseks või tema kallutamiseks tegutsema asjaomase mitteavaliku teabe põhjal.

Artikkel 10

Isiklike finantstehingute üldpõhimõtted

EKP ja riiklikud pädevad asutused võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et nende töötajad ja organite liikmed on kohustatud olema ettevaatlikud isiklike finantstehingute tegemisel enda või kolmanda isiku nimel, ja tegutsema seejuures vaoshoitult ning keskpika või pikaajalise investeerimisplaani alusel.

Artikkel 11

Konkreetsed piirangud kriitilise tähtsusega isiklikele finantstehingutele

1.   Tulemuslikkuse, tõhususe ja proportsionaalsuse kaalutluste põhjal võtavad EKP ja riiklikud pädevad asutused vastu sise-eeskirjad, mida kohaldatakse töötajate ja organite liikmete suhtes, kellel on ühtse järelevalvemehhanismi ülesannete täitmisel juurdepääs turutundlikule teabele muul viisil kui ühekordselt (edaspidi „turutundlikule teabele juurdepääsu omavad isikud“), kehtestades lõikes 2 sätestatud konkreetsed piirangud isiklikele finantstehingutele, mis on või näivad olevat tihedalt seotud ühtse järelevalvemehhanismi ülesannete täitmisega (edaspidi „kriitilise tähtsusega isiklikud finantstehingud“).

2.   Lõikes 1 osutatud sise-eeskirjadega:

| a) | keelatakse kriitilise tähtsusega isiklike finantstehingute tegemine:






  i) | reguleeritud üksuse emiteeritud omakapitali- ja võlainstrumentidega; |
| --- | --- | --- |

a)

keelatakse kriitilise tähtsusega isiklike finantstehingute tegemine:

i)

reguleeritud üksuse emiteeritud omakapitali- ja võlainstrumentidega;

| ii) | tuletisinstrumentidega, mis on seotud reguleeritud üksuse emiteeritud omakapitali- ja võlainstrumentidega; |
| --- | --- |

ii)

tuletisinstrumentidega, mis on seotud reguleeritud üksuse emiteeritud omakapitali- ja võlainstrumentidega;

| iii) | investeerimisfondide osakutega, mille investeerimispoliitika eesmärgid on suunatud ainult reguleeritud üksustele; ja |
| --- | --- |

iii)

investeerimisfondide osakutega, mille investeerimispoliitika eesmärgid on suunatud ainult reguleeritud üksustele; ja

| b) | piiratakse muude kriitilise tähtsusega isiklike finantstehingute tegemist; ja |
| --- | --- |

b)

piiratakse muude kriitilise tähtsusega isiklike finantstehingute tegemist; ja

| c) | piiratakse lühiajalist kauplemist. |
| --- | --- |

c)

piiratakse lühiajalist kauplemist.

3.   Tulemuslikkuse, tõhususe ja proportsionaalsuse kaalutlustel võivad lõike 2 punktide b ja c kohaselt vastu võetud sise-eeskirjad hõlmata üht või mitut järgmist piirangut tehingute tegemisele:

| a) | keeld; |
| --- | --- |

a)

keeld;

| b) | eelneva loa nõue; |
| --- | --- |

b)

eelneva loa nõue;

| c) | eelneva või tagantjärele aruandluse nõue; |
| --- | --- |

c)

eelneva või tagantjärele aruandluse nõue;

| d) | keeluperiood, mille jooksul tehingute teostamine on keelatud. |
| --- | --- |

d)

keeluperiood, mille jooksul tehingute teostamine on keelatud.

4.   EKP ja riiklike pädevate asutuste sise-eeskirjadega: i) sätestatakse nõue, mille kohaselt turutundlikule teabele juurdepääsu omavad isikud teatavad oma varem omandatud varast, kui asjaomase vara hoidmine tekitab huvide konflikti seoses ühtse järelevalvemehhanismi ülesannete täitmisega; ja ii) luuakse mehhanism tagamaks, et varem omandatud varast tulenevad huvide konfliktid lahendatakse mõistliku aja jooksul; sealhulgas võidakse nõuda, et huvide konflikti tekitav varem omandatud vara võõrandatakse mõistliku aja jooksul. EKP ja riiklikud pädevad asutused võivad oma sise-eeskirjades sätestada, et varem omandatud vara, mis ei tekita huvide konflikte, võib alles jääda.

5.   EKP ja riiklikud pädevad asutused sätestavad oma sise-eeskirjades tingimused ja tagatised, mille alusel vabastatakse käesolevas artiklis sätestatud konkreetsetest piirangutest turutundlikule teabele juurdepääsu omavad isikud, kes annavad oma isiklike finantsvarade juhtimise üle sõltumatule kolmandale isikule kirjaliku varahalduse lepingu alusel.

6.   EKP ja riiklikud pädevad asutused võivad kehtestada sise-eeskirjad, millega kohaldatakse käesolevas artiklis sätestatud piiranguid nende töötajate ja organite liikmete suhtes, kes ei ole turutundlikule teabele juurdepääsu omavad isikud.

7.   EKP ja riiklikud pädevad asutused võtavad vajalikud meetmed, et kohandada oma sise-eeskirju, millega kehtestatakse konkreetsed piirangud lõikes 2 osutatud kriitilise tähtsusega isiklikele finantstehingutele, et kajastada EKP nõukogu otsuseid.

III PEATÜKK

Koostöö ja ühtse järelevalvemehhanismi eetikaraamistiku rakendamine

Artikkel 12

Sõltumatu eetika- ja/või vastavuskontrolli funktsioon

1.   EKP ja riiklikud pädevad asutused võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et neil on ühe riskijuhtimise põhifunktsioonina loodud spetsiaalne eetika- ja/või vastavuskontrolli funktsioon, et toetada oma otsuseid tegevaid organeid ühtse järelevalvemehhanismi eetikaraamistiku rakendamisel. Eetika- ja/või vastavuskontrolli funktsioonil peab olema oma ülesannete täitmiseks vajalik staatus, volitused ja sõltumatus. Ta peab vahetult – hierarhiliselt või funktsionaalselt – andma aru EKP või asjaomase riikliku pädeva asutuse kõrgeimale juhtimistasandile. Talle tuleb anda piisavalt vahendeid, et ta saaks täita oma ülesandeid, hoida end kursis valdkonna arengutega ning ajakohastada oma ekspertteadmisi.

2.   Eetika- ja/või vastavuskontrolli funktsiooni kohustused seoses ühtse järelevalvemehhanismi eetikaraamistikuga hõlmavad järgmist: a) nõustamine ühtse järelevalvemehhanismi eetikaraamistiku tõlgendamise ja kohaldamise valdkonnas, b) teadlikkuse suurendamine ja kohustuslike koolituste korraldamine, c) vastavusriskide kindlakstegemine ja hindamine, d) vastavusnõuete täitmise jälgimine ja kontroll, e) rikkumise juhtude aruandlus, f) EKP või asjaomase riikliku pädeva asutuse sise-eeskirjade ja tavade koostamine või kohastel juhtudel koostamisele kaasaaitamine, g) artikli 15 lõikes 1 osutatud aastaaruande koostamine EKP või asjaomase riikliku pädeva asutuse poolt.

3.   EKP ja riiklikud pädevad asutused võtavad vajalikud meetmed, et tagada oma eetika- ja/või vastavuskontrolli funktsiooni nõuetekohane ja õigeaegne kaasamine küsimustesse, mis võivad mõjutada ühtse järelevalvemehhanismi eetikaraamistikku.

4.   EKP ja riiklike pädevate asutuste eetika- ja/või vastavuskontrolli funktsioon tagab oma kohustuste täitmisel saadud teabe täieliku konfidentsiaalsuse ning töötleb ja säilitab isikuandmeid vastavalt kohaldatavatele andmekaitse-eeskirjadele.

5.   Juhul kui EKP ja riiklike pädevate asutuste eetika- ja/või vastavuskontrolli funktsioon täidab muid ülesandeid ja kohustusi, võtavad EKP ja riiklikud pädevad asutused vajalikud meetmed tagamaks, et kõik sellised ülesanded ja kohustused on kooskõlas eetika- ja/või vastavuskontrolli funktsiooniga või selle organisatsiooniüksuse ülesannete ja kohustustega, millega eetika- ja/või vastavuskontrolli funktsioon on organisatsiooniliselt seotud.

Artikkel 13

Vastavusnõuete täitmise jälgimine

1.   EKP ja riiklikud pädevad asutused loovad mehhanismi käesoleva suunise rakendamiseks kehtestatud eeskirjade täitmise jälgimiseks. Jälgima peab eelkõige vastavust sise-eeskirjadele, millega rakendatakse artiklis 11 sätestatud kriitilise tähtsusega isiklike finantstehingute suhtes kohaldatavaid konkreetseid piiranguid, ning kohastel juhtudel tuleb läbi viia korrapärane ja/või juhtumipõhine vastavusnõuete täitmise kontroll.

2.   Vastavusnõuete täitmise jälgimine ei mõjuta sise-eeskirju, mille alusel võib teostada siseuurimist, kui töötajat või organi liiget kahtlustatakse käesoleva suunise rakendamiseks kehtestatud eeskirjade rikkumises.

Artikkel 14

Rikkumise juhtude aruandlus ja tagajärjed

1.   EKP ja riiklikud pädevad asutused võtavad vastu sise-eeskirjad rikkumisest teatamise kohta ning sisekorra käesoleva suunise rakendamiseks kehtestatud eeskirjade rikkumise juhtude aruandluse kohta. Need sise-eeskirjad ja sisekord peavad hõlmama meetmeid, millega tagatakse rikkumisest teatavate isikute asjakohane kaitse.

2.   EKP ja riiklikud pädevad asutused võtavad vajalikke meetmeid tagamaks, et rikkumise juhtudel on tagajärjed, sh proportsionaalsete distsiplinaarmeetmete asjakohane kohaldamine kooskõlas distsiplinaareeskirjade ja -menetlustega.

3.   EKP ja riiklikud pädevad asutused teatavad viivitamatult EKP nõukogule organisatsioonilise arengu komitee ja EKP järelevalvenõukogu kaudu vastavalt kehtivatele sise-eeskirjadele suurematest vahejuhtumitest, mis on seotud käesoleva suunise rakendamiseks kehtestatud sise-eeskirjade rikkumisega, ning teavitavad sellest ka auditikomiteed ja ECCd.

IV PEATÜKK

Lõppsätted

Artikkel 15

Aruandlus ja läbivaatamine

1.   EKP ja riiklikud pädevad asutused edastavad eetika- ja vastavuskontrolli konverentsile aastaaruande käesoleva suunise rakendamise kohta, et vahetada käesoleva suunise rakendamisega seotud teavet ning valmistada ette eelseisvaid läbivaatamisi ja/või hõlbustada ühiste lähenemisviiside kujundamist, nagu on osutatud artikli 12 lõikes 2.

2.   EKP nõukogu vaatab käesoleva suunise läbi vähemalt iga kolme aasta järel alates kuupäevast, mil suunise rakendamiseks kehtestatud eeskirju ja meetmeid tuli kohaldada, hiljemalt artikli 17 lõike 2 kohaselt või eetika- ja vastavuskontrolli konverentsi soovitusel.

Artikkel 16

Kehtetuks tunnistamine

1.   Käesolevaga tunnistatakse suunis (EL) 2015/856 (EKP/2015/12) kehtetuks.

2.   Viiteid suunisele (EL) 2015/856 (EKP/2015/12) käsitletakse viidetena käesolevale suunisele ja lähtuda tuleb vastavustabelist käesoleva suunise lisas.

Artikkel 17

Jõustumine ja rakendamine

1.   Käesolev suunis jõustub päeval, mil sellest riiklikele pädevatele asutustele teatatakse.

2.   EKP ja riiklikud pädevad asutused võtavad käesoleva suunise rakendamiseks ja järgimiseks vajalikud meetmed ja kohaldavad suunise rakendamiseks vajalikke eeskirju ja meetmeid alates 1. juunist 2023. Riiklikud pädevad asutused teavitavad EKPd mistahes takistustest käesoleva suunise rakendamisel ja teavitavad EKPd nende meetmetega seotud dokumentidest ja meetmetest hiljemalt 1. aprilliks 2023.

Artikkel 18

Adressaadid

Käesolev suunis on adresseeritud EKP-le ja riiklikele pädevatele asutustele.

Frankfurt Maini ääres, 2. november 2021

EKP nõukogu nimel

EKP president

Christine LAGARDE

---

(1)  
  ELT L 287, 29.10.2013, lk 63.

1

(2)  Euroopa Keskpanga suunis (EL) 2015/856, 12. märts 2015, millega kehtestatakse ühtse järelevalvemehhanismi eetikaraamistiku põhimõtted (EKP/2015/12) (ELT L 135, 2.6.2015, lk 29).

2

(3)  Euroopa Keskpanga suunis (EL) 2015/855, 12. märts 2015, millega kehtestatakse eurosüsteemi eetikaraamistiku põhimõtted ja tunnistatakse kehtetuks suunis EKP/2002/6 miinimumnõuete kohta Euroopa Keskpanga ja riikide keskpankade jaoks rahapoliitiliste toimingute teostamisel, EKP välisreservidega valuutatehingute teostamisel ning EKP välisvaluutareservide haldamisel (EKP/2015/11) (ELT L 135, 2.6.2015, lk 23).

3

(4)  
  Ethics Framework for the SSM Implementation Practices, 12. märts 2015, avaldatud EUR-Lexis.

4

Ethics Framework for the SSM Implementation Practices

(5)  Euroopa Keskpanga kõrgetasemeliste töötajate tegevusjuhend (ELT C 89, 8.3.2019, lk 2).

5

(6)  Euroopa Keskpanga määrus (EL) nr 2021/379, 22. jaanuar 2021, krediidiasutuste ja rahaloomeasutuste sektori bilansikirjete kohta (EKP/2021/2) (ELT L 73, 3.3.2021, lk 16).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 575/2013, 26. juuni 2013, krediidiasutuste suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta (ELT L 176, 27.6.2013, lk 1).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/87/EÜ, 16. detsember 2002, milles käsitletakse finantskonglomeraati kuuluvate krediidiasutuste, kindlustusseltside ja investeerimisühingute täiendavat järelevalvet ning millega muudetakse nõukogu direktiive 73/239/EMÜ, 79/267/EMÜ, 92/49/EMÜ, 92/96/EMÜ, 93/6/EMÜ ja 93/22/EMÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 98/78/EÜ ja 2000/12/EÜ (ELT L 35, 11.2.2003, lk 1).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/36/EL, 26. juuni 2013, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338-436).

9

---

LISA

Vastavustabel

| Suunis (EL) 2015/856 (EKP/2015/12) | Käesolev suunis |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikkel 2 |
| Artikkel 2 | Artikkel 1 |
| Artikkel 3 | / |
| Artikkel 4 | / |
| Artikkel 5 | Artikkel 13 |
| Artikkel 6 | Artikkel 14 |
| Artikkel 7 | Artikkel 9 |
| Artikkel 8 | Artikkel 11 |
| Artikkel 9 | Artikkel 6 |
| Artikkel 10 | Artikkel 7 |
| Artikkel 11 | Artikkel 17 |
| Artikkel 12 | Artikkel 15 |
| Artikkel 13 | Artikkel 18 |

Suunis (EL) 2015/856 (EKP/2015/12)

Käesolev suunis

Artikkel 1

Artikkel 2

Artikkel 2

Artikkel 1

Artikkel 3

/

Artikkel 4

/

Artikkel 5

Artikkel 13

Artikkel 6

Artikkel 14

Artikkel 7

Artikkel 9

Artikkel 8

Artikkel 11

Artikkel 9

Artikkel 6

Artikkel 10

Artikkel 7

Artikkel 11

Artikkel 17

Artikkel 12

Artikkel 15

Artikkel 13

Artikkel 18

---