# Jurnalul Oficial L 354/2021

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 354 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 646 octombrie 2021 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 354

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 646 octombrie 2021

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia (UE) 2021/1757 a Comisiei din 4 decembrie 2020 privind schema de ajutoare SA.38399 – 2019/C (ex 2018/E) pusă în aplicare de Italia Impozitarea porturilor în Italia (
  1
  ) | 1 |
| | * | Decizia (UE) 2021/1758 a Băncii Centrale Europene din 21 septembrie 2021 de modificare a Deciziei BCE/2007/7 privind termenii și condițiile TARGET2-ECB (BCE/2021/43) | 29 |
| | | ORIENTĂRI |
| | * | Orientarea (UE) 2021/1759 a Băncii Centrale Europene din 20 iulie 2021 de modificare a Orientării BCE/2012/27 privind sistemul transeuropean automat de transfer rapid cu decontare pe bază brută în timp real (TARGET2) (BCE/2021/30) | 45 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

DECIZII

*

Decizia (UE) 2021/1757 a Comisiei din 4 decembrie 2020 privind schema de ajutoare SA.38399 – 2019/C (ex 2018/E) pusă în aplicare de Italia Impozitarea porturilor în Italia (
  1
  )

1

1

*

Decizia (UE) 2021/1758 a Băncii Centrale Europene din 21 septembrie 2021 de modificare a Deciziei BCE/2007/7 privind termenii și condițiile TARGET2-ECB (BCE/2021/43)

29

ORIENTĂRI

*

Orientarea (UE) 2021/1759 a Băncii Centrale Europene din 20 iulie 2021 de modificare a Orientării BCE/2012/27 privind sistemul transeuropean automat de transfer rapid cu decontare pe bază brută în timp real (TARGET2) (BCE/2021/30)

45

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

DECIZII

| 6.10.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 354/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 354/1

---

DECIZIA (UE) 2021/1757 A COMISIEI

din 4 decembrie 2020

privind schema de ajutoare SA.38399 – 2019/C (ex 2018/E) pusă în aplicare de Italia Impozitarea porturilor în Italia

(Numai textul în limba italiană este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolul 108 alineatul (2) primul paragraf,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),

după ce părțile interesate au fost invitate să prezinte observații în conformitate cu dispozițiile sus-menționate (1) și având în vedere observațiile acestora,

întrucât:

1.   PROCEDURĂ

PROCEDURĂ

| (1) | Prin scrisoarea din 3 iulie 2013, Comisia a trimis un chestionar cuprinzător tuturor statelor membre, pentru a colecta informații despre impozitarea porturilor și despre alte forme posibile de sprijin din partea statului pentru diferite tipuri de investiții sau pentru operarea porturilor. Autoritățile italiene au trimis răspunsurile la chestionarul sus-menționat prin scrisoarea din 12 septembrie 2013 și prin scrisoarea din 1 octombrie 2013. Prin scrisorile din 24 ianuarie 2014 și 2 septembrie 2014, Comisia a solicitat informații suplimentare, care au fost transmise de Italia prin scrisorile din 14 februarie 2014, 11 septembrie 2014 și 29 septembrie 2014. Prin scrisoarea din 14 noiembrie 2014, autoritățile italiene au furnizat informații suplimentare. Prin scrisoarea din 27 aprilie 2017, Comisia a adresat autorităților italiene o nouă solicitare de informații, la care acestea au răspuns la 24 mai 2017. |
| --- | --- |

(1)

Prin scrisoarea din 3 iulie 2013, Comisia a trimis un chestionar cuprinzător tuturor statelor membre, pentru a colecta informații despre impozitarea porturilor și despre alte forme posibile de sprijin din partea statului pentru diferite tipuri de investiții sau pentru operarea porturilor. Autoritățile italiene au trimis răspunsurile la chestionarul sus-menționat prin scrisoarea din 12 septembrie 2013 și prin scrisoarea din 1 octombrie 2013. Prin scrisorile din 24 ianuarie 2014 și 2 septembrie 2014, Comisia a solicitat informații suplimentare, care au fost transmise de Italia prin scrisorile din 14 februarie 2014, 11 septembrie 2014 și 29 septembrie 2014. Prin scrisoarea din 14 noiembrie 2014, autoritățile italiene au furnizat informații suplimentare. Prin scrisoarea din 27 aprilie 2017, Comisia a adresat autorităților italiene o nouă solicitare de informații, la care acestea au răspuns la 24 mai 2017.

| (2) | Prin scrisoarea din 30 aprilie 2018, Comisia, în conformitate cu articolul 21 din Regulamentul (UE) 2015/1589 al Consiliului (denumit în continuare „Regulamentul de procedură”) (2), a informat Italia cu privire la evaluarea preliminară, din perspectiva ajutorului de stat, a dispozițiilor referitoare la impozitarea porturilor și a invitat autoritățile italiene să își prezinte observațiile. La 22 mai 2018 și la 27 iunie 2018 au avut loc reuniuni între Comisie și autoritățile italiene. Prin scrisoarea din 3 iulie 2018, Italia a răspuns la scrisoarea Comisiei din 30 aprilie 2018. Italia a furnizat informații suplimentare prin scrisoarea din 10 septembrie 2018. |
| --- | --- |

(2)

Prin scrisoarea din 30 aprilie 2018, Comisia, în conformitate cu articolul 21 din Regulamentul (UE) 2015/1589 al Consiliului (denumit în continuare „Regulamentul de procedură”) (2), a informat Italia cu privire la evaluarea preliminară, din perspectiva ajutorului de stat, a dispozițiilor referitoare la impozitarea porturilor și a invitat autoritățile italiene să își prezinte observațiile. La 22 mai 2018 și la 27 iunie 2018 au avut loc reuniuni între Comisie și autoritățile italiene. Prin scrisoarea din 3 iulie 2018, Italia a răspuns la scrisoarea Comisiei din 30 aprilie 2018. Italia a furnizat informații suplimentare prin scrisoarea din 10 septembrie 2018.

2

| (3) | La 8 ianuarie 2019, Comisia a propus măsuri adecvate în temeiul articolului 22 din Regulamentul de procedură. Comisia a invitat Italia să adopte măsuri care să garanteze că autoritățile sistemului portuar care desfășoară activități economice sunt supuse impozitului pe profit în același mod precum alte întreprinderi. În plus, Comisia a invitat autoritățile italiene să o informeze în scris, în termen de două luni de la primirea propunerii, că acceptă, în temeiul articolului 23 alineatul (1) din Regulamentul de procedură, necondiționat, fără echivoc și în întregime propunerea de măsuri adecvate. |
| --- | --- |

(3)

La 8 ianuarie 2019, Comisia a propus măsuri adecvate în temeiul articolului 22 din Regulamentul de procedură. Comisia a invitat Italia să adopte măsuri care să garanteze că autoritățile sistemului portuar care desfășoară activități economice sunt supuse impozitului pe profit în același mod precum alte întreprinderi. În plus, Comisia a invitat autoritățile italiene să o informeze în scris, în termen de două luni de la primirea propunerii, că acceptă, în temeiul articolului 23 alineatul (1) din Regulamentul de procedură, necondiționat, fără echivoc și în întregime propunerea de măsuri adecvate.

| (4) | Prin scrisoarea din 7 martie 2019, Italia a respins în mod oficial propunerea Comisiei. La 2 aprilie 2019 și la 7 mai 2019 au avut loc reuniuni suplimentare între autoritățile italiene și Comisie. La aceste reuniuni, Italia și-a reiterat poziția. |
| --- | --- |

(4)

Prin scrisoarea din 7 martie 2019, Italia a respins în mod oficial propunerea Comisiei. La 2 aprilie 2019 și la 7 mai 2019 au avut loc reuniuni suplimentare între autoritățile italiene și Comisie. La aceste reuniuni, Italia și-a reiterat poziția.

| (5) | Întrucât autoritățile italiene nu au acceptat propunerea de măsuri adecvate, Comisia a decis, prin scrisoarea din 15 noiembrie 2019, să inițieze procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din tratat, în temeiul articolului 23 alineatul (2) din Regulamentul de procedură. Decizia Comisiei de a iniția procedura a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (3). Comisia a invitat Italia și părțile interesate să prezinte observații. |
| --- | --- |

(5)

Întrucât autoritățile italiene nu au acceptat propunerea de măsuri adecvate, Comisia a decis, prin scrisoarea din 15 noiembrie 2019, să inițieze procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din tratat, în temeiul articolului 23 alineatul (2) din Regulamentul de procedură. Decizia Comisiei de a iniția procedura a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (3). Comisia a invitat Italia și părțile interesate să prezinte observații.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

3

| (6) | Italia a transmis observațiile sale Comisiei prin scrisoarea din 4 februarie 2020. |
| --- | --- |

(6)

Italia a transmis observațiile sale Comisiei prin scrisoarea din 4 februarie 2020.

| (7) | Comisia a primit observații de la următoarele părți interesate:






  1. | Confetra – Confederazione Generale Italiana dei Trasporti e della Logistica (Confederația Generală Italiană a Transporturilor și Logisticii); |
| --- | --- | --- |

(7)

Comisia a primit observații de la următoarele părți interesate:

1.

Confetra – Confederazione Generale Italiana dei Trasporti e della Logistica (Confederația Generală Italiană a Transporturilor și Logisticii);

Confederazione Generale Italiana dei Trasporti e della Logistica

| 2. | Conftrasporto-Confcommercio (Confederația Asociațiilor de Transport, Transport Maritim și Logistică); |
| --- | --- |

2.

Conftrasporto-Confcommercio (Confederația Asociațiilor de Transport, Transport Maritim și Logistică);

| 3. | Assoporti (Asociația Porturilor din Italia); |
| --- | --- |

3.

Assoporti (Asociația Porturilor din Italia);

| 4. | Federazione Italiana Lavoratori Trasporti FILT-CGIL, Federazione Italiana Trasporti FIT-CISL, Unione Italiana dei Lavoratori dei Trasporti UILTRASPORTI (Federația Italiană a Lucrătorilor din Transporturi, Federația Italiană a Transporturilor, Uniunea Italiană a Lucrătorilor din Transporturi); |
| --- | --- |

4.

Federazione Italiana Lavoratori Trasporti FILT-CGIL, Federazione Italiana Trasporti FIT-CISL, Unione Italiana dei Lavoratori dei Trasporti UILTRASPORTI (Federația Italiană a Lucrătorilor din Transporturi, Federația Italiană a Transporturilor, Uniunea Italiană a Lucrătorilor din Transporturi);

Federazione Italiana Lavoratori Trasporti

Federazione Italiana Trasporti

Unione Italiana dei Lavoratori dei Trasporti

| 5. | Associazione Nazionale Imprese Portuali ANCIP (Asociația Națională a Societăților Portuare). |
| --- | --- |

5.

Associazione Nazionale Imprese Portuali ANCIP (Asociația Națională a Societăților Portuare).

Associazione Nazionale Imprese Portuali

| (8) | Comisia a primit, de asemenea, observații din partea așa-numitei Reprezentanțe Internaționale Provizorii a Teritoriului Liber Trieste. |
| --- | --- |

(8)

Comisia a primit, de asemenea, observații din partea așa-numitei Reprezentanțe Internaționale Provizorii a Teritoriului Liber Trieste.

| (9) | Comisia a transmis observațiile respective Italiei, oferindu-i posibilitatea de a formula comentarii cu privire la acestea. Italia nu a transmis comentarii. |
| --- | --- |

(9)

Comisia a transmis observațiile respective Italiei, oferindu-i posibilitatea de a formula comentarii cu privire la acestea. Italia nu a transmis comentarii.

2.   DESCRIEREA MĂSURII INVESTIGATE ȘI CONTEXTUL INVESTIGAȚIEI

DESCRIEREA MĂSURII INVESTIGATE ȘI CONTEXTUL INVESTIGAȚIEI

| (10) | Autoritățile sistemului portuar (ASP) din Italia nu sunt supuse impozitului pe profit (IRES). Scutirea ASP din Italia de la plata impozitului pe profit este măsura examinată în prezenta decizie. |
| --- | --- |

(10)

Autoritățile sistemului portuar (ASP) din Italia nu sunt supuse impozitului pe profit (IRES). Scutirea ASP din Italia de la plata impozitului pe profit este măsura examinată în prezenta decizie.

2.1.   Organizarea și reglementarea porturilor în Italia

Organizarea și reglementarea porturilor în Italia

2.1.1.   Legea nr. 84/1994 și înființarea autorităților sistemului portuar

Legea nr. 84/1994 și înființarea autorităților sistemului portuar

| (11) | Legea nr. 84/1994 (4), astfel cum a fost modificată („Legea nr. 84/1994”), guvernează activitățile portuare și reglementează sarcinile și funcțiile autorităților sistemului portuar, ale autorității maritime și ale altor întreprinderi legate de activitățile portuare. |
| --- | --- |

(11)

Legea nr. 84/1994 (4), astfel cum a fost modificată („Legea nr. 84/1994”), guvernează activitățile portuare și reglementează sarcinile și funcțiile autorităților sistemului portuar, ale autorității maritime și ale altor întreprinderi legate de activitățile portuare.

4

| (12) | Porturile în care se află ASP sunt definite ca „porturi sau zone portuare specifice de importanță economică națională și internațională” (porturi de categoria II, clasa I și II). |
| --- | --- |

(12)

Porturile în care se află ASP sunt definite ca „porturi sau zone portuare specifice de importanță economică națională și internațională” (porturi de categoria II, clasa I și II).

| (13) | „Porturile sau zonele portuare specifice de importanță economică națională și internațională” (categoria II, clasa I și II) au următoarele funcții:






  1. | comercială și logistică; |
| --- | --- | --- |

(13)

„Porturile sau zonele portuare specifice de importanță economică națională și internațională” (categoria II, clasa I și II) au următoarele funcții:

1.

comercială și logistică;

| 2. | industrială și petrolieră; |
| --- | --- |

2.

industrială și petrolieră;

| 3. | servicii pentru călători, inclusiv călători de pe navele de croazieră; |
| --- | --- |

3.

servicii pentru călători, inclusiv călători de pe navele de croazieră;

| 4. | piscicolă; |
| --- | --- |

4.

piscicolă;

| 5. | turistică și de agrement. |
| --- | --- |

5.

turistică și de agrement.

| (14) | În urma intrării în vigoare a Decretului legislativ nr. 169/2016, în Italia au fost înființate 16 ASP care cuprinde cele 57 de porturi principale. Porturile administrate de ASP sunt indicate în anexa A, care face parte integrantă din Legea nr. 84/1994. Anexa A poate fi modificată pentru a permite includerea unui port sau pentru a transfera un port către o altă ASP, sub rezerva anumitor condiții. |
| --- | --- |

(14)

În urma intrării în vigoare a Decretului legislativ nr. 169/2016, în Italia au fost înființate 16 ASP care cuprinde cele 57 de porturi principale. Porturile administrate de ASP sunt indicate în anexa A, care face parte integrantă din Legea nr. 84/1994. Anexa A poate fi modificată pentru a permite includerea unui port sau pentru a transfera un port către o altă ASP, sub rezerva anumitor condiții.

| (15) | În conformitate cu Legea nr. 84/1994, ASP sunt entități publice fără scop lucrativ cu relevanță națională, cu statut juridic special și autonomie administrativă, organizatorică, de reglementare, bugetară și financiară. Acestea sunt supuse competențelor de supraveghere ale ministrului infrastructurii și transporturilor. Aprobarea bugetului și a bilanțului acestora se efectuează de către ministrul infrastructurii și transporturilor de comun acord cu ministrul economiei și finanțelor. Gestiunea financiară a ASP face obiectul auditului Curții de Conturi. |
| --- | --- |

(15)

În conformitate cu Legea nr. 84/1994, ASP sunt entități publice fără scop lucrativ cu relevanță națională, cu statut juridic special și autonomie administrativă, organizatorică, de reglementare, bugetară și financiară. Acestea sunt supuse competențelor de supraveghere ale ministrului infrastructurii și transporturilor. Aprobarea bugetului și a bilanțului acestora se efectuează de către ministrul infrastructurii și transporturilor de comun acord cu ministrul economiei și finanțelor. Gestiunea financiară a ASP face obiectul auditului Curții de Conturi.

| (16) | În conformitate cu Legea nr. 84/1994, ASP trebuie să elaboreze un program de planificare strategică în care să stabilească obiectivele lor de dezvoltare. Acestea trebuie să promoveze și să pregătească un document de planificare pentru măsurile de îmbunătățire a eficienței energetice și a utilizării energiilor din surse regenerabile în porturi. |
| --- | --- |

(16)

În conformitate cu Legea nr. 84/1994, ASP trebuie să elaboreze un program de planificare strategică în care să stabilească obiectivele lor de dezvoltare. Acestea trebuie să promoveze și să pregătească un document de planificare pentru măsurile de îmbunătățire a eficienței energetice și a utilizării energiilor din surse regenerabile în porturi.

| (17) | În conformitate cu Legea nr. 84/1994, statului îi revine responsabilitatea de a efectua lucrări majore de infrastructură (construirea de canale maritime, diguri de protecție, docuri și docuri echipate, dragarea și adâncirea fundului mării) în porturi din categoria II (clasa I și clasa II). Regiunile, municipalitățile sau ASP pot interveni din resurse proprii. Pentru a acoperi costurile lucrărilor pe care le-au efectuat, ASP pot impune taxe suplimentare pentru mărfurile încărcate sau descărcate sau pot majora valoarea taxelor de concesiune. |
| --- | --- |

(17)

În conformitate cu Legea nr. 84/1994, statului îi revine responsabilitatea de a efectua lucrări majore de infrastructură (construirea de canale maritime, diguri de protecție, docuri și docuri echipate, dragarea și adâncirea fundului mării) în porturi din categoria II (clasa I și clasa II). Regiunile, municipalitățile sau ASP pot interveni din resurse proprii. Pentru a acoperi costurile lucrărilor pe care le-au efectuat, ASP pot impune taxe suplimentare pentru mărfurile încărcate sau descărcate sau pot majora valoarea taxelor de concesiune.

2.1.2.   Sarcinile autorităților sistemului portuar și ale autorității maritime

Sarcinile autorităților sistemului portuar și ale autorității maritime

| (18) | În conformitate cu articolul 6 din Legea nr. 84/1994, ASP trebuie să îndeplinească următoarele sarcini:






  1. | gestionarea, programarea, coordonarea, reglementarea, promovarea și controlul operațiunilor și serviciilor portuare, ale activităților de autorizare și concesiune menționate la articolele 16 (a se vedea punctul 2.1.4 de mai jos), 17 și 18 (a se vedea punctul 2.1.5 de mai jos) din Legea nr. 84/1994, precum și ale altor activități comerciale și industriale desfășurate în porturi; |
| --- | --- | --- |

(18)

În conformitate cu articolul 6 din Legea nr. 84/1994, ASP trebuie să îndeplinească următoarele sarcini:

1.

gestionarea, programarea, coordonarea, reglementarea, promovarea și controlul operațiunilor și serviciilor portuare, ale activităților de autorizare și concesiune menționate la articolele 16 (a se vedea punctul 2.1.4 de mai jos), 17 și 18 (a se vedea punctul 2.1.5 de mai jos) din Legea nr. 84/1994, precum și ale altor activități comerciale și industriale desfășurate în porturi;

| 2. | întreținerea de rutină și extraordinară a părților comune ale zonei portuare, inclusiv întreținerea fundului mării; |
| --- | --- |

2.

întreținerea de rutină și extraordinară a părților comune ale zonei portuare, inclusiv întreținerea fundului mării;

| 3. | atribuirea și controlul furnizării de servicii de interes general, care nu sunt strâns legate de operațiunile portuare menționate la articolul 16 (a se vedea punctul 2.1.4 de mai jos), către utilizatorii portuari; |
| --- | --- |

3.

atribuirea și controlul furnizării de servicii de interes general, care nu sunt strâns legate de operațiunile portuare menționate la articolul 16 (a se vedea punctul 2.1.4 de mai jos), către utilizatorii portuari;

| 4. | coordonarea activităților administrative desfășurate de autoritățile și organismele publice în zona portuară; |
| --- | --- |

4.

coordonarea activităților administrative desfășurate de autoritățile și organismele publice în zona portuară;

| 5. | administrarea exclusivă a terenului și a mărfurilor din domeniul maritim, în conformitate cu dispozițiile Legii nr. 84/1994 și ale Codului navigației; |
| --- | --- |

5.

administrarea exclusivă a terenului și a mărfurilor din domeniul maritim, în conformitate cu dispozițiile Legii nr. 84/1994 și ale Codului navigației;

| 6. | coordonarea și promovarea legăturilor cu sistemele logistice din afara portului și dintre porturi. |
| --- | --- |

6.

coordonarea și promovarea legăturilor cu sistemele logistice din afara portului și dintre porturi.

| (19) | În conformitate cu Legea nr. 84/1994, autoritatea maritimă este responsabilă pentru funcțiile de poliție și securitate prevăzute de Codul navigației și de legi speciale. |
| --- | --- |

(19)

În conformitate cu Legea nr. 84/1994, autoritatea maritimă este responsabilă pentru funcțiile de poliție și securitate prevăzute de Codul navigației și de legi speciale.

| (20) | În conformitate cu articolul 6 din Legea nr. 84/1994, ASP nu sunt autorizate să desfășoare, direct sau prin intermediul entităților în care s-a investit, operațiuni portuare (5) și activități strâns legate de acestea. În plus, ASP nu pot exercita serviciile tehnico-nautice de pilotare, remorcare, amarare și alimbare. |
| --- | --- |

(20)

În conformitate cu articolul 6 din Legea nr. 84/1994, ASP nu sunt autorizate să desfășoare, direct sau prin intermediul entităților în care s-a investit, operațiuni portuare (5) și activități strâns legate de acestea. În plus, ASP nu pot exercita serviciile tehnico-nautice de pilotare, remorcare, amarare și alimbare.

5

| (21) | Este necesară constituirea unui comitet consultativ, care să fie format din cinci reprezentanți ai angajaților întreprinderilor care își desfășoară activitatea în port, un reprezentant al angajaților ASP și un reprezentant al fiecăreia dintre următoarele categorii de întreprinderi care își desfășoară activitatea în port: armatori; întreprinderi industriale; societățile menționate la articolele 16 (a se vedea punctul 2.1.4 de mai jos) și 18 (a se vedea punctul 2.1.5 de mai jos); comisionari de transport; marinari și agenți; și transportatori care își desfășoară activitatea în sectorul portuar. Acest comitet trebuie să aibă funcții consultative în ceea ce privește acordarea, suspendarea sau retragerea autorizațiilor și a concesiunilor. |
| --- | --- |

(21)

Este necesară constituirea unui comitet consultativ, care să fie format din cinci reprezentanți ai angajaților întreprinderilor care își desfășoară activitatea în port, un reprezentant al angajaților ASP și un reprezentant al fiecăreia dintre următoarele categorii de întreprinderi care își desfășoară activitatea în port: armatori; întreprinderi industriale; societățile menționate la articolele 16 (a se vedea punctul 2.1.4 de mai jos) și 18 (a se vedea punctul 2.1.5 de mai jos); comisionari de transport; marinari și agenți; și transportatori care își desfășoară activitatea în sectorul portuar. Acest comitet trebuie să aibă funcții consultative în ceea ce privește acordarea, suspendarea sau retragerea autorizațiilor și a concesiunilor.

| (22) | ASP înființează birouri teritoriale proprii, unde secretarul general al ASP sau reprezentantul acestuia este responsabil, printre altele, de acordarea concesiunilor pentru perioade de până la patru ani și de stabilirea taxelor de concesiune relevante, sub rezerva avizului comitetului consultativ și al comitetului de gestionare. |
| --- | --- |

(22)

ASP înființează birouri teritoriale proprii, unde secretarul general al ASP sau reprezentantul acestuia este responsabil, printre altele, de acordarea concesiunilor pentru perioade de până la patru ani și de stabilirea taxelor de concesiune relevante, sub rezerva avizului comitetului consultativ și al comitetului de gestionare.

2.1.3.   Resursele financiare ale autorităților sistemului portuar

Resursele financiare ale autorităților sistemului portuar

| (23) | Veniturile ASP sunt formate din:






  1. | taxele de concesiune menționate la articolul 18 din Legea nr. 84/1994 (a se vedea punctul 2.1.5 de mai jos) pentru zonele și docurile deținute de stat în interiorul zonei portuare și în interiorul granițelor teritoriale; |
| --- | --- | --- |

(23)

Veniturile ASP sunt formate din:

1.

taxele de concesiune menționate la articolul 18 din Legea nr. 84/1994 (a se vedea punctul 2.1.5 de mai jos) pentru zonele și docurile deținute de stat în interiorul zonei portuare și în interiorul granițelor teritoriale;

| 2. | taxele de autorizare pentru operațiunile portuare menționate la articolul 16 din Legea nr. 84/1994 (a se vedea punctul 2.1.4 de mai jos); |
| --- | --- |

2.

taxele de autorizare pentru operațiunile portuare menționate la articolul 16 din Legea nr. 84/1994 (a se vedea punctul 2.1.4 de mai jos);

| 3. | taxele de ancorare („tassa di ancoraggio”); |
| --- | --- |

3.

taxele de ancorare („tassa di ancoraggio”);

| 4. | taxele percepute pentru încărcarea și descărcarea mărfurilor („tassa portuale”); |
| --- | --- |

4.

taxele percepute pentru încărcarea și descărcarea mărfurilor („tassa portuale”);

| 5. | contribuții din partea regiunilor, a autorităților locale și a altor organisme publice; |
| --- | --- |

5.

contribuții din partea regiunilor, a autorităților locale și a altor organisme publice;

| 6. | alte venituri. |
| --- | --- |

6.

alte venituri.

| (24) | Potrivit unui raport al Ministerului Infrastructurii și Transporturilor din Italia, „taxele portuare” (și anume taxele pentru mărfurile descărcate și încărcate și taxele de ancorare, mai exact tassa portuale și, respectiv, tassa di ancoraggio), împreună cu taxele de concesiune, au fost cele două componente principale ale veniturilor porturilor italiene în 2017, reprezentând 53,2 % și, respectiv, 27,1 % din veniturile din exploatare (6). |
| --- | --- |

(24)

Potrivit unui raport al Ministerului Infrastructurii și Transporturilor din Italia, „taxele portuare” (și anume taxele pentru mărfurile descărcate și încărcate și taxele de ancorare, mai exact tassa portuale și, respectiv, tassa di ancoraggio), împreună cu taxele de concesiune, au fost cele două componente principale ale veniturilor porturilor italiene în 2017, reprezentând 53,2 % și, respectiv, 27,1 % din veniturile din exploatare (6).

tassa portuale

tassa di ancoraggio

6

2.1.4.   Operațiuni portuare (articolul 16 din Legea nr. 84/1994)

Operațiuni portuare (articolul 16 din Legea nr. 84/1994)

| (25) | Operațiunile portuare sunt încărcarea, descărcarea, transbordarea, depozitarea, circulația generală a mărfurilor și a tuturor celorlalte articole în zona portuară. Serviciile portuare sunt servicii specializate, complementare și auxiliare ciclului operațiunilor portuare. Aceste servicii pot fi identificate de ASP prin intermediul unor norme specifice care trebuie emise printr-un decret al ministrului transporturilor și navigației. |
| --- | --- |

(25)

Operațiunile portuare sunt încărcarea, descărcarea, transbordarea, depozitarea, circulația generală a mărfurilor și a tuturor celorlalte articole în zona portuară. Serviciile portuare sunt servicii specializate, complementare și auxiliare ciclului operațiunilor portuare. Aceste servicii pot fi identificate de ASP prin intermediul unor norme specifice care trebuie emise printr-un decret al ministrului transporturilor și navigației.

| (26) | ASP reglementează și supraveghează operațiunile portuare și serviciile portuare, precum și aplicarea tarifelor publicate de către fiecare întreprindere și raportează periodic ministrului transporturilor și navigației. |
| --- | --- |

(26)

ASP reglementează și supraveghează operațiunile portuare și serviciile portuare, precum și aplicarea tarifelor publicate de către fiecare întreprindere și raportează periodic ministrului transporturilor și navigației.

| (27) | Desfășurarea operațiunilor portuare și a serviciilor portuare efectuate pe cont propriu sau de către părți terțe trebuie să facă obiectul autorizării de către ASP. Această autorizare trebuie să acopere desfășurarea operațiunilor portuare ori a unuia sau mai multor servicii portuare, care trebuie identificate în autorizația propriu-zisă. |
| --- | --- |

(27)

Desfășurarea operațiunilor portuare și a serviciilor portuare efectuate pe cont propriu sau de către părți terțe trebuie să facă obiectul autorizării de către ASP. Această autorizare trebuie să acopere desfășurarea operațiunilor portuare ori a unuia sau mai multor servicii portuare, care trebuie identificate în autorizația propriu-zisă.

| (28) | Întreprinderile autorizate trebuie să fie înregistrate în registre separate ținute de ASP și trebuie să plătească o taxă anuală și să furnizeze o garanție. |
| --- | --- |

(28)

Întreprinderile autorizate trebuie să fie înregistrate în registre separate ținute de ASP și trebuie să plătească o taxă anuală și să furnizeze o garanție.

| (29) | În scopul eliberării autorizațiilor, ministrul transporturilor și navigației stabilește, prin decret:






  1. | cerințele privind caracterul personal, capacitatea financiară și profesionalitatea operatorilor și a întreprinderilor solicitante; |
| --- | --- | --- |

(29)

În scopul eliberării autorizațiilor, ministrul transporturilor și navigației stabilește, prin decret:

1.

cerințele privind caracterul personal, capacitatea financiară și profesionalitatea operatorilor și a întreprinderilor solicitante;

| 2. | criteriile, procedurile și termenele pentru acordarea, suspendarea și revocarea autorizației, precum și controalele aferente; |
| --- | --- |

2.

criteriile, procedurile și termenele pentru acordarea, suspendarea și revocarea autorizației, precum și controalele aferente;

| 3. | parametrii pentru stabilirea valorilor minime și maxime ale taxelor anuale și ale garanției în funcție de durata și caracteristicile specifice ale autorizației, ținând seama de volumul investițiilor și de activitățile care urmează să fie efectuate. |
| --- | --- |

3.

parametrii pentru stabilirea valorilor minime și maxime ale taxelor anuale și ale garanției în funcție de durata și caracteristicile specifice ale autorizației, ținând seama de volumul investițiilor și de activitățile care urmează să fie efectuate.

| (30) | Tarifele pentru operațiunile portuare urmează să fie publicate de către ASP. Întreprinderile autorizate trebuie să comunice ASP tarifele pe care intenționează să le perceapă utilizatorilor, precum și orice modificare ulterioară. |
| --- | --- |

(30)

Tarifele pentru operațiunile portuare urmează să fie publicate de către ASP. Întreprinderile autorizate trebuie să comunice ASP tarifele pe care intenționează să le perceapă utilizatorilor, precum și orice modificare ulterioară.

| (31) | Durata autorizației trebuie să fie legată de programul operațional propus de întreprindere sau, în cazul în care întreprinderea autorizată este, de asemenea, concesionară în sensul articolului 18 din Legea nr. 84/1994 (a se vedea punctul 2.1.5 de mai jos), aceasta trebuie să fie identică cu durata concesiunii în sine. Autorizația poate fi reînnoită împreună cu noile programe operaționale sau în urma reînnoirii concesiunii. |
| --- | --- |

(31)

Durata autorizației trebuie să fie legată de programul operațional propus de întreprindere sau, în cazul în care întreprinderea autorizată este, de asemenea, concesionară în sensul articolului 18 din Legea nr. 84/1994 (a se vedea punctul 2.1.5 de mai jos), aceasta trebuie să fie identică cu durata concesiunii în sine. Autorizația poate fi reînnoită împreună cu noile programe operaționale sau în urma reînnoirii concesiunii.

| (32) | ASP, după consultarea comitetului consultativ local, stabilește numărul maxim de autorizații care vor fi eliberate, ținând seama de cerințele operaționale și de traficul portului, asigurând, în orice caz, un nivel maxim de concurență în acest sector. |
| --- | --- |

(32)

ASP, după consultarea comitetului consultativ local, stabilește numărul maxim de autorizații care vor fi eliberate, ținând seama de cerințele operaționale și de traficul portului, asigurând, în orice caz, un nivel maxim de concurență în acest sector.

2.1.5.   Concesiuni pentru terenuri și docuri (articolul 18 din Legea nr. 84/1994)

Concesiuni pentru terenuri și docuri (articolul 18 din Legea nr. 84/1994)

| (33) | ASP oferă în concesiune întreprinderilor menționate la articolul 16 din Legea nr. 84/1994, terenuri și docuri în zona portuară, în vederea desfășurării de operațiuni portuare. |
| --- | --- |

(33)

ASP oferă în concesiune întreprinderilor menționate la articolul 16 din Legea nr. 84/1994, terenuri și docuri în zona portuară, în vederea desfășurării de operațiuni portuare.

| (34) | Concesiunile se atribuie pe baza unor forme adecvate de publicitate stabilite prin decret al ministrului transporturilor și navigației, în acord cu ministrul finanțelor. Același decret indică, de asemenea:






  1. | durata concesiunii, competențele de supraveghere și de inspecție ale autorităților care oferă concesiuni, condițiile de reînnoire a concesiunii și concesionarea facilităților către un nou concesionar; |
| --- | --- | --- |

(34)

Concesiunile se atribuie pe baza unor forme adecvate de publicitate stabilite prin decret al ministrului transporturilor și navigației, în acord cu ministrul finanțelor. Același decret indică, de asemenea:

1.

durata concesiunii, competențele de supraveghere și de inspecție ale autorităților care oferă concesiuni, condițiile de reînnoire a concesiunii și concesionarea facilităților către un nou concesionar;

| 2. | taxele minime de concesiune pe care concesionarii sunt obligați să le plătească. |
| --- | --- |

2.

taxele minime de concesiune pe care concesionarii sunt obligați să le plătească.

| (35) | Pentru acordarea concesiunilor, solicitanții trebuie:






  1. | să prezinte un plan de afaceri, însoțit de garanții adecvate, conceput pentru a crește traficul portuar și productivitatea; |
| --- | --- | --- |

(35)

Pentru acordarea concesiunilor, solicitanții trebuie:

1.

să prezinte un plan de afaceri, însoțit de garanții adecvate, conceput pentru a crește traficul portuar și productivitatea;

| 2. | să dispună de instrumentele tehnice și organizatorice adecvate, inclusiv în ceea ce privește siguranța, pentru a răspunde nevoilor unui ciclu de producție și de exploatare continuu și integrat pentru ei înșiși și pentru părțile terțe; |
| --- | --- |

2.

să dispună de instrumentele tehnice și organizatorice adecvate, inclusiv în ceea ce privește siguranța, pentru a răspunde nevoilor unui ciclu de producție și de exploatare continuu și integrat pentru ei înșiși și pentru părțile terțe;

| 3. | să stabilească un plan de personal care să corespundă planului de afaceri. |
| --- | --- |

3.

să stabilească un plan de personal care să corespundă planului de afaceri.

| (36) | În fiecare port, concesionarul unui teren deținut de stat trebuie să desfășoare în mod direct activitatea pentru care a fost acordată concesiunea. Concesionarul nu poate fi în același timp concesionar al unui alt teren deținut de stat în același port, cu excepția cazului în care activitatea pentru care este necesară o nouă concesiune este diferită de cea acoperită de concesiunile existente pentru același teren deținut de stat; de asemenea, concesionarul nu poate desfășura activități portuare pe alte terenuri decât cele care au fost alocate prin concesionare. |
| --- | --- |

(36)

În fiecare port, concesionarul unui teren deținut de stat trebuie să desfășoare în mod direct activitatea pentru care a fost acordată concesiunea. Concesionarul nu poate fi în același timp concesionar al unui alt teren deținut de stat în același port, cu excepția cazului în care activitatea pentru care este necesară o nouă concesiune este diferită de cea acoperită de concesiunile existente pentru același teren deținut de stat; de asemenea, concesionarul nu poate desfășura activități portuare pe alte terenuri decât cele care au fost alocate prin concesionare.

| (37) | ASP trebuie să efectueze inspecții anuale pentru a verifica dacă sunt îndeplinite cerințele la momentul acordării concesiunii și al punerii în aplicare a investițiilor din planul de afaceri. |
| --- | --- |

(37)

ASP trebuie să efectueze inspecții anuale pentru a verifica dacă sunt îndeplinite cerințele la momentul acordării concesiunii și al punerii în aplicare a investițiilor din planul de afaceri.

| (38) | În cazul nerespectării nejustificate a obligațiilor asumate de concesionar și al neîndeplinirii obiectivelor stabilite în planul de afaceri, ASP retrage concesiunea. |
| --- | --- |

(38)

În cazul nerespectării nejustificate a obligațiilor asumate de concesionar și al neîndeplinirii obiectivelor stabilite în planul de afaceri, ASP retrage concesiunea.

2.2.   Sistemul de impozitare a profitului societăților în Italia și scutirea ASP

Sistemul de impozitare a profitului societăților în Italia și scutirea ASP

| (39) | Impozitul pe profit este reglementat în Italia prin Decretul prezidențial nr. 917 din 22 decembrie 1986: Testo Unico delle Imposte sui Redditi (Legea fiscală consolidată, „TUIR”) (7). Titlul II din TUIR stabilește normele privind impozitul pe profit. |
| --- | --- |

(39)

Impozitul pe profit este reglementat în Italia prin Decretul prezidențial nr. 917 din 22 decembrie 1986: Testo Unico delle Imposte sui Redditi (Legea fiscală consolidată, „TUIR”) (7). Titlul II din TUIR stabilește normele privind impozitul pe profit.

Testo Unico delle Imposte sui Redditi

7

| (40) | Principalele elemente ale impozitului italian pe profit (Imposta sul reddito sulle società IRES„IRES”) sunt prezentate mai jos (8). |
| --- | --- |

(40)

Principalele elemente ale impozitului italian pe profit (Imposta sul reddito sulle società IRES„IRES”) sunt prezentate mai jos (8).

Imposta sul reddito sulle società IRES

8

2.2.1.   Persoanele impozabile (articolele 73 și 74 din TUIR)

Persoanele impozabile (articolele 73 și 74 din TUIR)

| (41) | Articolul 73 alineatul (1) din TUIR supune impozitului pe profit următoarele entități:






  1. | societățile pe acțiuni și societățile în comandită simplă, societățile cu răspundere limitată, societățile cooperative și companiile de asigurări mutuale, societățile europene în temeiul Regulamentului (CE) nr. 2157/2001 al Consiliului (9) și societățile cooperative europene în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1435/2003 al Consiliului (10), rezidente pe teritoriul statului; |
| --- | --- | --- |

(41)

Articolul 73 alineatul (1) din TUIR supune impozitului pe profit următoarele entități:

1.

societățile pe acțiuni și societățile în comandită simplă, societățile cu răspundere limitată, societățile cooperative și companiile de asigurări mutuale, societățile europene în temeiul Regulamentului (CE) nr. 2157/2001 al Consiliului (9) și societățile cooperative europene în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1435/2003 al Consiliului (10), rezidente pe teritoriul statului;

9

10

| 2. | entitățile publice și private, altele decât societățile comerciale, precum și trusturile cu reședința pe teritoriul statului, care au ca obiect exclusiv sau principal exercitarea de activități comerciale; |
| --- | --- |

2.

entitățile publice și private, altele decât societățile comerciale, precum și trusturile cu reședința pe teritoriul statului, care au ca obiect exclusiv sau principal exercitarea de activități comerciale;

| 3. | entitățile publice și private, altele decât societățile comerciale, trusturile care nu au ca obiect exclusiv sau principal exercitarea unei activități comerciale, precum și organismele de plasament colectiv al economiilor, rezidente pe teritoriul statului; |
| --- | --- |

3.

entitățile publice și private, altele decât societățile comerciale, trusturile care nu au ca obiect exclusiv sau principal exercitarea unei activități comerciale, precum și organismele de plasament colectiv al economiilor, rezidente pe teritoriul statului;

| 4. | societățile comerciale și instituțiile de orice fel, inclusiv trusturile, cu sau fără personalitate juridică, nerezidente pe teritoriul statului. |
| --- | --- |

4.

societățile comerciale și instituțiile de orice fel, inclusiv trusturile, cu sau fără personalitate juridică, nerezidente pe teritoriul statului.

| (42) | Articolul 74 din TUIR introduce dispoziții speciale pentru organismele publice și de stat și definește activitățile care nu sunt considerate activități comerciale. |
| --- | --- |

(42)

Articolul 74 din TUIR introduce dispoziții speciale pentru organismele publice și de stat și definește activitățile care nu sunt considerate activități comerciale.

| (43) | În conformitate cu articolul 74 alineatul (1) din TUIR, organismele și administrațiile de stat, inclusiv administrațiile autonome și, în cazul în care au personalitate juridică, municipalitățile, consorțiile de organisme locale, asociațiile și organismele care administrează proprietăți publice, comunitățile montane, provinciile și regiunile nu sunt supuse impozitului pe profit. În conformitate cu articolul 74 alineatul (2) din TUIR, exercitarea funcțiilor de stat de către organismele publice nu constituie o activitate comercială. |
| --- | --- |

(43)

În conformitate cu articolul 74 alineatul (1) din TUIR, organismele și administrațiile de stat, inclusiv administrațiile autonome și, în cazul în care au personalitate juridică, municipalitățile, consorțiile de organisme locale, asociațiile și organismele care administrează proprietăți publice, comunitățile montane, provinciile și regiunile nu sunt supuse impozitului pe profit. În conformitate cu articolul 74 alineatul (2) din TUIR, exercitarea funcțiilor de stat de către organismele publice nu constituie o activitate comercială.

2.2.2.   Venitul impozabil

Venitul impozabil

| (44) | Toate veniturile obținute de societățile care desfășoară activități comerciale sunt considerate venituri din activități economice și sunt supuse IRES (articolul 81 din TUIR). Baza impozabilă este venitul global înregistrat în contul de profit și pierdere, întocmit pentru exercițiul financiar relevant în conformitate cu normele de drept al societăților comerciale și ajustat în conformitate cu dispozițiile legislației fiscale privind veniturile din activități economice. |
| --- | --- |

(44)

Toate veniturile obținute de societățile care desfășoară activități comerciale sunt considerate venituri din activități economice și sunt supuse IRES (articolul 81 din TUIR). Baza impozabilă este venitul global înregistrat în contul de profit și pierdere, întocmit pentru exercițiul financiar relevant în conformitate cu normele de drept al societăților comerciale și ajustat în conformitate cu dispozițiile legislației fiscale privind veniturile din activități economice.

| (45) | Tratamentul, din perspectiva impozitului pe profit, al veniturilor din active imobiliare depinde de tipul de active imobiliare. În cazul în care activul imobiliar este utilizat efectiv și exclusiv pentru desfășurarea unei activități comerciale (sau, datorită caracteristicilor sale, poate fi utilizat numai pentru desfășurarea unei activități comerciale), venitul obținut din activul imobiliar este considerat venit din activități comerciale. În consecință, acest venit este inclus în venitul impozabil al societății. |
| --- | --- |

(45)

Tratamentul, din perspectiva impozitului pe profit, al veniturilor din active imobiliare depinde de tipul de active imobiliare. În cazul în care activul imobiliar este utilizat efectiv și exclusiv pentru desfășurarea unei activități comerciale (sau, datorită caracteristicilor sale, poate fi utilizat numai pentru desfășurarea unei activități comerciale), venitul obținut din activul imobiliar este considerat venit din activități comerciale. În consecință, acest venit este inclus în venitul impozabil al societății.

2.2.3.   Perioada fiscală

Perioada fiscală

| (46) | Perioada fiscală în scopul impozitului pe profit este exercițiul fiscal al societății, astfel cum este stabilit prin lege sau prin statut. În cazul în care exercițiul fiscal nu este stabilit astfel sau dacă depășește 2 ani, perioada fiscală este anul calendaristic (articolul 76 din TUIR). |
| --- | --- |

(46)

Perioada fiscală în scopul impozitului pe profit este exercițiul fiscal al societății, astfel cum este stabilit prin lege sau prin statut. În cazul în care exercițiul fiscal nu este stabilit astfel sau dacă depășește 2 ani, perioada fiscală este anul calendaristic (articolul 76 din TUIR).

2.2.4.   Cote

Cote

| (47) | Cota IRES este de 24 % (articolul 77 din TUIR) (11). |
| --- | --- |

(47)

Cota IRES este de 24 % (articolul 77 din TUIR) (11).

11

| (48) | Articolul 1 alineatul (716) din Legea nr. 160 din 27 decembrie 2019 a introdus o nouă suprataxă IRES de 3,5 puncte procentuale pe veniturile obținute din activități desfășurate pe baza autorizațiilor și concesiunilor portuare acordate în temeiul articolelor 16 și 18 din Legea nr. 84/1994 (12). Aceasta este o măsură temporară care ar trebui să se aplice numai exercițiilor financiare 2019-2021. |
| --- | --- |

(48)

Articolul 1 alineatul (716) din Legea nr. 160 din 27 decembrie 2019 a introdus o nouă suprataxă IRES de 3,5 puncte procentuale pe veniturile obținute din activități desfășurate pe baza autorizațiilor și concesiunilor portuare acordate în temeiul articolelor 16 și 18 din Legea nr. 84/1994 (12). Aceasta este o măsură temporară care ar trebui să se aplice numai exercițiilor financiare 2019-2021.

12

2.2.5.   Impozitarea autorităților sistemului portuar în Italia

Impozitarea autorităților sistemului portuar în Italia

| (49) | ASP din Italia nu sunt supuse impozitului pe profit (IRES). Scutirea ASP din Italia de la plata impozitului pe profit este măsura examinată în prezenta decizie. Această scutire se bazează în special pe articolul 74 din TUIR, astfel cum a fost interpretat și aplicat de autoritățile italiene. |
| --- | --- |

(49)

ASP din Italia nu sunt supuse impozitului pe profit (IRES). Scutirea ASP din Italia de la plata impozitului pe profit este măsura examinată în prezenta decizie. Această scutire se bazează în special pe articolul 74 din TUIR, astfel cum a fost interpretat și aplicat de autoritățile italiene.

| (50) | În conformitate cu articolul 74 din TUIR, organismele și administrațiile de stat, inclusiv cele cu o organizare autonomă, chiar dacă au personalitate juridică, municipalitățile, consorțiile formate din autorități locale, asociațiile și organismele care gestionează proprietăți colective, comunitățile montane, provinciile și regiunile nu sunt supuse impozitului pe profit. |
| --- | --- |

(50)

În conformitate cu articolul 74 din TUIR, organismele și administrațiile de stat, inclusiv cele cu o organizare autonomă, chiar dacă au personalitate juridică, municipalitățile, consorțiile formate din autorități locale, asociațiile și organismele care gestionează proprietăți colective, comunitățile montane, provinciile și regiunile nu sunt supuse impozitului pe profit.

| (51) | În opinia autorităților italiene, ASP sunt organisme publice însărcinate exclusiv cu funcții administrative și, prin urmare, li se aplică articolul 74 din TUIR. Potrivit acestora, articolul 73 din TUIR ar presupune, dimpotrivă, ca entitatea în cauză să desfășoare o activitate comercială, deși ca activitate secundară, și, prin urmare, nu ar fi aplicabil în cazul ASP. |
| --- | --- |

(51)

În opinia autorităților italiene, ASP sunt organisme publice însărcinate exclusiv cu funcții administrative și, prin urmare, li se aplică articolul 74 din TUIR. Potrivit acestora, articolul 73 din TUIR ar presupune, dimpotrivă, ca entitatea în cauză să desfășoare o activitate comercială, deși ca activitate secundară, și, prin urmare, nu ar fi aplicabil în cazul ASP.

| (52) | Articolele 73 și 74, astfel cum au fost interpretate și aplicate de autoritățile italiene, conduc la o situație în care ASP din Italia sunt scutite de impozitul pe profit, inclusiv în ceea ce privește veniturile provenite din exploatarea infrastructurii portuare. |
| --- | --- |

(52)

Articolele 73 și 74, astfel cum au fost interpretate și aplicate de autoritățile italiene, conduc la o situație în care ASP din Italia sunt scutite de impozitul pe profit, inclusiv în ceea ce privește veniturile provenite din exploatarea infrastructurii portuare.

2.3.   Motive pentru inițierea procedurii

Motive pentru inițierea procedurii

| (53) | La 8 ianuarie 2019, Comisia a propus măsuri adecvate în temeiul articolului 22 din Regulamentul de procedură și a invitat Italia să adopte măsuri care să asigure că ASP care desfășoară activități economice sunt supuse impozitului pe profit în același mod precum alte întreprinderi. Cu toate acestea, prin scrisoarea din 7 martie 2019, Italia a respins în mod oficial propunerea Comisiei și a refuzat să adopte măsuri care să garanteze că ASP care desfășoară activități economice sunt supuse impozitului pe profit în același mod precum alte întreprinderi. |
| --- | --- |

(53)

La 8 ianuarie 2019, Comisia a propus măsuri adecvate în temeiul articolului 22 din Regulamentul de procedură și a invitat Italia să adopte măsuri care să asigure că ASP care desfășoară activități economice sunt supuse impozitului pe profit în același mod precum alte întreprinderi. Cu toate acestea, prin scrisoarea din 7 martie 2019, Italia a respins în mod oficial propunerea Comisiei și a refuzat să adopte măsuri care să garanteze că ASP care desfășoară activități economice sunt supuse impozitului pe profit în același mod precum alte întreprinderi.

| (54) | În măsura în care Comisia a continuat să considere că scutirea de la plata impozitului pe profit de care beneficiază ASP ce desfășoară activități economice constituie o schemă de ajutor de stat existentă și să aibă îndoieli în ceea ce privește compatibilitatea respectivei scheme de ajutor cu piața internă, aceasta a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din TFUE, în conformitate cu articolul 23 alineatul (2) din Regulamentul de procedură. În această decizie, Comisia a concluzionat în mod provizoriu că scutirea de la plata impozitului pe profit de care beneficiază ASP constituie ajutor de stat existent în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, care nu poate fi considerat compatibil cu piața internă. |
| --- | --- |

(54)

În măsura în care Comisia a continuat să considere că scutirea de la plata impozitului pe profit de care beneficiază ASP ce desfășoară activități economice constituie o schemă de ajutor de stat existentă și să aibă îndoieli în ceea ce privește compatibilitatea respectivei scheme de ajutor cu piața internă, aceasta a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din TFUE, în conformitate cu articolul 23 alineatul (2) din Regulamentul de procedură. În această decizie, Comisia a concluzionat în mod provizoriu că scutirea de la plata impozitului pe profit de care beneficiază ASP constituie ajutor de stat existent în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, care nu poate fi considerat compatibil cu piața internă.

3.   OBSERVAȚIILE ITALIEI ȘI ALE PĂRȚILOR INTERESATE

OBSERVAȚIILE ITALIEI ȘI ALE PĂRȚILOR INTERESATE

3.1.   Observații generale

Observații generale

| (55) | Italia și alte părți interesate susțin că, în absența legislației Uniunii privind porturile și a unui concept comun de autorități portuare în dreptul Uniunii, statele membre au competența de a identifica și a reglementa natura și funcțiile organismelor de administrare ale porturilor, după cum reiese din Regulamentul (UE) 2017/352 al Parlamentului European și al Consiliului (13). |
| --- | --- |

(55)

Italia și alte părți interesate susțin că, în absența legislației Uniunii privind porturile și a unui concept comun de autorități portuare în dreptul Uniunii, statele membre au competența de a identifica și a reglementa natura și funcțiile organismelor de administrare ale porturilor, după cum reiese din Regulamentul (UE) 2017/352 al Parlamentului European și al Consiliului (13).

13

| (56) | Acestea consideră că aplicarea în Italia a principiilor stabilite în deciziile adoptate de Comisie în cazuri specifice în alte state membre nu este rezonabilă. În opinia lor, situația din Italia nu este comparabilă cu cea din alte state membre (14). |
| --- | --- |

(56)

Acestea consideră că aplicarea în Italia a principiilor stabilite în deciziile adoptate de Comisie în cazuri specifice în alte state membre nu este rezonabilă. În opinia lor, situația din Italia nu este comparabilă cu cea din alte state membre (14).

14

3.2.   Întreprinderi/activități economice

Întreprinderi/activități economice

3.2.1.   Activități neeconomice desfășurate în interes public

Activități neeconomice desfășurate în interes public

| (57) | Potrivit Italiei și majorității observațiilor părților interesate, ASP nu sunt întreprinderi și nu desfășoară activități economice (15). Sistemul juridic italian impune ca ASP să fie organisme publice fără scop lucrativ de importanță națională, cu autonomie administrativă, organizațională, de reglementare, bugetară și financiară. |
| --- | --- |

(57)

Potrivit Italiei și majorității observațiilor părților interesate, ASP nu sunt întreprinderi și nu desfășoară activități economice (15). Sistemul juridic italian impune ca ASP să fie organisme publice fără scop lucrativ de importanță națională, cu autonomie administrativă, organizațională, de reglementare, bugetară și financiară.

15

| (58) | ASP sunt supravegheate de Ministerul Infrastructurii și Transporturilor, rapoartele privind gestiunea financiară a acestora fac obiectul auditurilor Curții de Conturi în același mod precum în cazul tuturor organismelor care fac parte din administrația publică. Acestea sunt incluse în lista întocmită de Institutul Național de Statistică al Italiei, utilizată pentru stabilirea contului financiar consolidat al statului. Prin urmare, ASP nu se află doar în proprietatea publică, ci sunt adevărate organisme publice fără scop lucrativ (16). |
| --- | --- |

(58)

ASP sunt supravegheate de Ministerul Infrastructurii și Transporturilor, rapoartele privind gestiunea financiară a acestora fac obiectul auditurilor Curții de Conturi în același mod precum în cazul tuturor organismelor care fac parte din administrația publică. Acestea sunt incluse în lista întocmită de Institutul Național de Statistică al Italiei, utilizată pentru stabilirea contului financiar consolidat al statului. Prin urmare, ASP nu se află doar în proprietatea publică, ci sunt adevărate organisme publice fără scop lucrativ (16).

16

| (59) | Italia și majoritatea părților interesate observă că ASP nu prestează ele însele servicii portuare sau servicii tehnico-nautice (17). Competențele de reglementare pentru serviciile tehnico-nautice de pilotare, remorcare, amarare și alimbare aparțin autorității maritime, care este o structură descentralizată a Ministerului Infrastructurii și Transporturilor. Normele de atribuire a unor astfel de servicii sunt prevăzute în Codul italian al navigației și în regulamentele de punere în aplicare. De asemenea, alte activități, precum buncherarea și colectarea deșeurilor, nu sunt realizate efectiv de ASP. |
| --- | --- |

(59)

Italia și majoritatea părților interesate observă că ASP nu prestează ele însele servicii portuare sau servicii tehnico-nautice (17). Competențele de reglementare pentru serviciile tehnico-nautice de pilotare, remorcare, amarare și alimbare aparțin autorității maritime, care este o structură descentralizată a Ministerului Infrastructurii și Transporturilor. Normele de atribuire a unor astfel de servicii sunt prevăzute în Codul italian al navigației și în regulamentele de punere în aplicare. De asemenea, alte activități, precum buncherarea și colectarea deșeurilor, nu sunt realizate efectiv de ASP.

17

| (60) | Potrivit autorităților italiene și majorității părților interesate, ASP asigură, în interesul public, accesul nediscriminatoriu la piețele serviciilor portuare în condiții de liberă concurență și se asigură că proprietatea statului este administrată în deplină transparență și imparțialitate (18). Activitățile ASP identificate prin Legea nr. 84/1994 sunt ghidate de interesul public în ceea ce privește buna funcționare a zonelor portuare. |
| --- | --- |

(60)

Potrivit autorităților italiene și majorității părților interesate, ASP asigură, în interesul public, accesul nediscriminatoriu la piețele serviciilor portuare în condiții de liberă concurență și se asigură că proprietatea statului este administrată în deplină transparență și imparțialitate (18). Activitățile ASP identificate prin Legea nr. 84/1994 sunt ghidate de interesul public în ceea ce privește buna funcționare a zonelor portuare.

18

3.2.2.   Concesiuni fără scop lucrativ

Concesiuni fără scop lucrativ

| (61) | Italia și alte câteva părți interesate consideră că acordarea concesiunilor portuare de către ASP este o activitate de reglementare care vizează o alocare mai productivă a infrastructurii portuare în interesul comunității portuare și al utilizatorilor portuari. ASP se asigură că se acordă concesiuni pentru utilizarea zonelor portuare aflate în proprietate publică pentru a îmbunătăți administrarea portului și a tuturor activităților legate de acesta. Acordarea concesiunilor nu este în niciun caz efectuată cu scop lucrativ. Aceasta nu are loc pe o piață competitivă (19). |
| --- | --- |

(61)

Italia și alte câteva părți interesate consideră că acordarea concesiunilor portuare de către ASP este o activitate de reglementare care vizează o alocare mai productivă a infrastructurii portuare în interesul comunității portuare și al utilizatorilor portuari. ASP se asigură că se acordă concesiuni pentru utilizarea zonelor portuare aflate în proprietate publică pentru a îmbunătăți administrarea portului și a tuturor activităților legate de acesta. Acordarea concesiunilor nu este în niciun caz efectuată cu scop lucrativ. Aceasta nu are loc pe o piață competitivă (19).

19

| (62) | Italia și alte părți interesate indică faptul că respectivii concesionari sunt selectați prin proceduri transparente și nediscriminatorii (20). Selectarea acestora nu depinde neapărat de cele mai înalte perspective de profitabilitate, sub forma unei remunerații mai mari pentru ocuparea terenului. Scopul este mai degrabă de a maximiza utilitatea și valoarea zonelor portuare în interesul public. |
| --- | --- |

(62)

Italia și alte părți interesate indică faptul că respectivii concesionari sunt selectați prin proceduri transparente și nediscriminatorii (20). Selectarea acestora nu depinde neapărat de cele mai înalte perspective de profitabilitate, sub forma unei remunerații mai mari pentru ocuparea terenului. Scopul este mai degrabă de a maximiza utilitatea și valoarea zonelor portuare în interesul public.

20

3.2.3.   Taxele de concesiune nu sunt prețuri de piață

Taxele de concesiune nu sunt prețuri de piață

| (63) | Italia și alte câteva părți interesate consideră că taxele pentru acordarea de concesiuni și autorizații de către ASP întreprinderilor private pentru utilizarea comercială a infrastructurii portuare de bază și furnizarea de servicii nu constituie o contraprestație pentru un serviciu furnizat sau pentru un bun oferit. În opinia acestora, serviciile în cauză nu pot fi considerate activități economice (21). |
| --- | --- |

(63)

Italia și alte câteva părți interesate consideră că taxele pentru acordarea de concesiuni și autorizații de către ASP întreprinderilor private pentru utilizarea comercială a infrastructurii portuare de bază și furnizarea de servicii nu constituie o contraprestație pentru un serviciu furnizat sau pentru un bun oferit. În opinia acestora, serviciile în cauză nu pot fi considerate activități economice (21).

21

| (64) | Concesiunile acordate de ASP se bazează pe proceduri transparente, competitive și nediscriminatorii. Procedura de atribuire care conduce la selectarea concesionarului este complet disociată de valoarea taxei. ASP au obligația de a supraveghea concesionarul și de a verifica dacă acesta respectă condițiile concesiunii. Acestea efectuează verificări ale conformității și dispun de competențe specifice de sancționare a concesionarului, cum ar fi competența de a revoca o concesiune în caz de nerespectare a obligațiilor. ASP nu au relații contractuale directe cu armatorii și operatorii de nave, doar concesionarii au astfel de relații. |
| --- | --- |

(64)

Concesiunile acordate de ASP se bazează pe proceduri transparente, competitive și nediscriminatorii. Procedura de atribuire care conduce la selectarea concesionarului este complet disociată de valoarea taxei. ASP au obligația de a supraveghea concesionarul și de a verifica dacă acesta respectă condițiile concesiunii. Acestea efectuează verificări ale conformității și dispun de competențe specifice de sancționare a concesionarului, cum ar fi competența de a revoca o concesiune în caz de nerespectare a obligațiilor. ASP nu au relații contractuale directe cu armatorii și operatorii de nave, doar concesionarii au astfel de relații.

| (65) | Potrivit observațiilor prezentate de Italia și de mai multe alte părți interesate, există o diferență substanțială între acordarea de proprietăți deținute de stat concesionarilor (precum în cazul Italiei) și închirierea unor astfel de proprietăți (22). Drepturile conferite concesionarului de către ASP sunt mai puțin importante decât cele de care beneficiază un utilizator tipic într-o relație de leasing în contextul modelelor tradiționale de porturi de tip landlord port. Acest lucru este evidențiat de următoarele particularități ale sistemului italian:






  1. | utilizarea exclusivă a proprietății publice de către concesionar nu trebuie să fie contrară interesului public; |
| --- | --- | --- |

(65)

Potrivit observațiilor prezentate de Italia și de mai multe alte părți interesate, există o diferență substanțială între acordarea de proprietăți deținute de stat concesionarilor (precum în cazul Italiei) și închirierea unor astfel de proprietăți (22). Drepturile conferite concesionarului de către ASP sunt mai puțin importante decât cele de care beneficiază un utilizator tipic într-o relație de leasing în contextul modelelor tradiționale de porturi de tip landlord port. Acest lucru este evidențiat de următoarele particularități ale sistemului italian:

22

landlord port

1.

utilizarea exclusivă a proprietății publice de către concesionar nu trebuie să fie contrară interesului public;

| 2. | ASP poate revoca în orice moment concesiunile din motive specifice legate de utilizarea mării sau din alte motive de interes public; în acest caz, concesionarul nu va avea dreptul la despăgubiri; |
| --- | --- |

2.

ASP poate revoca în orice moment concesiunile din motive specifice legate de utilizarea mării sau din alte motive de interes public; în acest caz, concesionarul nu va avea dreptul la despăgubiri;

| 3. | colectarea taxelor se realizează prin proceduri de executare similare celor ale creanțelor fiscale; |
| --- | --- |

3.

colectarea taxelor se realizează prin proceduri de executare similare celor ale creanțelor fiscale;

| 4. | la expirarea concesiunilor, proprietatea deținută de stat este pusă la dispoziția ASP, iar orice lucrări sau îmbunătățiri realizate rămân în proprietatea statului; concesionarul nu va primi nicio plată sau rambursare pentru astfel de lucrări și îmbunătățiri. |
| --- | --- |

4.

la expirarea concesiunilor, proprietatea deținută de stat este pusă la dispoziția ASP, iar orice lucrări sau îmbunătățiri realizate rămân în proprietatea statului; concesionarul nu va primi nicio plată sau rambursare pentru astfel de lucrări și îmbunătățiri.

| (66) | În consecință, potrivit Italiei și mai multor părți interesate, taxele de concesiune plătite de concesionari către ASP nu sunt nici chirii, nici prețuri de piață, deoarece nu există nicio marjă de discreție între părțile la negocieri. Acestea sunt stabilite prin lege și au caracteristicile unei taxe plătite de concesionar statului prin intermediul ASP în schimbul accesului pe piață pentru activitățile economice portuare, în special pentru a desfășura operațiuni și servicii care utilizează domeniul public (23). |
| --- | --- |

(66)

În consecință, potrivit Italiei și mai multor părți interesate, taxele de concesiune plătite de concesionari către ASP nu sunt nici chirii, nici prețuri de piață, deoarece nu există nicio marjă de discreție între părțile la negocieri. Acestea sunt stabilite prin lege și au caracteristicile unei taxe plătite de concesionar statului prin intermediul ASP în schimbul accesului pe piață pentru activitățile economice portuare, în special pentru a desfășura operațiuni și servicii care utilizează domeniul public (23).

23

| (67) | Rezultă că ASP nu desfășoară nicio activitate economică, întrucât nu pot interveni asupra elementului principal al oricărei tranzacții economice efectuate în condițiile pieței, și anume prețul serviciului (24). |
| --- | --- |

(67)

Rezultă că ASP nu desfășoară nicio activitate economică, întrucât nu pot interveni asupra elementului principal al oricărei tranzacții economice efectuate în condițiile pieței, și anume prețul serviciului (24).

24

| (68) | Unele dintre părțile interesate (25) observă că, în conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene, nu există activitate economică în cazul în care metodele specifice de oferire a anumitor mărfuri sau servicii sunt stabilite direct prin lege și, prin urmare, nu se bazează pe evaluări economice efectuate de părțile la licitație (26). Prezența unei taxe comerciale stabilite direct de întreprinderea care exploatează infrastructura ar fi, prin urmare, o condiție pentru clasificarea acesteia drept întreprindere (27). |
| --- | --- |

(68)

Unele dintre părțile interesate (25) observă că, în conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene, nu există activitate economică în cazul în care metodele specifice de oferire a anumitor mărfuri sau servicii sunt stabilite direct prin lege și, prin urmare, nu se bazează pe evaluări economice efectuate de părțile la licitație (26). Prezența unei taxe comerciale stabilite direct de întreprinderea care exploatează infrastructura ar fi, prin urmare, o condiție pentru clasificarea acesteia drept întreprindere (27).

25

26

27

3.2.4.   Componenta economică a taxelor de concesiune

Componenta economică a taxelor de concesiune

| (69) | Italia și unele dintre părțile interesate susțin că activitățile desfășurate de ASP în administrarea domeniului portuar nu au niciun impact asupra domeniului public. Aceasta înseamnă că, deși anumite elemente ale activităților ASP sunt de natură economică, acest lucru nu poate conduce la concluzia că ASP sunt întreprinderi (28). Potrivit Italiei, jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene prevede că organismele înființate și reglementate pentru îndeplinirea unor funcții și activități publice și neeconomice, dar care desfășoară în același timp anumite activități economice, sunt clasificate drept întreprinderi (29). |
| --- | --- |

(69)

Italia și unele dintre părțile interesate susțin că activitățile desfășurate de ASP în administrarea domeniului portuar nu au niciun impact asupra domeniului public. Aceasta înseamnă că, deși anumite elemente ale activităților ASP sunt de natură economică, acest lucru nu poate conduce la concluzia că ASP sunt întreprinderi (28). Potrivit Italiei, jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene prevede că organismele înființate și reglementate pentru îndeplinirea unor funcții și activități publice și neeconomice, dar care desfășoară în același timp anumite activități economice, sunt clasificate drept întreprinderi (29).

28

29

| (70) | Italia admite că taxele plătite de concesionari includ o componentă economică. Taxele sunt stabilite în conformitate cu criteriile prevăzute la nivel național. Cu toate acestea, taxele iau în considerare, de asemenea, angajamentele asumate de concesionar în ceea ce privește volumul de marfă, tipul de investiții și volumul traficului. În consecință, taxa de bază poate fi redusă, de exemplu, atunci când concesionarii fac investiții pentru lucrări majore de infrastructură sau efectuează lucrări extraordinare de întreținere a bunurilor publice care intră în competența ASP. |
| --- | --- |

(70)

Italia admite că taxele plătite de concesionari includ o componentă economică. Taxele sunt stabilite în conformitate cu criteriile prevăzute la nivel național. Cu toate acestea, taxele iau în considerare, de asemenea, angajamentele asumate de concesionar în ceea ce privește volumul de marfă, tipul de investiții și volumul traficului. În consecință, taxa de bază poate fi redusă, de exemplu, atunci când concesionarii fac investiții pentru lucrări majore de infrastructură sau efectuează lucrări extraordinare de întreținere a bunurilor publice care intră în competența ASP.

| (71) | În concluzie, potrivit autorităților italiene, taxele de concesiune sunt constituite atât dintr-o componentă fixă, cât și dintr-o componentă variabilă. Componenta fixă este proporțională cu suprafața zonelor în cauză și ia în considerare alți câțiva parametri (amplasarea și nivelul infrastructurii zonelor în cauză). Componenta variabilă se calculează pe baza mecanismelor de stimulare pentru a obține o productivitate mai bună, performanțe energetice și de mediu mai bune, precum și îmbunătățirea nivelurilor serviciilor, în special în ceea ce privește transportul și integrarea intermodală a porturilor. Parametrii de stimulare utilizați în componenta variabilă a taxelor de concesiune iau în considerare, de regulă, volumul traficului, atât în ceea ce privește navele, cantitățile și tipurile de mărfuri, cât și elaborarea unor indicatori specifici privind piața și calitatea serviciilor (durata medie de depozitare a mărfurilor în zonele de depozitare; nivelul de eficiență a operațiunilor de transfer modal; nivelul de eficiență energetică și de mediu a întregului ciclu portuar; nivelul productivității pe unitate de suprafață a zonei portuare care face obiectul concesiunii). |
| --- | --- |

(71)

În concluzie, potrivit autorităților italiene, taxele de concesiune sunt constituite atât dintr-o componentă fixă, cât și dintr-o componentă variabilă. Componenta fixă este proporțională cu suprafața zonelor în cauză și ia în considerare alți câțiva parametri (amplasarea și nivelul infrastructurii zonelor în cauză). Componenta variabilă se calculează pe baza mecanismelor de stimulare pentru a obține o productivitate mai bună, performanțe energetice și de mediu mai bune, precum și îmbunătățirea nivelurilor serviciilor, în special în ceea ce privește transportul și integrarea intermodală a porturilor. Parametrii de stimulare utilizați în componenta variabilă a taxelor de concesiune iau în considerare, de regulă, volumul traficului, atât în ceea ce privește navele, cantitățile și tipurile de mărfuri, cât și elaborarea unor indicatori specifici privind piața și calitatea serviciilor (durata medie de depozitare a mărfurilor în zonele de depozitare; nivelul de eficiență a operațiunilor de transfer modal; nivelul de eficiență energetică și de mediu a întregului ciclu portuar; nivelul productivității pe unitate de suprafață a zonei portuare care face obiectul concesiunii).

| (72) | Prin urmare, taxa de concesiune (componenta fixă și cea variabilă) acoperă, pe de o parte, componenta de remunerare a administrării portuare și a utilizării proprietății portuare ca infrastructură de bază, care nu este de natură economică, și, pe de altă parte, operarea și utilizarea proprietății publice care permit concesionarilor să își desfășoare activitățile. |
| --- | --- |

(72)

Prin urmare, taxa de concesiune (componenta fixă și cea variabilă) acoperă, pe de o parte, componenta de remunerare a administrării portuare și a utilizării proprietății portuare ca infrastructură de bază, care nu este de natură economică, și, pe de altă parte, operarea și utilizarea proprietății publice care permit concesionarilor să își desfășoare activitățile.

| (73) | Italia consideră că distincția dintre partea neeconomică (componenta fixă) și cea economică (componenta variabilă) ale taxei de concesiune este confirmată indirect de Regulamentul (UE) 2017/352. Regulamentul respectiv stabilește că taxele de utilizare a infrastructurii portuare pot fi diferențiate în conformitate cu strategia economică și politica de amenajare a teritoriului ale portului pentru a promova o utilizare mai eficientă a infrastructurii portuare (30). |
| --- | --- |

(73)

Italia consideră că distincția dintre partea neeconomică (componenta fixă) și cea economică (componenta variabilă) ale taxei de concesiune este confirmată indirect de Regulamentul (UE) 2017/352. Regulamentul respectiv stabilește că taxele de utilizare a infrastructurii portuare pot fi diferențiate în conformitate cu strategia economică și politica de amenajare a teritoriului ale portului pentru a promova o utilizare mai eficientă a infrastructurii portuare (30).

30

| (74) | Italia consideră, de asemenea, că, atunci când se evaluează natura taxelor de concesiune, trebuie să se țină seama de activitățile desfășurate de ASP în calitate de organisme publice de administrare a proprietății publice. Jurisprudența oferă îndrumări în sensul că, în măsura în care un organism public desfășoară o activitate economică ce poate fi disociată de exercitarea prerogativelor sale de autoritate publică, acesta acționează în calitate de întreprindere în ceea ce privește o astfel de activitate. Totuși, atunci când această activitate economică este indisociabilă de exercitarea prerogativelor sale de autoritate publică, toate activitățile desfășurate de acest organism rămân activități legate de exercitarea acestor prerogative (31). |
| --- | --- |

(74)

Italia consideră, de asemenea, că, atunci când se evaluează natura taxelor de concesiune, trebuie să se țină seama de activitățile desfășurate de ASP în calitate de organisme publice de administrare a proprietății publice. Jurisprudența oferă îndrumări în sensul că, în măsura în care un organism public desfășoară o activitate economică ce poate fi disociată de exercitarea prerogativelor sale de autoritate publică, acesta acționează în calitate de întreprindere în ceea ce privește o astfel de activitate. Totuși, atunci când această activitate economică este indisociabilă de exercitarea prerogativelor sale de autoritate publică, toate activitățile desfășurate de acest organism rămân activități legate de exercitarea acestor prerogative (31).

31

| (75) | În cazul ASP, activitățile care ar putea avea o importanță economică în administrarea proprietății portuare și care pot fi relevante pentru stabilirea taxei de concesiune sunt, în orice caz, indisociabile de activitățile publice încredințate prin lege ASP, cum ar fi controlul și administrarea proprietății portuare și planificarea tuturor activităților prin utilizarea zonelor portuare. Prin urmare, taxele de concesiune percepute de ASP nu ar trebui considerate venituri ale societăților comerciale. |
| --- | --- |

(75)

În cazul ASP, activitățile care ar putea avea o importanță economică în administrarea proprietății portuare și care pot fi relevante pentru stabilirea taxei de concesiune sunt, în orice caz, indisociabile de activitățile publice încredințate prin lege ASP, cum ar fi controlul și administrarea proprietății portuare și planificarea tuturor activităților prin utilizarea zonelor portuare. Prin urmare, taxele de concesiune percepute de ASP nu ar trebui considerate venituri ale societăților comerciale.

| (76) | Italia recunoaște că respectiva componentă variabilă a taxei de concesiune este de natură economică și că acest lucru ar justifica, teoretic, includerea sa în baza de evaluare pentru o eventuală impozitare a veniturilor unei întreprinderi. |
| --- | --- |

(76)

Italia recunoaște că respectiva componentă variabilă a taxei de concesiune este de natură economică și că acest lucru ar justifica, teoretic, includerea sa în baza de evaluare pentru o eventuală impozitare a veniturilor unei întreprinderi.

| (77) | Cu toate acestea, în opinia sa, parametrii de stimulare ai componentei variabile a taxelor de concesiune au ca efect reducerea progresivă a valorii taxei rezultate atunci când concesionarii îndeplinesc obiectivele economice. Potrivit Italiei, aceasta conduce la o reducere globală a taxei de concesiune în sine. Prin urmare, veniturile ASP sunt alcătuite în întregime sau aproape în întregime din componenta fixă, care se limitează la remunerarea activităților de administrare și de reglementare ale ASP. Prin urmare, în opinia Italiei, ASP nu desfășoară nicio activitate economică. |
| --- | --- |

(77)

Cu toate acestea, în opinia sa, parametrii de stimulare ai componentei variabile a taxelor de concesiune au ca efect reducerea progresivă a valorii taxei rezultate atunci când concesionarii îndeplinesc obiectivele economice. Potrivit Italiei, aceasta conduce la o reducere globală a taxei de concesiune în sine. Prin urmare, veniturile ASP sunt alcătuite în întregime sau aproape în întregime din componenta fixă, care se limitează la remunerarea activităților de administrare și de reglementare ale ASP. Prin urmare, în opinia Italiei, ASP nu desfășoară nicio activitate economică.

3.3.   Resurse de stat

Resurse de stat

| (78) | În conformitate cu observațiile primite de unele dintre părțile interesate, excluderea ASP de la obligația de a plăti impozitul pe profit nu ar implica nicio pierdere de venituri fiscale, întrucât ASP face parte din stat. Prin urmare, nu ar exista niciun consum de resurse de stat sub formă de cheltuieli fiscale sau bugetare (32). |
| --- | --- |

(78)

În conformitate cu observațiile primite de unele dintre părțile interesate, excluderea ASP de la obligația de a plăti impozitul pe profit nu ar implica nicio pierdere de venituri fiscale, întrucât ASP face parte din stat. Prin urmare, nu ar exista niciun consum de resurse de stat sub formă de cheltuieli fiscale sau bugetare (32).

32

| (79) | Unele dintre părțile interesate observă, de asemenea, că sumele plătite de ASP statului în cazul impozitării veniturilor ASP ar deturna resurse de la ASP, care, în acest caz, nu ar fi disponibile pentru îndeplinirea misiunii instituționale a ASP. În această situație, statul ar trebui să își majoreze contribuțiile la ASP. |
| --- | --- |

(79)

Unele dintre părțile interesate observă, de asemenea, că sumele plătite de ASP statului în cazul impozitării veniturilor ASP ar deturna resurse de la ASP, care, în acest caz, nu ar fi disponibile pentru îndeplinirea misiunii instituționale a ASP. În această situație, statul ar trebui să își majoreze contribuțiile la ASP.

3.4.   Selectivitatea

Selectivitatea

| (80) | În ceea ce privește scutirea de la plata impozitului pe profit (IRES) pentru ASP, Italia și majoritatea părților interesate susțin că o clasificare a ASP în categoria organismelor publice fără scop lucrativ în Legea fiscală consolidată din Italia, TUIR, implică în mod necesar scutirea acestora de la plata impozitului pe profit (33). Aceasta nu ar constitui o excepție de la sistem sau o măsură specifică în favoarea ASP, întrucât este perfect conformă cu principiile sistemului fiscal italian (34). |
| --- | --- |

(80)

În ceea ce privește scutirea de la plata impozitului pe profit (IRES) pentru ASP, Italia și majoritatea părților interesate susțin că o clasificare a ASP în categoria organismelor publice fără scop lucrativ în Legea fiscală consolidată din Italia, TUIR, implică în mod necesar scutirea acestora de la plata impozitului pe profit (33). Aceasta nu ar constitui o excepție de la sistem sau o măsură specifică în favoarea ASP, întrucât este perfect conformă cu principiile sistemului fiscal italian (34).

33

34

| (81) | Sistemul fiscal prevăzut de TUIR din Italia este, de asemenea, perfect consecvent cu natura și cu funcțiile atribuite ASP, întrucât acestea sunt organisme publice însărcinate exclusiv cu funcții administrative și, prin urmare, supuse aplicării articolului 74 din TUIR. În schimb, articolul 73 din TUIR presupune că entitatea în cauză desfășoară activități comerciale, deși ca activitate secundară, și, prin urmare, nu ar fi aplicabil în cazul ASP (35). |
| --- | --- |

(81)

Sistemul fiscal prevăzut de TUIR din Italia este, de asemenea, perfect consecvent cu natura și cu funcțiile atribuite ASP, întrucât acestea sunt organisme publice însărcinate exclusiv cu funcții administrative și, prin urmare, supuse aplicării articolului 74 din TUIR. În schimb, articolul 73 din TUIR presupune că entitatea în cauză desfășoară activități comerciale, deși ca activitate secundară, și, prin urmare, nu ar fi aplicabil în cazul ASP (35).

35

3.5.   Denaturarea concurenței și impactul asupra schimburilor comerciale

Denaturarea concurenței și impactul asupra schimburilor comerciale

| (82) | O parte interesată consideră că măsura nu are niciun efect asupra schimburilor comerciale și a concurenței, întrucât nu există porturi private în Italia (36). ASP nu trebuie să stimuleze potențialii concesionari prin oferirea unor taxe de concesiune scăzute sau reduse, deoarece cererea de acces în zonele portuare este, în orice caz, mai mare decât oferta de zone disponibile. |
| --- | --- |

(82)

O parte interesată consideră că măsura nu are niciun efect asupra schimburilor comerciale și a concurenței, întrucât nu există porturi private în Italia (36). ASP nu trebuie să stimuleze potențialii concesionari prin oferirea unor taxe de concesiune scăzute sau reduse, deoarece cererea de acces în zonele portuare este, în orice caz, mai mare decât oferta de zone disponibile.

36

| (83) | Unele părți interesate susțin, de asemenea, că porturile nu concurează cu alți furnizori de servicii de transport, deoarece diferitele infrastructuri de transport deservesc piețe diferite de mărfuri și de trafic și nu sunt substituibile. |
| --- | --- |

(83)

Unele părți interesate susțin, de asemenea, că porturile nu concurează cu alți furnizori de servicii de transport, deoarece diferitele infrastructuri de transport deservesc piețe diferite de mărfuri și de trafic și nu sunt substituibile.

4.   EVALUARE

EVALUARE

4.1.   Existența ajutorului de stat în temeiul articolului 107 alineatul (1) din tratat

Existența ajutorului de stat în temeiul articolului 107 alineatul (1) din tratat

| (84) | În temeiul articolului 107 alineatul (1) din tratat, sunt incompatibile cu piața internă ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor mărfuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre. |
| --- | --- |

(84)

În temeiul articolului 107 alineatul (1) din tratat, sunt incompatibile cu piața internă ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor mărfuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre.

4.1.1.   Prezența întreprinderilor

Prezența întreprinderilor

4.1.1.1.   Conceptul de întreprindere

| (85) | Conform jurisprudenței, conceptul de întreprindere cuprinde orice entitate angajată într-o activitate economică, indiferent de statutul său juridic și de modul în care este finanțată (37). Faptul că o entitate nu desfășoară activități cu scop lucrativ nu este un factor pe baza căruia să se poată determina dacă aceasta este sau nu o întreprindere (38). Nici faptul că aceasta este proprietate publică nu este decisiv. |
| --- | --- |

(85)

Conform jurisprudenței, conceptul de întreprindere cuprinde orice entitate angajată într-o activitate economică, indiferent de statutul său juridic și de modul în care este finanțată (37). Faptul că o entitate nu desfășoară activități cu scop lucrativ nu este un factor pe baza căruia să se poată determina dacă aceasta este sau nu o întreprindere (38). Nici faptul că aceasta este proprietate publică nu este decisiv.

37

38

| (86) | După cum a clarificat instanța Uniunii, orice activitate care constă în oferirea unor bunuri și servicii pe o piață determinată, cu alte cuvinte serviciile prestate în mod normal în schimbul unei remunerații, reprezintă o activitate economică. Caracteristica esențială a remunerației constă în faptul că aceasta reprezintă contraprestația economică a prestației în cauză (39). Entitățile fără scop lucrativ pot oferi, de asemenea, bunuri și servicii pe o piață (40). |
| --- | --- |

(86)

După cum a clarificat instanța Uniunii, orice activitate care constă în oferirea unor bunuri și servicii pe o piață determinată, cu alte cuvinte serviciile prestate în mod normal în schimbul unei remunerații, reprezintă o activitate economică. Caracteristica esențială a remunerației constă în faptul că aceasta reprezintă contraprestația economică a prestației în cauză (39). Entitățile fără scop lucrativ pot oferi, de asemenea, bunuri și servicii pe o piață (40).

39

40

| (87) | În ceea ce privește construirea și exploatarea infrastructurii publice, instanța Uniunii a clarificat faptul că utilizarea viitoare a infrastructurii, mai exact existența exploatării economice a acesteia este cea care determină dacă finanțarea construirii unei astfel de infrastructuri intră sau nu sub incidența normelor Uniunii privind ajutoarele de stat (41). Este recunoscut faptul că exploatarea comercială și construirea unor infrastructuri portuare sau aeroportuare în vederea unei astfel de exploatări comerciale constituie activități economice (42). |
| --- | --- |

(87)

În ceea ce privește construirea și exploatarea infrastructurii publice, instanța Uniunii a clarificat faptul că utilizarea viitoare a infrastructurii, mai exact existența exploatării economice a acesteia este cea care determină dacă finanțarea construirii unei astfel de infrastructuri intră sau nu sub incidența normelor Uniunii privind ajutoarele de stat (41). Este recunoscut faptul că exploatarea comercială și construirea unor infrastructuri portuare sau aeroportuare în vederea unei astfel de exploatări comerciale constituie activități economice (42).

41

42

| (88) | În conformitate cu această jurisprudență, Comisia a concluzionat într-o serie de decizii că respectiva construire și exploatarea comercială a infrastructurilor portuare constituie activități economice (43). De exemplu, exploatarea comercială a unui terminal portuar sau aeroportuar prin punerea acestuia la dispoziția utilizatorilor în schimbul plății unei taxe constituie o activitate economică (44). În consecință, finanțarea publică a unei infrastructuri portuare favorizează o activitate economică și este, în principiu, supusă normelor privind ajutoarele de stat (45). |
| --- | --- |

(88)

În conformitate cu această jurisprudență, Comisia a concluzionat într-o serie de decizii că respectiva construire și exploatarea comercială a infrastructurilor portuare constituie activități economice (43). De exemplu, exploatarea comercială a unui terminal portuar sau aeroportuar prin punerea acestuia la dispoziția utilizatorilor în schimbul plății unei taxe constituie o activitate economică (44). În consecință, finanțarea publică a unei infrastructuri portuare favorizează o activitate economică și este, în principiu, supusă normelor privind ajutoarele de stat (45).

43

44

45

| (89) | În schimb, investițiile pentru infrastructura necesară activităților care țin de responsabilitatea statului în exercitarea prerogativelor sale de autoritate publică nu fac obiectul controlului ajutoarelor de stat (46). Numai infrastructurile care fac parte din funcțiile esențiale ale statului sunt de natură neeconomică. |
| --- | --- |

(89)

În schimb, investițiile pentru infrastructura necesară activităților care țin de responsabilitatea statului în exercitarea prerogativelor sale de autoritate publică nu fac obiectul controlului ajutoarelor de stat (46). Numai infrastructurile care fac parte din funcțiile esențiale ale statului sunt de natură neeconomică.

46

4.1.1.2.   ASP desfășoară activități economice și neeconomice

| (90) | Italia și majoritatea părților interesate susțin că ASP sunt organisme publice fără scop lucrativ de importanță națională, cu autonomie administrativă, organizațională, de reglementare, bugetară și financiară. În opinia acestora, ASP nu desfășoară activități economice și nu sunt întreprinderi. |
| --- | --- |

(90)

Italia și majoritatea părților interesate susțin că ASP sunt organisme publice fără scop lucrativ de importanță națională, cu autonomie administrativă, organizațională, de reglementare, bugetară și financiară. În opinia acestora, ASP nu desfășoară activități economice și nu sunt întreprinderi.

| (91) | Comisia consideră că respectiva clasificare a ASP drept organisme publice fără scop lucrativ în temeiul legislației italiene nu este suficientă pentru a concluziona că acestea nu sunt întreprinderi. Pentru a determina dacă activitățile desfășurate de ASP sunt cele ale unei întreprinderi în sensul tratatului, este necesar să se determine natura acestor activități (47). |
| --- | --- |

(91)

Comisia consideră că respectiva clasificare a ASP drept organisme publice fără scop lucrativ în temeiul legislației italiene nu este suficientă pentru a concluziona că acestea nu sunt întreprinderi. Pentru a determina dacă activitățile desfășurate de ASP sunt cele ale unei întreprinderi în sensul tratatului, este necesar să se determine natura acestor activități (47).

47

| (92) | Pe baza descrierii activităților ASP (a se vedea secțiunile 2.1.2-2.1.5), Comisia consideră că acordarea accesului la porturi în schimbul unei remunerații (taxe de ancorare și taxe pentru mărfurile încărcate și descărcate), acordarea de autorizații în schimbul unei remunerații pentru efectuarea operațiunilor portuare și acordarea de concesiuni în schimbul unei remunerații constituie activități economice. Prin urmare, Comisia concluzionează că ASP desfășoară atât activități neeconomice, cât și activități economice. |
| --- | --- |

(92)

Pe baza descrierii activităților ASP (a se vedea secțiunile 2.1.2-2.1.5), Comisia consideră că acordarea accesului la porturi în schimbul unei remunerații (taxe de ancorare și taxe pentru mărfurile încărcate și descărcate), acordarea de autorizații în schimbul unei remunerații pentru efectuarea operațiunilor portuare și acordarea de concesiuni în schimbul unei remunerații constituie activități economice. Prin urmare, Comisia concluzionează că ASP desfășoară atât activități neeconomice, cât și activități economice.

| (93) | Comisia nu contestă faptul că ASP-urilor li se poate conferi competența de exercitare a anumitor prerogative de autoritate publică care nu sunt de natură economică (cum ar fi controlul și siguranța traficului maritim sau supravegherea antipoluare, efectuate pe cont propriu sau în colaborare cu alte organisme publice, cum ar fi autoritatea maritimă) (48). În desfășurarea acestor activități, ele nu sunt întreprinderi în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat. |
| --- | --- |

(93)

Comisia nu contestă faptul că ASP-urilor li se poate conferi competența de exercitare a anumitor prerogative de autoritate publică care nu sunt de natură economică (cum ar fi controlul și siguranța traficului maritim sau supravegherea antipoluare, efectuate pe cont propriu sau în colaborare cu alte organisme publice, cum ar fi autoritatea maritimă) (48). În desfășurarea acestor activități, ele nu sunt întreprinderi în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat.

48

| (94) | Cu toate acestea, faptul că, atunci când desfășoară o parte dintre activități, ASP exercită prerogative de autoritate publică nu împiedică, în sine, clasificarea acestora drept întreprinderi (49). |
| --- | --- |

(94)

Cu toate acestea, faptul că, atunci când desfășoară o parte dintre activități, ASP exercită prerogative de autoritate publică nu împiedică, în sine, clasificarea acestora drept întreprinderi (49).

49

| (95) | ASP desfășoară, de asemenea, activități economice. Acestea oferă un serviciu general utilizatorilor porturilor (armatori și operatori de nave), oferind navelor acces la infrastructura portuară în schimbul unei remunerații cunoscute, de obicei, sub denumirea de taxe portuare (și anume taxe pentru mărfurile descărcate și încărcate și taxe de ancorare). Prin acordarea de autorizații și de concesiuni în schimbul unei remunerații, acestea pun anumite infrastructuri sau terenuri la dispoziția întreprinderilor care utilizează zonele respective în scopuri proprii sau pentru a furniza servicii armatorilor și operatorilor de nave. |
| --- | --- |

(95)

ASP desfășoară, de asemenea, activități economice. Acestea oferă un serviciu general utilizatorilor porturilor (armatori și operatori de nave), oferind navelor acces la infrastructura portuară în schimbul unei remunerații cunoscute, de obicei, sub denumirea de taxe portuare (și anume taxe pentru mărfurile descărcate și încărcate și taxe de ancorare). Prin acordarea de autorizații și de concesiuni în schimbul unei remunerații, acestea pun anumite infrastructuri sau terenuri la dispoziția întreprinderilor care utilizează zonele respective în scopuri proprii sau pentru a furniza servicii armatorilor și operatorilor de nave.

| (96) | Italia și mai multe alte părți interesate susțin că ASP nu au relații contractuale directe cu armatorii și operatorii de nave (numai concesionarii au astfel de relații directe). Totuși, Comisia consideră că faptul că respectivii concesionari utilizează anumite terenuri și infrastructuri portuare pentru a oferi servicii armatorilor și operatorilor de nave nu exclude ca anumite activități desfășurate de ASP, cum ar fi închirierea terenurilor și a infrastructurii portuare acestor întreprinderi terțe să fie de asemenea de natură economică (50). |
| --- | --- |

(96)

Italia și mai multe alte părți interesate susțin că ASP nu au relații contractuale directe cu armatorii și operatorii de nave (numai concesionarii au astfel de relații directe). Totuși, Comisia consideră că faptul că respectivii concesionari utilizează anumite terenuri și infrastructuri portuare pentru a oferi servicii armatorilor și operatorilor de nave nu exclude ca anumite activități desfășurate de ASP, cum ar fi închirierea terenurilor și a infrastructurii portuare acestor întreprinderi terțe să fie de asemenea de natură economică (50).

50

| (97) | Această poziție concordă cu poziția adoptată de Comisie în mai multe cazuri care implică ajutoare de stat pentru ASP din Italia (51). În plus, în cazurile referitoare la scutirea de la plata impozitului pe profit pentru porturile din Belgia și Franța, Comisia a precizat, de asemenea, că închirierea domeniului public în schimbul unei plăți constituie o activitate economică (52). Tribunalul a confirmat această poziție (53). |
| --- | --- |

(97)

Această poziție concordă cu poziția adoptată de Comisie în mai multe cazuri care implică ajutoare de stat pentru ASP din Italia (51). În plus, în cazurile referitoare la scutirea de la plata impozitului pe profit pentru porturile din Belgia și Franța, Comisia a precizat, de asemenea, că închirierea domeniului public în schimbul unei plăți constituie o activitate economică (52). Tribunalul a confirmat această poziție (53).

51

52

53

| (98) | În concluzie, o ASP va fi considerată întreprindere dacă – și în măsura în care – aceasta desfășoară efectiv una sau mai multe activități economice (54). ASP acordă acces la infrastructura portuară armatorilor și operatorilor de nave în schimbul unei remunerații (mai exact, taxe pentru mărfurile descărcate și încărcate și taxe de ancorare). Acestea acordă autorizații pentru operațiuni portuare în schimbul unei remunerații (taxe de autorizare) și închiriază domeniul public în schimbul unei remunerații (taxe de concesiune). Aceste activități se califică drept activități economice. Prin urmare, Comisia consideră că ASP sunt întreprinderi în raport cu activitățile economice pe care le desfășoară. |
| --- | --- |

(98)

În concluzie, o ASP va fi considerată întreprindere dacă – și în măsura în care – aceasta desfășoară efectiv una sau mai multe activități economice (54). ASP acordă acces la infrastructura portuară armatorilor și operatorilor de nave în schimbul unei remunerații (mai exact, taxe pentru mărfurile descărcate și încărcate și taxe de ancorare). Acestea acordă autorizații pentru operațiuni portuare în schimbul unei remunerații (taxe de autorizare) și închiriază domeniul public în schimbul unei remunerații (taxe de concesiune). Aceste activități se califică drept activități economice. Prin urmare, Comisia consideră că ASP sunt întreprinderi în raport cu activitățile economice pe care le desfășoară.

54

4.1.1.3.   Absența scopului lucrativ nu este suficientă pentru a exclude clasificarea drept întreprindere

| (99) | Italia și mai multe părți interesate susțin că ASP nu urmează o logică comercială și nu vizează maximizarea profitului. În această privință, Comisia dorește să sublinieze că faptul că bunurile sau serviciile sunt oferite fără scop lucrativ nu se opune ca entitatea care efectuează aceste operațiuni pe piață să trebuiască să fie considerată o întreprindere (55). |
| --- | --- |

(99)

Italia și mai multe părți interesate susțin că ASP nu urmează o logică comercială și nu vizează maximizarea profitului. În această privință, Comisia dorește să sublinieze că faptul că bunurile sau serviciile sunt oferite fără scop lucrativ nu se opune ca entitatea care efectuează aceste operațiuni pe piață să trebuiască să fie considerată o întreprindere (55).

55

| (100) | Comisia observă că nici Italia, nici părțile interesate nu susțin că taxele percepute de ASP sunt doar simbolice sau nu au legătură cu costul serviciilor furnizate. De asemenea, Comisia observă că taxele portuare (mai exact, taxele pentru mărfurile descărcate și încărcate și taxele de ancorare), precum și taxele de autorizare și de concesiune constituie cea mai mare parte a veniturilor ASP. Potrivit unui raport al Ministerului Infrastructurii și Transporturilor din Italia, în 2017, taxele portuare (taxele pentru mărfurile descărcate și încărcate și taxele de ancorare) și taxele de concesiune au reprezentat 53,2 % și, respectiv, 27,1 % din veniturile ASP (56). |
| --- | --- |

(100)

Comisia observă că nici Italia, nici părțile interesate nu susțin că taxele percepute de ASP sunt doar simbolice sau nu au legătură cu costul serviciilor furnizate. De asemenea, Comisia observă că taxele portuare (mai exact, taxele pentru mărfurile descărcate și încărcate și taxele de ancorare), precum și taxele de autorizare și de concesiune constituie cea mai mare parte a veniturilor ASP. Potrivit unui raport al Ministerului Infrastructurii și Transporturilor din Italia, în 2017, taxele portuare (taxele pentru mărfurile descărcate și încărcate și taxele de ancorare) și taxele de concesiune au reprezentat 53,2 % și, respectiv, 27,1 % din veniturile ASP (56).

56

4.1.1.4.   Stabilirea taxelor prin lege nu exclude existența unei activități economice

| (101) | Italia și mai multe părți interesate susțin că taxele pentru concesiunile și autorizațiile acordate de ASP întreprinderilor private pentru utilizarea comercială a infrastructurii portuare de bază și pentru furnizarea de operațiuni și servicii portuare nu constituie o contraprestație pentru un serviciu prestat sau pentru un bun oferit (a se vedea 3.2.3). |
| --- | --- |

(101)

Italia și mai multe părți interesate susțin că taxele pentru concesiunile și autorizațiile acordate de ASP întreprinderilor private pentru utilizarea comercială a infrastructurii portuare de bază și pentru furnizarea de operațiuni și servicii portuare nu constituie o contraprestație pentru un serviciu prestat sau pentru un bun oferit (a se vedea 3.2.3).

| (102) | Italia susține că taxele de concesiune sunt stabilite prin lege. Prin urmare, ASP nu ar desfășura activități economice, întrucât nu ar putea interveni în elementul principal al oricărei tranzacții economice efectuate în condițiile pieței, și anume prețul serviciului. |
| --- | --- |

(102)

Italia susține că taxele de concesiune sunt stabilite prin lege. Prin urmare, ASP nu ar desfășura activități economice, întrucât nu ar putea interveni în elementul principal al oricărei tranzacții economice efectuate în condițiile pieței, și anume prețul serviciului.

| (103) | În primul rând, Comisia dorește să reamintească faptul că, potrivit jurisprudenței, serviciile care pot fi calificate drept activități economice sunt cele care sunt prestate în mod normal în schimbul unei remunerații. Caracteristica esențială a remunerației constă în faptul că aceasta constituie contravaloarea economică a prestației în cauză (57). Existența unei remunerații constituie, așadar, un factor determinant pentru a stabili existența unei activități economice (58). |
| --- | --- |

(103)

În primul rând, Comisia dorește să reamintească faptul că, potrivit jurisprudenței, serviciile care pot fi calificate drept activități economice sunt cele care sunt prestate în mod normal în schimbul unei remunerații. Caracteristica esențială a remunerației constă în faptul că aceasta constituie contravaloarea economică a prestației în cauză (57). Existența unei remunerații constituie, așadar, un factor determinant pentru a stabili existența unei activități economice (58).

57

58

| (104) | Prestarea de servicii în schimbul unei remunerații stabilite prin lege nu este suficientă în sine pentru a împiedica clasificarea activității în cauză drept activitate economică (59). |
| --- | --- |

(104)

Prestarea de servicii în schimbul unei remunerații stabilite prin lege nu este suficientă în sine pentru a împiedica clasificarea activității în cauză drept activitate economică (59).

59

| (105) | Prin urmare, Comisia consideră că argumentul potrivit căruia taxele de concesiune sunt stabilite prin lege nu este suficient pentru a concluziona că ASP nu desfășoară activități economice. Comisia observă, de asemenea, că legea doar stabilește taxele minime pentru concesiuni, permițând ASP-urilor să influențeze taxele în conformitate cu strategiile lor de afaceri. În orice caz, chiar dacă ar fi adevărat că taxele de concesiune sunt stabilite în întregime prin lege, acest fapt ar fi lipsit de relevanță, întrucât ASP pun anumite infrastructuri sau terenuri la dispoziția întreprinderilor în schimbul unei remunerații, situație care este considerată activitate economică. |
| --- | --- |

(105)

Prin urmare, Comisia consideră că argumentul potrivit căruia taxele de concesiune sunt stabilite prin lege nu este suficient pentru a concluziona că ASP nu desfășoară activități economice. Comisia observă, de asemenea, că legea doar stabilește taxele minime pentru concesiuni, permițând ASP-urilor să influențeze taxele în conformitate cu strategiile lor de afaceri. În orice caz, chiar dacă ar fi adevărat că taxele de concesiune sunt stabilite în întregime prin lege, acest fapt ar fi lipsit de relevanță, întrucât ASP pun anumite infrastructuri sau terenuri la dispoziția întreprinderilor în schimbul unei remunerații, situație care este considerată activitate economică.

| (106) | În consecință, Comisia concluzionează că acordarea de concesiuni în schimbul unei remunerații ar trebui calificată drept activitate economică. |
| --- | --- |

(106)

În consecință, Comisia concluzionează că acordarea de concesiuni în schimbul unei remunerații ar trebui calificată drept activitate economică.

4.1.1.5.   Stimulente economice

| (107) | Comisia constată că stabilirea taxelor prin lege nu exclude stabilirea acestora, cel puțin parțial, pe baza unor argumente economice. În cazul de față, numeroase părți interesate publice și private (autorități naționale și regionale, ASP și alte organisme publice, întreprinderi care prestează servicii portuare și operațiuni portuare, sindicate) sunt consultate înainte ca taxele pentru concesiuni și taxele de autorizare pentru operațiunile portuare să fie stabilite la nivel național. Același lucru este valabil și pentru taxele portuare (taxele pentru mărfurile încărcate și descărcate și taxele de ancorare). |
| --- | --- |

(107)

Comisia constată că stabilirea taxelor prin lege nu exclude stabilirea acestora, cel puțin parțial, pe baza unor argumente economice. În cazul de față, numeroase părți interesate publice și private (autorități naționale și regionale, ASP și alte organisme publice, întreprinderi care prestează servicii portuare și operațiuni portuare, sindicate) sunt consultate înainte ca taxele pentru concesiuni și taxele de autorizare pentru operațiunile portuare să fie stabilite la nivel național. Același lucru este valabil și pentru taxele portuare (taxele pentru mărfurile încărcate și descărcate și taxele de ancorare).

| (108) | Comisia consideră că scutirea de la plata impozitului pe profit acordată ASP permite ASP să aplice taxe mai mici. Nivelul taxelor este un element important al politicii comerciale puse în aplicare de porturi pentru a încuraja armatorii și operatorii de nave să utilizeze infrastructura portuară și societățile comerciale să se stabilească în port pentru a-și dezvolta activitățile de producție sau de servicii (60). |
| --- | --- |

(108)

Comisia consideră că scutirea de la plata impozitului pe profit acordată ASP permite ASP să aplice taxe mai mici. Nivelul taxelor este un element important al politicii comerciale puse în aplicare de porturi pentru a încuraja armatorii și operatorii de nave să utilizeze infrastructura portuară și societățile comerciale să se stabilească în port pentru a-și dezvolta activitățile de producție sau de servicii (60).

60

| (109) | De asemenea, în cazul concesiunilor, doar o parte din taxa de concesiune (taxa minimă) este stabilită la nivel național. Această parte a taxei este componenta fixă a taxei de concesiune. Componenta variabilă a taxei de concesiune permite ASP să își urmeze propriile strategii de afaceri în funcție de circumstanțele specifice ale pieței. |
| --- | --- |

(109)

De asemenea, în cazul concesiunilor, doar o parte din taxa de concesiune (taxa minimă) este stabilită la nivel național. Această parte a taxei este componenta fixă a taxei de concesiune. Componenta variabilă a taxei de concesiune permite ASP să își urmeze propriile strategii de afaceri în funcție de circumstanțele specifice ale pieței.

| (110) | Într-adevăr, taxele de concesiune sunt alcătuite dintr-o componentă fixă și o componentă variabilă. Componenta fixă este, în general, proporțională cu suprafața zonelor vizate de concesiune și ține seama de mulți alți parametri (amplasarea, nivelul de infrastructură al zonelor în cauză). Componenta variabilă include mecanisme de stimulare economică pentru a obține o productivitate mai mare, performanțe energetice și de mediu mai bune, precum și îmbunătățirea nivelurilor serviciilor, în special în ceea ce privește transportul și integrarea intermodală a porturilor. |
| --- | --- |

(110)

Într-adevăr, taxele de concesiune sunt alcătuite dintr-o componentă fixă și o componentă variabilă. Componenta fixă este, în general, proporțională cu suprafața zonelor vizate de concesiune și ține seama de mulți alți parametri (amplasarea, nivelul de infrastructură al zonelor în cauză). Componenta variabilă include mecanisme de stimulare economică pentru a obține o productivitate mai mare, performanțe energetice și de mediu mai bune, precum și îmbunătățirea nivelurilor serviciilor, în special în ceea ce privește transportul și integrarea intermodală a porturilor.

| (111) | Italia recunoaște că componenta variabilă a taxelor de concesiune este de natură economică și, prin urmare, ar justifica luarea în considerare în baza de evaluare a unei posibile impozitări a venitului ASP. Cu toate acestea, atunci când concesionarii îndeplinesc obiectivele economice stabilite, valoarea corespunzătoare a taxei ar fi redusă progresiv și ar conduce la o reducere a taxei globale de concesiune. Prin urmare, potrivit autorităților italiene, veniturile ASP din concesiuni sunt practic alcătuite aproape în întregime din componenta fixă, care se limitează la remunerarea activităților de administrare și de reglementare ale ASP. Întrucât Italia consideră că respectiva componentă fixă a taxelor de concesiune este o remunerație pentru activități neeconomice, aceasta concluzionează că ASP nu desfășoară activități economice. |
| --- | --- |

(111)

Italia recunoaște că componenta variabilă a taxelor de concesiune este de natură economică și, prin urmare, ar justifica luarea în considerare în baza de evaluare a unei posibile impozitări a venitului ASP. Cu toate acestea, atunci când concesionarii îndeplinesc obiectivele economice stabilite, valoarea corespunzătoare a taxei ar fi redusă progresiv și ar conduce la o reducere a taxei globale de concesiune. Prin urmare, potrivit autorităților italiene, veniturile ASP din concesiuni sunt practic alcătuite aproape în întregime din componenta fixă, care se limitează la remunerarea activităților de administrare și de reglementare ale ASP. Întrucât Italia consideră că respectiva componentă fixă a taxelor de concesiune este o remunerație pentru activități neeconomice, aceasta concluzionează că ASP nu desfășoară activități economice.

| (112) | Totuși, Comisia observă că nici Italia, nici vreuna dintre părțile interesate nu au prezentat dovezi în sprijinul afirmației lor potrivit căreia componenta variabilă a taxei conduce la o reducere a taxei de concesiune globale. |
| --- | --- |

(112)

Totuși, Comisia observă că nici Italia, nici vreuna dintre părțile interesate nu au prezentat dovezi în sprijinul afirmației lor potrivit căreia componenta variabilă a taxei conduce la o reducere a taxei de concesiune globale.

| (113) | Mai important, nu se contestă faptul că taxele de concesiune sunt stabilite într-un mod care reflectă valoarea serviciului prestat (domeniul de aplicare, amplasare și nivelul infrastructurii). Nici taxele de concesiune nu sunt doar simbolice. |
| --- | --- |

(113)

Mai important, nu se contestă faptul că taxele de concesiune sunt stabilite într-un mod care reflectă valoarea serviciului prestat (domeniul de aplicare, amplasare și nivelul infrastructurii). Nici taxele de concesiune nu sunt doar simbolice.

| (114) | Prin urmare, Comisia concluzionează că faptul că respectiva componentă variabilă a taxelor de concesiune ar putea reduce veniturile totale din taxele de concesiune atunci când concesionarii ating obiectivele economice prevăzute în contractul de concesiune nu este suficient pentru a exclude faptul că ASP desfășoară activități economice. De asemenea, Comisia consideră că faptul că veniturile din taxele de concesiune pot finanța, de asemenea, anumite activități neeconomice nu aduce atingere faptului că taxele sunt percepute în schimbul unui serviciu, și anume accesul la infrastructura portuară (61). |
| --- | --- |

(114)

Prin urmare, Comisia concluzionează că faptul că respectiva componentă variabilă a taxelor de concesiune ar putea reduce veniturile totale din taxele de concesiune atunci când concesionarii ating obiectivele economice prevăzute în contractul de concesiune nu este suficient pentru a exclude faptul că ASP desfășoară activități economice. De asemenea, Comisia consideră că faptul că veniturile din taxele de concesiune pot finanța, de asemenea, anumite activități neeconomice nu aduce atingere faptului că taxele sunt percepute în schimbul unui serviciu, și anume accesul la infrastructura portuară (61).

61

4.1.1.6.   Taxele nu sunt impozite

| (115) | Italia și mai multe părți interesate susțin, de asemenea, că taxele care trebuie plătite ASP au caracteristicile unui impozit plătit de concesionar statului prin intermediul ASP. |
| --- | --- |

(115)

Italia și mai multe părți interesate susțin, de asemenea, că taxele care trebuie plătite ASP au caracteristicile unui impozit plătit de concesionar statului prin intermediul ASP.

| (116) | Comisia consideră că acest argument nu este relevant pentru a stabili dacă ASP desfășoară o activitate economică, întrucât numai calificările naționale nu pot fi utilizate pentru a eluda aplicarea normelor comune ale Uniunii. Serviciile care pot fi calificate drept activități neeconomice sunt cele care sunt prestate în mod normal în schimbul unei remunerații (62). Taxele încasate de ASP constituie remunerație plătită de utilizatori pentru prestarea în schimb a unor servicii specifice. După cum a observat deja Tribunalul în cazul porturilor spaniole, unde porturile au susținut, de asemenea, că taxele portuare sunt impozite, taxele portuare sunt redevențe percepute pentru utilizarea infrastructurii portuare (63). |
| --- | --- |

(116)

Comisia consideră că acest argument nu este relevant pentru a stabili dacă ASP desfășoară o activitate economică, întrucât numai calificările naționale nu pot fi utilizate pentru a eluda aplicarea normelor comune ale Uniunii. Serviciile care pot fi calificate drept activități neeconomice sunt cele care sunt prestate în mod normal în schimbul unei remunerații (62). Taxele încasate de ASP constituie remunerație plătită de utilizatori pentru prestarea în schimb a unor servicii specifice. După cum a observat deja Tribunalul în cazul porturilor spaniole, unde porturile au susținut, de asemenea, că taxele portuare sunt impozite, taxele portuare sunt redevențe percepute pentru utilizarea infrastructurii portuare (63).

62

63

4.1.1.7.   Activitățile economice ale ASP nu sunt activități auxiliare

| (117) | Italia este de părere că activitățile economice desfășurate de ASP în administrarea porturilor sunt marginale și insuficiente pentru a califica ASP drept întreprinderi. Jurisprudența Curții de Justiție ar exclude faptul că organismele înființate și reglementate pentru exercitarea unor funcții și activități publice și neeconomice, dar care, în același timp, desfășoară anumite activități neeconomice, sunt clasificate drept întreprinderi (64). |
| --- | --- |

(117)

Italia este de părere că activitățile economice desfășurate de ASP în administrarea porturilor sunt marginale și insuficiente pentru a califica ASP drept întreprinderi. Jurisprudența Curții de Justiție ar exclude faptul că organismele înființate și reglementate pentru exercitarea unor funcții și activități publice și neeconomice, dar care, în același timp, desfășoară anumite activități neeconomice, sunt clasificate drept întreprinderi (64).

64

| (118) | Italia consideră, de asemenea, că activitățile care ar putea avea o importanță economică pentru administrarea proprietății portuare și care pot fi relevante pentru stabilirea taxelor de concesiune sunt indisociabile de activitățile publice încredințate prin lege ASP, cum ar fi controlul și administrarea proprietății portuare. Potrivit Italiei, taxele percepute de ASP nu ar trebui, prin urmare, să fie considerate venituri ale întreprinderilor. |
| --- | --- |

(118)

Italia consideră, de asemenea, că activitățile care ar putea avea o importanță economică pentru administrarea proprietății portuare și care pot fi relevante pentru stabilirea taxelor de concesiune sunt indisociabile de activitățile publice încredințate prin lege ASP, cum ar fi controlul și administrarea proprietății portuare. Potrivit Italiei, taxele percepute de ASP nu ar trebui, prin urmare, să fie considerate venituri ale întreprinderilor.

| (119) | Comisia dorește să reamintească faptul că împrejurarea că o entitate dispune, pentru exercitarea unei părți din activitățile sale, de prerogative de autoritate publică nu împiedică, prin ea însăși, calificarea acesteia drept întreprindere în sensul dreptului Uniunii în domeniul concurenței pentru activitățile sale economice (65). |
| --- | --- |

(119)

Comisia dorește să reamintească faptul că împrejurarea că o entitate dispune, pentru exercitarea unei părți din activitățile sale, de prerogative de autoritate publică nu împiedică, prin ea însăși, calificarea acesteia drept întreprindere în sensul dreptului Uniunii în domeniul concurenței pentru activitățile sale economice (65).

65

| (120) | Potrivit jurisprudenței, în măsura în care o entitate publică desfășoară o activitate economică care poate fi disociată de exercitarea prerogativelor sale de autoritate publică, această entitate, în ceea ce privește această activitate, acționează în calitate de întreprindere. Pe de altă parte, dacă activitatea economică respectiv este indisociabilă de exercitarea prerogativelor sale de autoritate publică, toate activitățile desfășurate de entitatea menționată rămân activități legate de exercitarea acestor prerogative (66). |
| --- | --- |

(120)

Potrivit jurisprudenței, în măsura în care o entitate publică desfășoară o activitate economică care poate fi disociată de exercitarea prerogativelor sale de autoritate publică, această entitate, în ceea ce privește această activitate, acționează în calitate de întreprindere. Pe de altă parte, dacă activitatea economică respectiv este indisociabilă de exercitarea prerogativelor sale de autoritate publică, toate activitățile desfășurate de entitatea menționată rămân activități legate de exercitarea acestor prerogative (66).

66

| (121) | Comisia constată că nici Italia, nici vreuna dintre părțile interesate nu au prezentat dovezi care să demonstreze că activitățile economice desfășurate de porturi nu pot fi disociate de exercitarea prerogativelor lor de autoritate publică. Simplul fapt că poate exista o legătură economică între aceste activități, în sensul că activitățile economice ale porturilor permit finanțarea, integrală sau parțială, a activităților lor neeconomice, nu este suficient pentru a demonstra caracterul indisociabil al acestor activități, în sensul jurisprudenței (67). |
| --- | --- |

(121)

Comisia constată că nici Italia, nici vreuna dintre părțile interesate nu au prezentat dovezi care să demonstreze că activitățile economice desfășurate de porturi nu pot fi disociate de exercitarea prerogativelor lor de autoritate publică. Simplul fapt că poate exista o legătură economică între aceste activități, în sensul că activitățile economice ale porturilor permit finanțarea, integrală sau parțială, a activităților lor neeconomice, nu este suficient pentru a demonstra caracterul indisociabil al acestor activități, în sensul jurisprudenței (67).

67

| (122) | Comisia observă, de asemenea, că, în cazul de față, activitățile economice ale ASP nu sunt obligatorii ca urmare a activităților lor neeconomice de interes general și că, în absența lor, activitățile neeconomice nu sunt în mod necesar lipsite de utilitate (68). |
| --- | --- |

(122)

Comisia observă, de asemenea, că, în cazul de față, activitățile economice ale ASP nu sunt obligatorii ca urmare a activităților lor neeconomice de interes general și că, în absența lor, activitățile neeconomice nu sunt în mod necesar lipsite de utilitate (68).

68

| (123) | Comisia observă, de asemenea, că nici Italia, nici părțile interesate nu au demonstrat că activitățile economice ale porturilor sunt auxiliare activităților lor neeconomice desfășurate/exercitate în interes public (69). Dimpotrivă, taxele portuare (mai exact, taxele pentru mărfurile descărcate și încărcate și taxele de ancorare) și taxele de concesiune reprezintă majoritatea veniturilor operaționale ale ASP, întrucât activitățile conexe constituie activitatea principală a ASP (70). |
| --- | --- |

(123)

Comisia observă, de asemenea, că nici Italia, nici părțile interesate nu au demonstrat că activitățile economice ale porturilor sunt auxiliare activităților lor neeconomice desfășurate/exercitate în interes public (69). Dimpotrivă, taxele portuare (mai exact, taxele pentru mărfurile descărcate și încărcate și taxele de ancorare) și taxele de concesiune reprezintă majoritatea veniturilor operaționale ale ASP, întrucât activitățile conexe constituie activitatea principală a ASP (70).

69

70

| (124) | Prin urmare, Comisia concluzionează că activitățile economice ale ASP nu sunt indisociabile de activitățile lor neeconomice desfășurate/exercitate în interes public, în sensul jurisprudenței (71). În consecință, Comisia consideră că ASP ar trebui considerate întreprinderi dacă – și în măsura în care – desfășoară efectiv una sau mai multe activități neeconomice (72). |
| --- | --- |

(124)

Prin urmare, Comisia concluzionează că activitățile economice ale ASP nu sunt indisociabile de activitățile lor neeconomice desfășurate/exercitate în interes public, în sensul jurisprudenței (71). În consecință, Comisia consideră că ASP ar trebui considerate întreprinderi dacă – și în măsura în care – desfășoară efectiv una sau mai multe activități neeconomice (72).

71

72

4.1.1.8.   Monopolul legal nu este suficient pentru a considera activitățile ASP ca fiind neeconomice

| (125) | Italia și mai multe părți interesate susțin că ASP nu au concurenți și că nu există o piață pe care acestea să își desfășoare activitatea. În lipsa unei piețe pe care să își ofere serviciile, ASP nu pot fi considerate întreprinderi. Unele dintre părțile interesate indică, de asemenea, că administrarea porturilor este diferită de administrarea aeroporturilor. |
| --- | --- |

(125)

Italia și mai multe părți interesate susțin că ASP nu au concurenți și că nu există o piață pe care acestea să își desfășoare activitatea. În lipsa unei piețe pe care să își ofere serviciile, ASP nu pot fi considerate întreprinderi. Unele dintre părțile interesate indică, de asemenea, că administrarea porturilor este diferită de administrarea aeroporturilor.

| (126) | În această privință, Comisia observă că o entitate care beneficiază de un monopol legal poate foarte bine să ofere bunuri și servicii pe o piață și, prin urmare, să fie o întreprindere în sensul articolului 107 din tratat. Conceptul de activitate economică este un concept obiectiv, care decurge din elemente de fapt, în special existența unei piețe pentru serviciile în cauză (73). |
| --- | --- |

(126)

În această privință, Comisia observă că o entitate care beneficiază de un monopol legal poate foarte bine să ofere bunuri și servicii pe o piață și, prin urmare, să fie o întreprindere în sensul articolului 107 din tratat. Conceptul de activitate economică este un concept obiectiv, care decurge din elemente de fapt, în special existența unei piețe pentru serviciile în cauză (73).

73

| (127) | Comisia amintește, de asemenea, că instanța Uniunii a statuat că furnizarea de facilități aeroportuare companiilor aeriene, în schimbul plății unei taxe, constituie o activitate economică (74). Comisia consideră că nu există nicio diferență fundamentală între acordarea accesului la infrastructura aeroportuară în schimbul taxelor de aeroport și acordarea accesului la infrastructura portuară în schimbul taxelor portuare (75), în special deoarece aeroporturile dețin un monopol legal similar celui de care beneficiază ASP din Italia. ASP exploatează ele însele infrastructura portuară atunci când acordă acces armatorilor și operatorilor de nave la infrastructura portuară sau o închiriază în schimbul unei remunerații (76). |
| --- | --- |

(127)

Comisia amintește, de asemenea, că instanța Uniunii a statuat că furnizarea de facilități aeroportuare companiilor aeriene, în schimbul plății unei taxe, constituie o activitate economică (74). Comisia consideră că nu există nicio diferență fundamentală între acordarea accesului la infrastructura aeroportuară în schimbul taxelor de aeroport și acordarea accesului la infrastructura portuară în schimbul taxelor portuare (75), în special deoarece aeroporturile dețin un monopol legal similar celui de care beneficiază ASP din Italia. ASP exploatează ele însele infrastructura portuară atunci când acordă acces armatorilor și operatorilor de nave la infrastructura portuară sau o închiriază în schimbul unei remunerații (76).

74

75

76

| (128) | Prin urmare, Comisia concluzionează că argumentele prezentate de Italia și de unele dintre părțile interesate nu sunt suficiente pentru a considera că activitățile desfășurate de ASP sunt neeconomice. |
| --- | --- |

(128)

Prin urmare, Comisia concluzionează că argumentele prezentate de Italia și de unele dintre părțile interesate nu sunt suficiente pentru a considera că activitățile desfășurate de ASP sunt neeconomice.

4.1.1.9.   Concluzie

| (129) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia concluzionează că ASP desfășoară activități economice și, în legătură cu acestea, se califică drept întreprinderi în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat. |
| --- | --- |

(129)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia concluzionează că ASP desfășoară activități economice și, în legătură cu acestea, se califică drept întreprinderi în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat.

4.1.2.   Utilizarea resurselor de stat și imputabilitatea statului

Utilizarea resurselor de stat și imputabilitatea statului

| (130) | Articolul 107 alineatul (1) din tratat prevede că, pentru a fi considerată ajutor de stat, măsura să fie acordată de un stat membru sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă. În cazul de față, scutirea de la plata impozitului pe profit se bazează în special pe articolul 74 din TUIR, astfel cum a fost interpretat și aplicat de autoritățile italiene [a se vedea punctele (50)-(52)]. În conformitate cu articolul 74 din TUIR, organismele și administrațiile de stat și alte organisme teritoriale, de exemplu, regiunile și municipalitățile, nu sunt supuse impozitului pe profit. În opinia autorităților italiene, ASP sunt organisme publice însărcinate exclusiv cu funcții administrative și, prin urmare, sunt supuse aplicării articolului 74 din TUIR. În consecință, măsura este imputabilă statului. |
| --- | --- |

(130)

Articolul 107 alineatul (1) din tratat prevede că, pentru a fi considerată ajutor de stat, măsura să fie acordată de un stat membru sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă. În cazul de față, scutirea de la plata impozitului pe profit se bazează în special pe articolul 74 din TUIR, astfel cum a fost interpretat și aplicat de autoritățile italiene [a se vedea punctele (50)-(52)]. În conformitate cu articolul 74 din TUIR, organismele și administrațiile de stat și alte organisme teritoriale, de exemplu, regiunile și municipalitățile, nu sunt supuse impozitului pe profit. În opinia autorităților italiene, ASP sunt organisme publice însărcinate exclusiv cu funcții administrative și, prin urmare, sunt supuse aplicării articolului 74 din TUIR. În consecință, măsura este imputabilă statului.

| (131) | De asemenea, pierderea de venituri fiscale este echivalentă cu un consum al resurselor de stat sub formă de cheltuieli fiscale. |
| --- | --- |

(131)

De asemenea, pierderea de venituri fiscale este echivalentă cu un consum al resurselor de stat sub formă de cheltuieli fiscale.

| (132) | După cum au statuat instanțele Uniunii, o măsură prin care autoritățile publice acordă anumitor întreprinderi o scutire fiscală care, deși nu implică un transfer de resurse de stat în numerar, conferă beneficiarilor scutirii o situație financiară mai favorabilă decât a celorlalți contribuabili, corespunde noțiunii de „resurse de stat” în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat (77). |
| --- | --- |

(132)

După cum au statuat instanțele Uniunii, o măsură prin care autoritățile publice acordă anumitor întreprinderi o scutire fiscală care, deși nu implică un transfer de resurse de stat în numerar, conferă beneficiarilor scutirii o situație financiară mai favorabilă decât a celorlalți contribuabili, corespunde noțiunii de „resurse de stat” în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat (77).

77

| (133) | Prin urmare, prin scutirea ASP angajate în activități neeconomice de la plata impozitului pe profit, autoritățile italiene renunță la venituri care constituie resurse de stat. Prin urmare, Comisia este de părere că măsura în cauză implică pierderea unor resurse de stat și este acordată, așadar, prin intermediul resurselor de stat. |
| --- | --- |

(133)

Prin urmare, prin scutirea ASP angajate în activități neeconomice de la plata impozitului pe profit, autoritățile italiene renunță la venituri care constituie resurse de stat. Prin urmare, Comisia este de părere că măsura în cauză implică pierderea unor resurse de stat și este acordată, așadar, prin intermediul resurselor de stat.

| (134) | În ceea ce privește argumentul prezentat de unele părți interesate potrivit căruia excluderea ASP de la obligația de a plăti impozitul pe profit nu ar determina nicio pierdere de venituri fiscale, întrucât ASP sunt autorități de stat, se reamintește că ordinea juridică a Uniunii este neutră în ceea ce privește regimul proprietății (78) și nu aduce în niciun fel atingere dreptului statelor membre de a acționa ca operatori economici. În același timp, atunci când autoritățile publice efectuează, direct sau indirect, tranzacții economice sub orice formă, acestea sunt supuse normelor Uniunii privind ajutoarele de stat (79). Prin urmare, în conformitate cu jurisprudența constantă, trebuie să se facă o distincție între obligațiile pe care statul și le asumă în calitate de proprietar al unei societăți și obligațiile acestuia în calitate de autoritate publică (80). Aceasta înseamnă că veniturile pe care statul le poate obține din deținerea unei societăți publice nu pot fi luate în considerare atunci când se evaluează dacă un avantaj fiscal acordat acesteia afectează resursele de stat. În plus, nici Italia, nici părțile interesate nu au prezentat vreun argument pentru a demonstra că avantajul fiscal legat de scutirea ASP de la plata impozitului pe profit s-ar limita la suma necesară pentru finanțarea sarcinilor instituționale ale ASP. |
| --- | --- |

(134)

În ceea ce privește argumentul prezentat de unele părți interesate potrivit căruia excluderea ASP de la obligația de a plăti impozitul pe profit nu ar determina nicio pierdere de venituri fiscale, întrucât ASP sunt autorități de stat, se reamintește că ordinea juridică a Uniunii este neutră în ceea ce privește regimul proprietății (78) și nu aduce în niciun fel atingere dreptului statelor membre de a acționa ca operatori economici. În același timp, atunci când autoritățile publice efectuează, direct sau indirect, tranzacții economice sub orice formă, acestea sunt supuse normelor Uniunii privind ajutoarele de stat (79). Prin urmare, în conformitate cu jurisprudența constantă, trebuie să se facă o distincție între obligațiile pe care statul și le asumă în calitate de proprietar al unei societăți și obligațiile acestuia în calitate de autoritate publică (80). Aceasta înseamnă că veniturile pe care statul le poate obține din deținerea unei societăți publice nu pot fi luate în considerare atunci când se evaluează dacă un avantaj fiscal acordat acesteia afectează resursele de stat. În plus, nici Italia, nici părțile interesate nu au prezentat vreun argument pentru a demonstra că avantajul fiscal legat de scutirea ASP de la plata impozitului pe profit s-ar limita la suma necesară pentru finanțarea sarcinilor instituționale ale ASP.

78

79

80

4.1.3.   Avantajul

Avantajul

| (135) | Pentru a fi considerată ajutor de stat, o măsură trebuie, de asemenea, să confere un avantaj financiar beneficiarului. Noțiunea de avantaj se referă nu numai la beneficiile efective, ci și la intervențiile care, sub diverse forme, diminuează taxele suportate în mod normal de o întreprindere (81). |
| --- | --- |

(135)

Pentru a fi considerată ajutor de stat, o măsură trebuie, de asemenea, să confere un avantaj financiar beneficiarului. Noțiunea de avantaj se referă nu numai la beneficiile efective, ci și la intervențiile care, sub diverse forme, diminuează taxele suportate în mod normal de o întreprindere (81).

81

| (136) | În temeiul prezentei măsuri, ASP sunt scutite de plata impozitului pe profit, în timp ce alte întreprinderi sunt, în principiu, supuse impozitului pe profit. Scutirea fiscală reduce taxele care sunt incluse în mod normal în cheltuielile de funcționare ale unei întreprinderi care desfășoară activități neeconomice. Aceasta oferă un avantaj economic pentru ASP în detrimentul altor întreprinderi, care nu au putut beneficia de un astfel de avantaj fiscal, deși desfășoară activități neeconomice. Rezultă de aici că măsura implică un avantaj pentru ASP. |
| --- | --- |

(136)

În temeiul prezentei măsuri, ASP sunt scutite de plata impozitului pe profit, în timp ce alte întreprinderi sunt, în principiu, supuse impozitului pe profit. Scutirea fiscală reduce taxele care sunt incluse în mod normal în cheltuielile de funcționare ale unei întreprinderi care desfășoară activități neeconomice. Aceasta oferă un avantaj economic pentru ASP în detrimentul altor întreprinderi, care nu au putut beneficia de un astfel de avantaj fiscal, deși desfășoară activități neeconomice. Rezultă de aici că măsura implică un avantaj pentru ASP.

| (137) | Comisia constată că autoritățile italiene nu susțin că ASP sunt însărcinate cu obligații de serviciu public și că scutirea fiscală ar compensa ASP pentru costurile suportate în îndeplinirea obligațiilor de serviciu public. De asemenea, Comisia nu consideră că sunt îndeplinite criteriile „hotărârii pronunțate în cauza Altmark” (82), întrucât ASP nu sunt obligate să îndeplinească obligații de serviciu public care au fost clar definite. În plus, măsura în cauză, care leagă cuantumul ajutorului de profitul realizat, nu este legată de costurile nete ale unei misiuni de serviciu public și nici limitată la acestea. De asemenea, aceasta nu rezultă nici dintr-un mandat acordat beneficiarilor măsurii pentru a îndeplini o astfel de misiune. |
| --- | --- |

(137)

Comisia constată că autoritățile italiene nu susțin că ASP sunt însărcinate cu obligații de serviciu public și că scutirea fiscală ar compensa ASP pentru costurile suportate în îndeplinirea obligațiilor de serviciu public. De asemenea, Comisia nu consideră că sunt îndeplinite criteriile „hotărârii pronunțate în cauza Altmark” (82), întrucât ASP nu sunt obligate să îndeplinească obligații de serviciu public care au fost clar definite. În plus, măsura în cauză, care leagă cuantumul ajutorului de profitul realizat, nu este legată de costurile nete ale unei misiuni de serviciu public și nici limitată la acestea. De asemenea, aceasta nu rezultă nici dintr-un mandat acordat beneficiarilor măsurii pentru a îndeplini o astfel de misiune.

82

| (138) | Prin urmare, prin scutirea ASP angajate în activități economice de la plata impozitului pe profit, autoritățile italiene le oferă acestora un avantaj. Astfel, Comisia concluzionează că măsura în cauză conferă ASP un avantaj. |
| --- | --- |

(138)

Prin urmare, prin scutirea ASP angajate în activități economice de la plata impozitului pe profit, autoritățile italiene le oferă acestora un avantaj. Astfel, Comisia concluzionează că măsura în cauză conferă ASP un avantaj.

4.1.4.   Denaturarea concurenței și impactul asupra schimburilor comerciale

Denaturarea concurenței și impactul asupra schimburilor comerciale

| (139) | În temeiul articolului 107 alineatul (1) din tratat, pentru a fi calificată drept ajutor, o măsură trebuie să afecteze schimburile comerciale în interiorul Uniunii și să denatureze sau să amenințe să denatureze concurența. |
| --- | --- |

(139)

În temeiul articolului 107 alineatul (1) din tratat, pentru a fi calificată drept ajutor, o măsură trebuie să afecteze schimburile comerciale în interiorul Uniunii și să denatureze sau să amenințe să denatureze concurența.

4.1.4.1.   Existența concurenței și a piețelor competitive

| (140) | Comisia reamintește în primul rând că, în contextul consultării publice a părților interesate cu privire la proiectul de regulament în domeniul portuar, toate părțile interesate au subliniat necesitatea unor condiții de concurență echitabile și stabile între porturile din Uniune (83). |
| --- | --- |

(140)

Comisia reamintește în primul rând că, în contextul consultării publice a părților interesate cu privire la proiectul de regulament în domeniul portuar, toate părțile interesate au subliniat necesitatea unor condiții de concurență echitabile și stabile între porturile din Uniune (83).

83

| (141) | Este adevărat că, în anumite state membre, operarea infrastructurii portuare de bază este rezervată din punct de vedere juridic anumitor entități. În această privință, operatorii din alte state membre nu pot exploata infrastructura portuară de bază în aceste state membre, astfel încât această piață specifică poate fi considerată, cel puțin într-o anumită măsură, ca nefiind liberalizată sau deschisă concurenței. Totuși, această piață specifică nu este singura piață pe care un avantaj acordat autorităților portuare ar putea denatura concurența (84). |
| --- | --- |

(141)

Este adevărat că, în anumite state membre, operarea infrastructurii portuare de bază este rezervată din punct de vedere juridic anumitor entități. În această privință, operatorii din alte state membre nu pot exploata infrastructura portuară de bază în aceste state membre, astfel încât această piață specifică poate fi considerată, cel puțin într-o anumită măsură, ca nefiind liberalizată sau deschisă concurenței. Totuși, această piață specifică nu este singura piață pe care un avantaj acordat autorităților portuare ar putea denatura concurența (84).

84

| (142) | În primul rând, companiile de logistică și de transport care doresc să transporte mărfuri pot utiliza diferite modalități în acest demers, implicând utilizarea altor porturi (străine sau interne) administrate de alte autorități portuare sau chiar evitând utilizarea porturilor. Porturile din diferite state membre pot împărți același hinterland, astfel încât autoritățile portuare să concureze pentru a furniza servicii de transport operatorilor dispuși să deservească hinterlandul respectiv. Acesta poate fi, de exemplu, cazul operatorilor portuari din nord-vestul Italiei și din sudul Franței. Astfel, serviciile oferite de ASP (acordarea accesului la porturi) sunt, cel puțin într-o anumită măsură, în concurență cu cele oferite de alte autorități portuare și de alți furnizori de servicii de transport din Italia și din alte state membre. La un nivel mai general, Comisia observă că, întrucât porturile sunt în mare măsură implicate în transportul internațional de mărfuri și călători, orice avantaj acordat ASP italiene este, de asemenea, prin natura sa, susceptibil să afecteze concurența și schimburile comerciale în interiorul Uniunii. |
| --- | --- |

(142)

În primul rând, companiile de logistică și de transport care doresc să transporte mărfuri pot utiliza diferite modalități în acest demers, implicând utilizarea altor porturi (străine sau interne) administrate de alte autorități portuare sau chiar evitând utilizarea porturilor. Porturile din diferite state membre pot împărți același hinterland, astfel încât autoritățile portuare să concureze pentru a furniza servicii de transport operatorilor dispuși să deservească hinterlandul respectiv. Acesta poate fi, de exemplu, cazul operatorilor portuari din nord-vestul Italiei și din sudul Franței. Astfel, serviciile oferite de ASP (acordarea accesului la porturi) sunt, cel puțin într-o anumită măsură, în concurență cu cele oferite de alte autorități portuare și de alți furnizori de servicii de transport din Italia și din alte state membre. La un nivel mai general, Comisia observă că, întrucât porturile sunt în mare măsură implicate în transportul internațional de mărfuri și călători, orice avantaj acordat ASP italiene este, de asemenea, prin natura sa, susceptibil să afecteze concurența și schimburile comerciale în interiorul Uniunii.

| (143) | În această privință, faptul că ASP sunt singurele entități care au dreptul să exploateze propria infrastructură portuară (și să ofere acces la infrastructura portuară) nu pune sub semnul întrebării existența unei piețe concurențiale mai largi, pe care serviciile de transport (accesul la infrastructura portuară) furnizate de ASP sunt în concurență cu serviciile oferite de alți operatori de transport stabiliți în Italia și de alte porturi sau alți furnizori de servicii de transport din alte state membre (85). Utilizatorii infrastructurii portuare sunt liberi să utilizeze alte porturi (în Italia sau în străinătate) și alte moduri de transport, astfel încât ASP furnizează servicii în concurență cu alți operatori de pe piața largă a serviciilor de transport și de pe piața mai restrânsă a serviciilor portuare (alte porturi ale Uniunii acordă acces la piața Uniunii și, prin urmare, Italiei, uneori în combinație cu transportul rutier, feroviar sau pe căi navigabile) (86). |
| --- | --- |

(143)

În această privință, faptul că ASP sunt singurele entități care au dreptul să exploateze propria infrastructură portuară (și să ofere acces la infrastructura portuară) nu pune sub semnul întrebării existența unei piețe concurențiale mai largi, pe care serviciile de transport (accesul la infrastructura portuară) furnizate de ASP sunt în concurență cu serviciile oferite de alți operatori de transport stabiliți în Italia și de alte porturi sau alți furnizori de servicii de transport din alte state membre (85). Utilizatorii infrastructurii portuare sunt liberi să utilizeze alte porturi (în Italia sau în străinătate) și alte moduri de transport, astfel încât ASP furnizează servicii în concurență cu alți operatori de pe piața largă a serviciilor de transport și de pe piața mai restrânsă a serviciilor portuare (alte porturi ale Uniunii acordă acces la piața Uniunii și, prin urmare, Italiei, uneori în combinație cu transportul rutier, feroviar sau pe căi navigabile) (86).

85

86

| (144) | De asemenea, concesionarii care doresc să furnizeze servicii portuare pot face acest lucru în alte porturi administrate de alte autorități portuare. ASP concurează pentru a atrage acești operatori (concesionari care prestează servicii portuare). Nivelul taxelor percepute de ASP în schimbul punerii la dispoziția concesionarilor a terenurilor și a infrastructurii (echipamente portuare) joacă, de asemenea, un rol în alegerea făcută de concesionari de a se stabili într-un anumit port și nu în altul (87). Existența concurenței și a efectelor transfrontaliere pe această piață este recunoscută de jurisprudență (88). |
| --- | --- |

(144)

De asemenea, concesionarii care doresc să furnizeze servicii portuare pot face acest lucru în alte porturi administrate de alte autorități portuare. ASP concurează pentru a atrage acești operatori (concesionari care prestează servicii portuare). Nivelul taxelor percepute de ASP în schimbul punerii la dispoziția concesionarilor a terenurilor și a infrastructurii (echipamente portuare) joacă, de asemenea, un rol în alegerea făcută de concesionari de a se stabili într-un anumit port și nu în altul (87). Existența concurenței și a efectelor transfrontaliere pe această piață este recunoscută de jurisprudență (88).

87

88

| (145) | În plus, întreprinderile care doresc să se stabilească în apropierea unui port se pot stabili, de asemenea, în afara portului (și nu neapărat pe terenuri deținute sau administrate de autoritățile portuare), astfel încât ASP sunt în concurență cu alți operatori care închiriază terenuri în afara porturilor. |
| --- | --- |

(145)

În plus, întreprinderile care doresc să se stabilească în apropierea unui port se pot stabili, de asemenea, în afara portului (și nu neapărat pe terenuri deținute sau administrate de autoritățile portuare), astfel încât ASP sunt în concurență cu alți operatori care închiriază terenuri în afara porturilor.

| (146) | În concluzie, Comisia consideră că ASP pot concura între ele și cu alte porturi din Europa, precum și că scutirea fiscală pentru ASP este, prin urmare, de asemenea susceptibilă să afecteze concurența și schimburile comerciale dintre statele membre. |
| --- | --- |

(146)

În concluzie, Comisia consideră că ASP pot concura între ele și cu alte porturi din Europa, precum și că scutirea fiscală pentru ASP este, prin urmare, de asemenea susceptibilă să afecteze concurența și schimburile comerciale dintre statele membre.

4.1.4.2.   Denaturarea concurenței

| (147) | Se consideră că o măsură acordată de stat denaturează sau amenință să denatureze concurența în cazul în care aceasta este susceptibilă să amelioreze poziția concurențială a beneficiarului în comparație cu celelalte întreprinderi cu care acesta concurează (89). Se consideră, în general, că există o denaturare a concurenței în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat atunci când statul acordă un avantaj financiar unei întreprinderi dintr-un sector în care există sau ar putea exista concurență (90). Sprijinul public este susceptibil să denatureze concurența chiar dacă acesta nu ajută întreprinderea beneficiară să se extindă și să își majoreze cota de piață. Este suficient ca ajutorul să îi permită să își mențină o poziție competitivă mai puternică decât cea pe care ar fi avut-o în cazul în care ajutorul nu ar fi fost acordat. În acest context, pentru a se considera că ajutorul denaturează concurența este suficient, în mod normal, ca ajutorul să îi confere beneficiarului un avantaj prin scutirea de cheltuieli pe care, în caz contrar, acesta ar fi trebuit să le suporte în cursul operațiunilor comerciale curente (91). |
| --- | --- |

(147)

Se consideră că o măsură acordată de stat denaturează sau amenință să denatureze concurența în cazul în care aceasta este susceptibilă să amelioreze poziția concurențială a beneficiarului în comparație cu celelalte întreprinderi cu care acesta concurează (89). Se consideră, în general, că există o denaturare a concurenței în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat atunci când statul acordă un avantaj financiar unei întreprinderi dintr-un sector în care există sau ar putea exista concurență (90). Sprijinul public este susceptibil să denatureze concurența chiar dacă acesta nu ajută întreprinderea beneficiară să se extindă și să își majoreze cota de piață. Este suficient ca ajutorul să îi permită să își mențină o poziție competitivă mai puternică decât cea pe care ar fi avut-o în cazul în care ajutorul nu ar fi fost acordat. În acest context, pentru a se considera că ajutorul denaturează concurența este suficient, în mod normal, ca ajutorul să îi confere beneficiarului un avantaj prin scutirea de cheltuieli pe care, în caz contrar, acesta ar fi trebuit să le suporte în cursul operațiunilor comerciale curente (91).

89

90

91

| (148) | Întrucât măsura în cauză constituie o schemă de ajutor, care se aplică în cazul ASP care au dimensiuni și locații geografice diferite și desfășoară activități diferite, nu este necesar să se demonstreze în mod individual că măsura respectivă conduce, pentru fiecare ASP în parte, la o denaturare a concurenței și la o afectare a schimburilor comerciale, pentru a stabili că măsura examinată constituie ajutor de stat (92). |
| --- | --- |

(148)

Întrucât măsura în cauză constituie o schemă de ajutor, care se aplică în cazul ASP care au dimensiuni și locații geografice diferite și desfășoară activități diferite, nu este necesar să se demonstreze în mod individual că măsura respectivă conduce, pentru fiecare ASP în parte, la o denaturare a concurenței și la o afectare a schimburilor comerciale, pentru a stabili că măsura examinată constituie ajutor de stat (92).

92

| (149) | Scutirea de la plata impozitului pe profit acordă un avantaj ASP, care este de natură să îmbunătățească poziția concurențială a acestora. În special, prețul serviciilor furnizate de ASP (taxe de autorizare și de concesiune, taxe pentru mărfurile descărcate și încărcate și taxe de ancorare) este unul dintre factorii care influențează competitivitatea relativă a diferitelor porturi din Europa (93). |
| --- | --- |

(149)

Scutirea de la plata impozitului pe profit acordă un avantaj ASP, care este de natură să îmbunătățească poziția concurențială a acestora. În special, prețul serviciilor furnizate de ASP (taxe de autorizare și de concesiune, taxe pentru mărfurile descărcate și încărcate și taxe de ancorare) este unul dintre factorii care influențează competitivitatea relativă a diferitelor porturi din Europa (93).

93

| (150) | Italia a susținut că ASP au doar o influență limitată asupra stabilirii taxelor pentru activitățile lor. Cu toate acestea, criteriile de stabilire a taxelor de autorizare și de concesiune stabilite prin decret public definesc doar taxa minimă și, prin urmare, lasă ASP o marjă de discreție pentru a stabili nivelul taxelor lor (a se vedea punctul 4.1.1.5). În orice caz, chiar existența unor taxe stabilite exclusiv la nivel central – fără nicio marjă de discreție pentru ca ASP individuale să influențeze nivelul taxelor stabilite la nivel central – nu ar exclude o denaturare a concurenței, deoarece întreprinderile pot concura și în ceea ce privește parametrii care nu au legătură cu prețul (calitatea serviciului etc.), iar avantajul conferit ASP prin scutirea fiscală în cauză le poate ajuta, de asemenea, să consolideze calitatea ofertei lor și să atragă armatori și operatori de nave. |
| --- | --- |

(150)

Italia a susținut că ASP au doar o influență limitată asupra stabilirii taxelor pentru activitățile lor. Cu toate acestea, criteriile de stabilire a taxelor de autorizare și de concesiune stabilite prin decret public definesc doar taxa minimă și, prin urmare, lasă ASP o marjă de discreție pentru a stabili nivelul taxelor lor (a se vedea punctul 4.1.1.5). În orice caz, chiar existența unor taxe stabilite exclusiv la nivel central – fără nicio marjă de discreție pentru ca ASP individuale să influențeze nivelul taxelor stabilite la nivel central – nu ar exclude o denaturare a concurenței, deoarece întreprinderile pot concura și în ceea ce privește parametrii care nu au legătură cu prețul (calitatea serviciului etc.), iar avantajul conferit ASP prin scutirea fiscală în cauză le poate ajuta, de asemenea, să consolideze calitatea ofertei lor și să atragă armatori și operatori de nave.

| (151) | Prin urmare, Comisia concluzionează că, prin scutirea ASP angajate în activități economice de la plata impozitului pe profit, autoritățile italiene le oferă acestora un avantaj care are potențialul de a afecta concurența. Așadar, Comisia consideră că măsura în cauză denaturează sau amenință să denatureze concurența. |
| --- | --- |

(151)

Prin urmare, Comisia concluzionează că, prin scutirea ASP angajate în activități economice de la plata impozitului pe profit, autoritățile italiene le oferă acestora un avantaj care are potențialul de a afecta concurența. Așadar, Comisia consideră că măsura în cauză denaturează sau amenință să denatureze concurența.

4.1.4.3.   Efectul asupra schimburilor comerciale

| (152) | Sprijinul public pentru întreprinderi constituie ajutor de stat în temeiul articolului 107 alineatul (1) din tratat doar în măsura în care acesta afectează schimburile comerciale dintre statele membre. Nu este necesar să se stabilească că ajutorul în cauză are un efect real asupra schimburilor comerciale dintre statele membre, ci doar că ajutorul este susceptibil să afecteze aceste schimburi (94). În special, instanța Uniunii a hotărât că atunci când un ajutor financiar acordat de un stat membru consolidează poziția anumitor întreprinderi în raport cu aceea a altor întreprinderi concurente în schimburile comerciale din interiorul Uniunii, acestea din urmă trebuie considerate ca fiind influențate de ajutor (95). |
| --- | --- |

(152)

Sprijinul public pentru întreprinderi constituie ajutor de stat în temeiul articolului 107 alineatul (1) din tratat doar în măsura în care acesta afectează schimburile comerciale dintre statele membre. Nu este necesar să se stabilească că ajutorul în cauză are un efect real asupra schimburilor comerciale dintre statele membre, ci doar că ajutorul este susceptibil să afecteze aceste schimburi (94). În special, instanța Uniunii a hotărât că atunci când un ajutor financiar acordat de un stat membru consolidează poziția anumitor întreprinderi în raport cu aceea a altor întreprinderi concurente în schimburile comerciale din interiorul Uniunii, acestea din urmă trebuie considerate ca fiind influențate de ajutor (95).

94

95

| (153) | Această jurisprudență poate fi aplicată în prezenta cauză, întrucât scutirea de la plata impozitului pe profit consolidează poziția ASP. Acest lucru le permite acestora din urmă să își reducă taxele și să sporească atractivitatea infrastructurii portuare pe care o administrează pentru armatori și operatorii de nave, în special din alte state membre. |
| --- | --- |

(153)

Această jurisprudență poate fi aplicată în prezenta cauză, întrucât scutirea de la plata impozitului pe profit consolidează poziția ASP. Acest lucru le permite acestora din urmă să își reducă taxele și să sporească atractivitatea infrastructurii portuare pe care o administrează pentru armatori și operatorii de nave, în special din alte state membre.

| (154) | În cazul de față, porturile italiene sunt implicate în schimburi comerciale în interiorul Uniunii, astfel încât un avantaj acordat ASP în cauză afectează schimburile comerciale în interiorul Uniunii. Porturile italiene sunt implicate activ în schimburile comerciale în interiorul Uniunii, iar mai multe porturi italiene se numără printre cele mai importante porturi in Uniune în ceea ce privește traficul containerizat și tonajul de marfă. Pe baza informațiilor disponibile public, se pare că printre primele 15 porturi pentru transport containerizat din Europa în 2019 există două porturi italiene, și anume Genova și Gioia Tauro (96). |
| --- | --- |

(154)

În cazul de față, porturile italiene sunt implicate în schimburi comerciale în interiorul Uniunii, astfel încât un avantaj acordat ASP în cauză afectează schimburile comerciale în interiorul Uniunii. Porturile italiene sunt implicate activ în schimburile comerciale în interiorul Uniunii, iar mai multe porturi italiene se numără printre cele mai importante porturi in Uniune în ceea ce privește traficul containerizat și tonajul de marfă. Pe baza informațiilor disponibile public, se pare că printre primele 15 porturi pentru transport containerizat din Europa în 2019 există două porturi italiene, și anume Genova și Gioia Tauro (96).

96

| (155) | Prin scutirea acestor ASP de o obligație fiscală pe care ar fi trebuit să o suporte în caz contrar și pe care întreprinderile concurente trebuie să o suporte, scutirea de la plata impozitului pe profit eliberează resurse financiare pentru ca aceste întreprinderi să investească în activitățile lor comerciale, ceea ce, la rândul său, afectează condițiile în care acestea își pot oferi produsele și serviciile pe piață, denaturând astfel concurența pe piața internă. În consecință, scutirea fiscală a ASP afectează schimburile comerciale în interiorul Uniunii. |
| --- | --- |

(155)

Prin scutirea acestor ASP de o obligație fiscală pe care ar fi trebuit să o suporte în caz contrar și pe care întreprinderile concurente trebuie să o suporte, scutirea de la plata impozitului pe profit eliberează resurse financiare pentru ca aceste întreprinderi să investească în activitățile lor comerciale, ceea ce, la rândul său, afectează condițiile în care acestea își pot oferi produsele și serviciile pe piață, denaturând astfel concurența pe piața internă. În consecință, scutirea fiscală a ASP afectează schimburile comerciale în interiorul Uniunii.

| (156) | În ceea ce privește argumentul Italiei potrivit căruia majoritatea porturilor italiene sunt departe de a concura, chiar și potențial, pe piețele europene, dar se află în principal în concurență cu porturile din Africa de Nord, Comisia constată că autoritățile italiene nu au prezentat niciun element care să susțină acest punct de vedere (97). |
| --- | --- |

(156)

În ceea ce privește argumentul Italiei potrivit căruia majoritatea porturilor italiene sunt departe de a concura, chiar și potențial, pe piețele europene, dar se află în principal în concurență cu porturile din Africa de Nord, Comisia constată că autoritățile italiene nu au prezentat niciun element care să susțină acest punct de vedere (97).

97

| (157) | Prin urmare, prin scutirea ASP angajate în activități economice de la plata impozitului pe profit, autoritățile italiene le oferă acestora un avantaj care are potențialul de a afecta schimburile comerciale în interiorul Uniunii. |
| --- | --- |

(157)

Prin urmare, prin scutirea ASP angajate în activități economice de la plata impozitului pe profit, autoritățile italiene le oferă acestora un avantaj care are potențialul de a afecta schimburile comerciale în interiorul Uniunii.

4.1.5.   Selectivitatea măsurii

Selectivitatea măsurii

| (158) | Pentru a fi considerată ajutor de stat, o măsură trebuie să fie selectivă (98), în sensul că trebuie să favorizeze numai anumite întreprinderi sau producția de anumite mărfuri. Potrivit jurisprudenței constante (99), evaluarea selectivității materiale a unei măsuri fiscale se efectuează în trei etape: în primul rând, este necesar să se identifice și să se examineze regimul comun sau „normal” („sistemul de referință”) aplicabil în statul membru în cauză. În al doilea rând, în raport cu acest regim fiscal comun sau „normal”, este necesar să se evalueze și să se stabilească dacă un avantaj acordat prin măsura fiscală în cauză poate fi selectiv. Acest lucru trebuie să fie realizat prin demonstrarea faptului că măsura constituie o derogare de la regimul comun, în măsura în care face distincție între operatorii economici care, având în vedere obiectivul urmărit prin regimul respectiv, se află într-o situație de fapt și de drept comparabilă. În al treilea rând, în cazul în care există o astfel de derogare, este necesar să se examineze dacă ea rezultă din natura sau economia generală a sistemului fiscal din care face parte și, prin urmare, ar putea fi justificată de natura sau logica sistemului. În acest context, statul membru este cel care trebuie să demonstreze că tratamentul fiscal diferențiat decurge în mod direct din principiile de bază sau orientative ale sistemului respectiv (100). |
| --- | --- |

(158)

Pentru a fi considerată ajutor de stat, o măsură trebuie să fie selectivă (98), în sensul că trebuie să favorizeze numai anumite întreprinderi sau producția de anumite mărfuri. Potrivit jurisprudenței constante (99), evaluarea selectivității materiale a unei măsuri fiscale se efectuează în trei etape: în primul rând, este necesar să se identifice și să se examineze regimul comun sau „normal” („sistemul de referință”) aplicabil în statul membru în cauză. În al doilea rând, în raport cu acest regim fiscal comun sau „normal”, este necesar să se evalueze și să se stabilească dacă un avantaj acordat prin măsura fiscală în cauză poate fi selectiv. Acest lucru trebuie să fie realizat prin demonstrarea faptului că măsura constituie o derogare de la regimul comun, în măsura în care face distincție între operatorii economici care, având în vedere obiectivul urmărit prin regimul respectiv, se află într-o situație de fapt și de drept comparabilă. În al treilea rând, în cazul în care există o astfel de derogare, este necesar să se examineze dacă ea rezultă din natura sau economia generală a sistemului fiscal din care face parte și, prin urmare, ar putea fi justificată de natura sau logica sistemului. În acest context, statul membru este cel care trebuie să demonstreze că tratamentul fiscal diferențiat decurge în mod direct din principiile de bază sau orientative ale sistemului respectiv (100).

98

99

100

4.1.5.1.   Cadrul de referință

| (159) | Pentru a evalua selectivitatea unei măsuri fiscale, este necesar să se înceapă prin definirea cadrului de referință adecvat, urmând apoi să se stabilească dacă măsura în cauză dă naștere unei discriminări în temeiul acestui cadru. Cadrul de referință este alcătuit dintr-un set coerent de norme care se aplică, în general, – pe baza unor criterii obiective – tuturor întreprinderilor vizate de domeniul său de aplicare, astfel cum este prevăzut în obiectivul acestuia. |
| --- | --- |

(159)

Pentru a evalua selectivitatea unei măsuri fiscale, este necesar să se înceapă prin definirea cadrului de referință adecvat, urmând apoi să se stabilească dacă măsura în cauză dă naștere unei discriminări în temeiul acestui cadru. Cadrul de referință este alcătuit dintr-un set coerent de norme care se aplică, în general, – pe baza unor criterii obiective – tuturor întreprinderilor vizate de domeniul său de aplicare, astfel cum este prevăzut în obiectivul acestuia.

| (160) | În cazul de față, Comisia consideră că respectivul cadru de referință este sistemul italian privind impozitul pe profit, astfel cum este prevăzut în Legea fiscală consolidată italiană TUIR (a se vedea 38-43), inclusiv definiția persoanelor impozabile și a venitului impozabil, care rezultă de la articolul 72 coroborat cu articolul 73 din TUIR. |
| --- | --- |

(160)

În cazul de față, Comisia consideră că respectivul cadru de referință este sistemul italian privind impozitul pe profit, astfel cum este prevăzut în Legea fiscală consolidată italiană TUIR (a se vedea 38-43), inclusiv definiția persoanelor impozabile și a venitului impozabil, care rezultă de la articolul 72 coroborat cu articolul 73 din TUIR.

| (161) | Articolul 72 din TUIR stabilește principiul potrivit căruia impozitul pe profit se aplică tuturor veniturilor în bani sau în natură. |
| --- | --- |

(161)

Articolul 72 din TUIR stabilește principiul potrivit căruia impozitul pe profit se aplică tuturor veniturilor în bani sau în natură.

| (162) | Articolul 73 alineatul (1) din TUIR supune impozitului pe profit toate tipurile de societăți comerciale, inclusiv companiile de asigurări mutuale, precum și cooperativele, entitățile publice și private, altele decât societățile comerciale, și trusturile, indiferent dacă au sau nu ca obiect exclusiv sau principal exercitarea de activități comerciale. |
| --- | --- |

(162)

Articolul 73 alineatul (1) din TUIR supune impozitului pe profit toate tipurile de societăți comerciale, inclusiv companiile de asigurări mutuale, precum și cooperativele, entitățile publice și private, altele decât societățile comerciale, și trusturile, indiferent dacă au sau nu ca obiect exclusiv sau principal exercitarea de activități comerciale.

| (163) | Articolul 75 stabilește principiul conform căruia impozitul pe profit se percepe asupra venitului net total și se aplică norme diferite pentru definirea venitului impozabil, pe de o parte, pentru societățile și entitățile publice sau private care au ca scop exclusiv sau principal desfășurarea de activități comerciale (articolele 81-141 din TUIR) (101) și, pe de altă parte, pentru entitățile publice sau private care nu au ca scop exclusiv sau principal desfășurarea unei activități comerciale (articolele 143-150 din TUIR) (102). Articolele 76 și 77 definesc cota de impozitare și, respectiv, perioada impozabilă pentru impozitul pe profit. |
| --- | --- |

(163)

Articolul 75 stabilește principiul conform căruia impozitul pe profit se percepe asupra venitului net total și se aplică norme diferite pentru definirea venitului impozabil, pe de o parte, pentru societățile și entitățile publice sau private care au ca scop exclusiv sau principal desfășurarea de activități comerciale (articolele 81-141 din TUIR) (101) și, pe de altă parte, pentru entitățile publice sau private care nu au ca scop exclusiv sau principal desfășurarea unei activități comerciale (articolele 143-150 din TUIR) (102). Articolele 76 și 77 definesc cota de impozitare și, respectiv, perioada impozabilă pentru impozitul pe profit.

101

102

| (164) | Din cele de mai sus rezultă că normele privind impozitul pe profit aplicabile în Italia supun impozitului pe profit ca o chestiune de principiu toate tipurile de venituri generate de societăți comerciale [articolul 73 alineatul (1) litera (a)] sau de entități publice sau private, altele decât societățile comerciale [articolul 73 alineatul (1) litera (b) și (c)], inclusiv atunci când entitățile relevante nu au ca obiect exclusiv sau principal exercitarea unei activități comerciale. |
| --- | --- |

(164)

Din cele de mai sus rezultă că normele privind impozitul pe profit aplicabile în Italia supun impozitului pe profit ca o chestiune de principiu toate tipurile de venituri generate de societăți comerciale [articolul 73 alineatul (1) litera (a)] sau de entități publice sau private, altele decât societățile comerciale [articolul 73 alineatul (1) litera (b) și (c)], inclusiv atunci când entitățile relevante nu au ca obiect exclusiv sau principal exercitarea unei activități comerciale.

4.1.5.2.   Derogare

| (165) | Articolul 74 din TUIR prevede normele aplicabile în mod specific statului și organismelor publice. Această dispoziție identifică, de asemenea, activitățile care nu sunt considerate activități comerciale. |
| --- | --- |

(165)

Articolul 74 din TUIR prevede normele aplicabile în mod specific statului și organismelor publice. Această dispoziție identifică, de asemenea, activitățile care nu sunt considerate activități comerciale.

| (166) | În conformitate cu articolul 74 din TUIR, organismele și administrațiile de stat, inclusiv cele cu o organizare autonomă, chiar dacă au personalitate juridică, municipalitățile, consorțiile formate din autorități locale, asociații și organisme care gestionează proprietăți colective, comunitățile montane, provinciile și regiunile nu sunt supuse impozitului pe profit. Autoritățile italiene consideră ASP drept organisme care administrează proprietăți publice. Prin urmare, articolul 74 din TUIR, astfel cum este interpretat și aplicat de autoritățile italiene, conduce la o situație în care ASP în Italia sunt scutite de impozitul pe profit, inclusiv în ceea ce privește veniturile provenite din exploatarea infrastructurii ASP. |
| --- | --- |

(166)

În conformitate cu articolul 74 din TUIR, organismele și administrațiile de stat, inclusiv cele cu o organizare autonomă, chiar dacă au personalitate juridică, municipalitățile, consorțiile formate din autorități locale, asociații și organisme care gestionează proprietăți colective, comunitățile montane, provinciile și regiunile nu sunt supuse impozitului pe profit. Autoritățile italiene consideră ASP drept organisme care administrează proprietăți publice. Prin urmare, articolul 74 din TUIR, astfel cum este interpretat și aplicat de autoritățile italiene, conduce la o situație în care ASP în Italia sunt scutite de impozitul pe profit, inclusiv în ceea ce privește veniturile provenite din exploatarea infrastructurii ASP.

| (167) | În cazul în care o măsură favorizează anumite întreprinderi sau producerea anumitor bunuri care se află într-o situație de fapt și de drept comparabilă din perspectiva obiectivului sistemului de referință, măsura este selectivă prima facie. În cazul de față, ASP și alte entități juridice se află într-o situație de fapt și de drept comparabilă, având în vedere obiectivul IRES, care este de a impozita veniturile societăților comerciale și ale altor entități juridice indiferent dacă scopul lor unic sau principal constă sa nu în exercitarea de activități comerciale. Prin urmare, articolul 74 din TUIR, astfel cum a fost interpretat și aplicat de autoritățile italiene, favorizează ASP în raport cu alte entități juridice care fac obiectul IRES, având în vedere obiectivul său. |
| --- | --- |

(167)

În cazul în care o măsură favorizează anumite întreprinderi sau producerea anumitor bunuri care se află într-o situație de fapt și de drept comparabilă din perspectiva obiectivului sistemului de referință, măsura este selectivă prima facie. În cazul de față, ASP și alte entități juridice se află într-o situație de fapt și de drept comparabilă, având în vedere obiectivul IRES, care este de a impozita veniturile societăților comerciale și ale altor entități juridice indiferent dacă scopul lor unic sau principal constă sa nu în exercitarea de activități comerciale. Prin urmare, articolul 74 din TUIR, astfel cum a fost interpretat și aplicat de autoritățile italiene, favorizează ASP în raport cu alte entități juridice care fac obiectul IRES, având în vedere obiectivul său.

prima facie

| (168) | Potrivit autorităților italiene, scutirea ASP de la plata impozitului pe profit nu constituie o derogare de la principiile generale ale sistemului italian de impozitare a societăților comerciale, ci urmează, mai degrabă, logica acestuia, și anume aceea că activitățile necomerciale nu sunt, în general, supuse impozitului pe profit. Aceasta ar implica faptul că toate activitățile ASP sunt activități necomerciale. Totuși, Comisia observă că articolul 73 supune impozitului pe profit toate entitățile publice și private, inclusiv atunci când acestea nu au ca scop exclusiv sau principal desfășurarea de activități comerciale. Prin derogare de la acest principiu, articolul 74 din TUIR scutește statul și alte organisme publice de la plata impozitului pe profit. |
| --- | --- |

(168)

Potrivit autorităților italiene, scutirea ASP de la plata impozitului pe profit nu constituie o derogare de la principiile generale ale sistemului italian de impozitare a societăților comerciale, ci urmează, mai degrabă, logica acestuia, și anume aceea că activitățile necomerciale nu sunt, în general, supuse impozitului pe profit. Aceasta ar implica faptul că toate activitățile ASP sunt activități necomerciale. Totuși, Comisia observă că articolul 73 supune impozitului pe profit toate entitățile publice și private, inclusiv atunci când acestea nu au ca scop exclusiv sau principal desfășurarea de activități comerciale. Prin derogare de la acest principiu, articolul 74 din TUIR scutește statul și alte organisme publice de la plata impozitului pe profit.

| (169) | Autoritățile italiene consideră, de asemenea, că ASP nu intră sub incidența articolului 73 din TUIR, ci mai degrabă a articolului 74 din TUIR. Potrivit autorităților italiene, articolul 74 din TUIR prevede că organismele publice însărcinate exclusiv cu funcții administrative [a se vedea considerentele (51) și (52)] nu sunt supuse impozitului pe profit. Prin urmare, în opinia autorităților italiene, articolul 74 din TUIR nu poate fi interpretat ca o derogare de la articolul 73 din TUIR. În schimb, articolul 73 și articolul 74 din TUIR au domenii de aplicare diferite și paralele. Potrivit autorităților italiene, acestea instituie două regimuri fiscale ordinare diferite, aplicabile unor categorii specifice de entități, definite în mod general și abstract, care nu se află într-o situație de fapt și de drept comparabilă. Prin urmare, Italia susține că scutirea de la plata impozitului pe profit nu este selectivă, întrucât articolul 74 din TUIR se aplică atât ASP, cât și statului, diferitelor organisme publice și altor entități care aparțin administrației publice, pe baza unor criterii obiective, generale și abstracte. Toate aceste entități care intră sub incidența articolului 74 din TUIR s-ar afla în aceeași situație de fapt și de drept. |
| --- | --- |

(169)

Autoritățile italiene consideră, de asemenea, că ASP nu intră sub incidența articolului 73 din TUIR, ci mai degrabă a articolului 74 din TUIR. Potrivit autorităților italiene, articolul 74 din TUIR prevede că organismele publice însărcinate exclusiv cu funcții administrative [a se vedea considerentele (51) și (52)] nu sunt supuse impozitului pe profit. Prin urmare, în opinia autorităților italiene, articolul 74 din TUIR nu poate fi interpretat ca o derogare de la articolul 73 din TUIR. În schimb, articolul 73 și articolul 74 din TUIR au domenii de aplicare diferite și paralele. Potrivit autorităților italiene, acestea instituie două regimuri fiscale ordinare diferite, aplicabile unor categorii specifice de entități, definite în mod general și abstract, care nu se află într-o situație de fapt și de drept comparabilă. Prin urmare, Italia susține că scutirea de la plata impozitului pe profit nu este selectivă, întrucât articolul 74 din TUIR se aplică atât ASP, cât și statului, diferitelor organisme publice și altor entități care aparțin administrației publice, pe baza unor criterii obiective, generale și abstracte. Toate aceste entități care intră sub incidența articolului 74 din TUIR s-ar afla în aceeași situație de fapt și de drept.

| (170) | Comisia constată că articolul 74 scutește statul și alte organisme publice de la plata impozitului pe profit în măsura în care activitățile lor se referă la exercitarea funcțiilor de autoritate publică. În schimb, activitățile comerciale ale acestor organisme sunt, în principiu, supuse impozitului pe profit. În cazul în care articolul 74 din TUIR – sau interpretarea sa de către administrație – ar fi de natură să conducă la neplata impozitului pe profit de către ASP în toate cazurile (inclusiv atunci când acestea desfășoară activități considerate economice în temeiul normelor privind ajutoarele de stat), aceasta ar introduce o discriminare între întreprinderile care desfășoară activități economice în sensul articolului 107 din TFUE. În acest caz, articolul 74 din TUIR, astfel cum a fost interpretat de autoritățile italiene, ar genera avantaje pentru o anumită categorie de întreprinderi (103), și anume ASP, în timp ce acestea se află într-o situație de fapt și de drept comparabilă cu cea a altor întreprinderi (în ceea ce privește veniturile pe care le obțin din activitățile lor economice) (104). |
| --- | --- |

(170)

Comisia constată că articolul 74 scutește statul și alte organisme publice de la plata impozitului pe profit în măsura în care activitățile lor se referă la exercitarea funcțiilor de autoritate publică. În schimb, activitățile comerciale ale acestor organisme sunt, în principiu, supuse impozitului pe profit. În cazul în care articolul 74 din TUIR – sau interpretarea sa de către administrație – ar fi de natură să conducă la neplata impozitului pe profit de către ASP în toate cazurile (inclusiv atunci când acestea desfășoară activități considerate economice în temeiul normelor privind ajutoarele de stat), aceasta ar introduce o discriminare între întreprinderile care desfășoară activități economice în sensul articolului 107 din TFUE. În acest caz, articolul 74 din TUIR, astfel cum a fost interpretat de autoritățile italiene, ar genera avantaje pentru o anumită categorie de întreprinderi (103), și anume ASP, în timp ce acestea se află într-o situație de fapt și de drept comparabilă cu cea a altor întreprinderi (în ceea ce privește veniturile pe care le obțin din activitățile lor economice) (104).

103

104

| (171) | Într-adevăr, Comisia consideră că ASP nu se ghidează după „principii de funcționare speciale, care le disting în mod clar de ceilalți operatori economici” supuși impozitului pe profit (105). În special, faptul că ASP nu desfășoară o activitate cu scop lucrativ este insuficient pentru a considera că acestea se află într-o situație diferită de cea a altor operatori supuși impozitului pe profit (106). Niciunul dintre argumentele invocate de Italia pentru a demonstra că ASP nu sunt întreprinderi și nu sunt angajate în activități economice (a se vedea punctul 3.2) nu este relevant și coerent în ceea ce privește obiectivul sistemului de impozitare a societăților comerciale, care este de a impozita veniturile societăților comerciale și ale altor entități juridice (107). |
| --- | --- |

(171)

Într-adevăr, Comisia consideră că ASP nu se ghidează după „principii de funcționare speciale, care le disting în mod clar de ceilalți operatori economici” supuși impozitului pe profit (105). În special, faptul că ASP nu desfășoară o activitate cu scop lucrativ este insuficient pentru a considera că acestea se află într-o situație diferită de cea a altor operatori supuși impozitului pe profit (106). Niciunul dintre argumentele invocate de Italia pentru a demonstra că ASP nu sunt întreprinderi și nu sunt angajate în activități economice (a se vedea punctul 3.2) nu este relevant și coerent în ceea ce privește obiectivul sistemului de impozitare a societăților comerciale, care este de a impozita veniturile societăților comerciale și ale altor entități juridice (107).

105

106

107

| (172) | Prin urmare, chiar dacă articolul 74 din TUIR ar constitui temeiul juridic pentru neplata impozitului pe profit de către ASP, această scutire fiscală ar fi selectivă prima facie în ceea ce privește activitățile economice ale ASP (108). |
| --- | --- |

(172)

Prin urmare, chiar dacă articolul 74 din TUIR ar constitui temeiul juridic pentru neplata impozitului pe profit de către ASP, această scutire fiscală ar fi selectivă prima facie în ceea ce privește activitățile economice ale ASP (108).

prima facie

108

4.1.5.3.   Justificare prin prisma logicii sistemului

| (173) | Întrucât Comisia consideră că scutirea fiscală în cauză este selectivă prima facie, aceasta va trebui să stabilească, în conformitate cu jurisprudența instanței Uniunii, dacă această scutire este justificată de natura sau economia generală a sistemului din care face parte. Astfel, o măsură care constituie o excepție de la aplicarea sistemului fiscal general poate fi justificată atunci când statul membru în cauză poate demonstra că măsura respectivă decurge în mod direct din principiile fundamentale sau directoare ale sistemului său fiscal. |
| --- | --- |

(173)

Întrucât Comisia consideră că scutirea fiscală în cauză este selectivă prima facie, aceasta va trebui să stabilească, în conformitate cu jurisprudența instanței Uniunii, dacă această scutire este justificată de natura sau economia generală a sistemului din care face parte. Astfel, o măsură care constituie o excepție de la aplicarea sistemului fiscal general poate fi justificată atunci când statul membru în cauză poate demonstra că măsura respectivă decurge în mod direct din principiile fundamentale sau directoare ale sistemului său fiscal.

prima facie

| (174) | Nici autoritățile italiene, nici părțile interesate nu au furnizat astfel de argumente. De asemenea, Comisia nu a fost în măsură să identifice o astfel de justificare. Prin urmare, Comisia consideră că măsura nu este justificată de logica sistemului fiscal. Astfel, Comisia concluzionează că măsura este selectivă. |
| --- | --- |

(174)

Nici autoritățile italiene, nici părțile interesate nu au furnizat astfel de argumente. De asemenea, Comisia nu a fost în măsură să identifice o astfel de justificare. Prin urmare, Comisia consideră că măsura nu este justificată de logica sistemului fiscal. Astfel, Comisia concluzionează că măsura este selectivă.

4.1.5.4.   Concluzie

| (175) | Prin urmare, Comisia concluzionează că scutirea ASP din Italia de la plata impozitului pe profit constituie o derogare, fără o justificare validă, de la principiul sistemului italian de impozitare a societăților comerciale, conform căruia impozitul pe profit se aplică tuturor tipurilor de venituri generate de societățile comerciale sau de entitățile publice sau private, altele decât societățile comerciale. Chiar dacă s-ar considera că scutirea ASP de la plata impozitului pe profit este conformă cu sistemul italian de impozitare a societăților comerciale, deoarece, potrivit autorităților italiene, acestea îndeplinesc exclusiv funcții publice, acest lucru ar echivala cu o situație în care sunt favorizate „anumite” întreprinderi sau producția de „anumite” bunuri în sensul articolului 107 din TFUE (109). Prin urmare, Comisia concluzionează că nesupunerea activităților economice ale ASP la plata impozitului pe profit implică un avantaj selectiv. |
| --- | --- |

(175)

Prin urmare, Comisia concluzionează că scutirea ASP din Italia de la plata impozitului pe profit constituie o derogare, fără o justificare validă, de la principiul sistemului italian de impozitare a societăților comerciale, conform căruia impozitul pe profit se aplică tuturor tipurilor de venituri generate de societățile comerciale sau de entitățile publice sau private, altele decât societățile comerciale. Chiar dacă s-ar considera că scutirea ASP de la plata impozitului pe profit este conformă cu sistemul italian de impozitare a societăților comerciale, deoarece, potrivit autorităților italiene, acestea îndeplinesc exclusiv funcții publice, acest lucru ar echivala cu o situație în care sunt favorizate „anumite” întreprinderi sau producția de „anumite” bunuri în sensul articolului 107 din TFUE (109). Prin urmare, Comisia concluzionează că nesupunerea activităților economice ale ASP la plata impozitului pe profit implică un avantaj selectiv.

109

| (176) | În plus, Comisia conchide că un astfel de tratament mai favorabil acordat de stat întreprinderilor și imputabil statului este susceptibil să denatureze concurența și să afecteze schimburile comerciale în interiorul Uniunii. Prin urmare, Comisia concluzionează că scutirea fiscală acordată ASP constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1)din tratat (110). |
| --- | --- |

(176)

În plus, Comisia conchide că un astfel de tratament mai favorabil acordat de stat întreprinderilor și imputabil statului este susceptibil să denatureze concurența și să afecteze schimburile comerciale în interiorul Uniunii. Prin urmare, Comisia concluzionează că scutirea fiscală acordată ASP constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1)din tratat (110).

110

5.   COMPATIBILITATE

COMPATIBILITATE

| (177) | Măsurile de ajutor de stat pot fi considerate compatibile cu piața internă pe baza excepțiilor prevăzute la articolul 93, articolul 106 alineatul (2), articolul 107 alineatul (2) și articolul 107 alineatul (3) din tratat. |
| --- | --- |

(177)

Măsurile de ajutor de stat pot fi considerate compatibile cu piața internă pe baza excepțiilor prevăzute la articolul 93, articolul 106 alineatul (2), articolul 107 alineatul (2) și articolul 107 alineatul (3) din tratat.

5.1.   Articolul 93 din tratat

Articolul 93 din tratat

| (178) | Articolul 93 din TFUE prevede că ajutoarele „care răspund necesităților de coordonare a transporturilor sau care constituie compensarea anumitor obligații inerente noțiunii de serviciu public” pot fi declarate compatibile cu piața internă. |
| --- | --- |

(178)

Articolul 93 din TFUE prevede că ajutoarele „care răspund necesităților de coordonare a transporturilor sau care constituie compensarea anumitor obligații inerente noțiunii de serviciu public” pot fi declarate compatibile cu piața internă.

| (179) | Comisia observă în primul rând că, în cazul de față, nu există indicii că ajutorul finanțează măsuri care răspund necesităților de coordonare a transporturilor. Dimpotrivă, ajutorul constă într-o scutire de la plata impozitului pe profit, care nu este legată de nicio investiție specifică și nici de necesitățile de coordonare a transporturilor. Măsura nu vizează nici rambursarea obligațiilor de serviciu public. |
| --- | --- |

(179)

Comisia observă în primul rând că, în cazul de față, nu există indicii că ajutorul finanțează măsuri care răspund necesităților de coordonare a transporturilor. Dimpotrivă, ajutorul constă într-o scutire de la plata impozitului pe profit, care nu este legată de nicio investiție specifică și nici de necesitățile de coordonare a transporturilor. Măsura nu vizează nici rambursarea obligațiilor de serviciu public.

| (180) | În consecință, în opinia Comisiei, măsura nu poate fi considerată compatibilă în temeiul articolului 93 din tratat. |
| --- | --- |

(180)

În consecință, în opinia Comisiei, măsura nu poate fi considerată compatibilă în temeiul articolului 93 din tratat.

5.2.   Articolul 107 alineatul (2) și articolul 107 alineatul (3) din tratat

Articolul 107 alineatul (2) și articolul 107 alineatul (3) din tratat

| (181) | Întrucât măsura examinată constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat, ar trebui să se analizeze dacă aceasta este compatibilă cu piața internă în temeiul excepțiilor prevăzute la articolul 107 alineatul (2) și la articolul 107 alineatul (3) din tratat. |
| --- | --- |

(181)

Întrucât măsura examinată constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat, ar trebui să se analizeze dacă aceasta este compatibilă cu piața internă în temeiul excepțiilor prevăzute la articolul 107 alineatul (2) și la articolul 107 alineatul (3) din tratat.

| (182) | Autoritățile italiene nu au furnizat argumente cu privire la aplicabilitatea excepțiilor descrise la articolul 107 alineatul (2) sau la articolul 107 alineatul (3) din tratat în ceea ce privește scutirea de la plata impozitului pe profit acordată ASP. |
| --- | --- |

(182)

Autoritățile italiene nu au furnizat argumente cu privire la aplicabilitatea excepțiilor descrise la articolul 107 alineatul (2) sau la articolul 107 alineatul (3) din tratat în ceea ce privește scutirea de la plata impozitului pe profit acordată ASP.

| (183) | Comisia consideră că nu se aplică niciuna dintre excepțiile prevăzute la articolul 107 alineatul (2) din tratat, întrucât măsura examinată nu vizează niciunul dintre obiectivele menționate la această dispoziție. Mai precis, măsura examinată nu pare să aibă legătură cu ajutoarele cu caracter social, care sunt acordate consumatorilor individuali, sau cu ajutoarele destinate reparării pagubelor provocate de calamități naturale sau de alte evenimente extraordinare sau cu ajutoarele acordate economiei anumitor regiuni ale Republicii Federale Germania. |
| --- | --- |

(183)

Comisia consideră că nu se aplică niciuna dintre excepțiile prevăzute la articolul 107 alineatul (2) din tratat, întrucât măsura examinată nu vizează niciunul dintre obiectivele menționate la această dispoziție. Mai precis, măsura examinată nu pare să aibă legătură cu ajutoarele cu caracter social, care sunt acordate consumatorilor individuali, sau cu ajutoarele destinate reparării pagubelor provocate de calamități naturale sau de alte evenimente extraordinare sau cu ajutoarele acordate economiei anumitor regiuni ale Republicii Federale Germania.

| (184) | Articolul 107 alineatul (3) din tratat prevede că: (a) ajutoarele destinate să promoveze dezvoltarea anumitor regiuni, (b) ajutoarele pentru anumite proiecte importante de interes european comun, (c) ajutoarele pentru dezvoltarea anumitor activități sau regiuni economice, (d) ajutoarele destinate să promoveze cultura și conservarea patrimoniului și (e) ajutoarele stabilite prin decizie a Consiliului pot fi considerate compatibile cu piața internă. |
| --- | --- |

(184)

Articolul 107 alineatul (3) din tratat prevede că: (a) ajutoarele destinate să promoveze dezvoltarea anumitor regiuni, (b) ajutoarele pentru anumite proiecte importante de interes european comun, (c) ajutoarele pentru dezvoltarea anumitor activități sau regiuni economice, (d) ajutoarele destinate să promoveze cultura și conservarea patrimoniului și (e) ajutoarele stabilite prin decizie a Consiliului pot fi considerate compatibile cu piața internă.

| (185) | Articolul 107 alineatul (3) litera (a) din tratat prevede autorizarea ajutoarelor destinate să favorizeze dezvoltarea economică a regiunilor în care nivelul de trai este anormal de scăzut sau în care există un grad de ocupare a forței de muncă extrem de scăzut. Această excepție nu se aplică. |
| --- | --- |

(185)

Articolul 107 alineatul (3) litera (a) din tratat prevede autorizarea ajutoarelor destinate să favorizeze dezvoltarea economică a regiunilor în care nivelul de trai este anormal de scăzut sau în care există un grad de ocupare a forței de muncă extrem de scăzut. Această excepție nu se aplică.

| (186) | În plus, măsura nu promovează realizarea unui proiect important de interes european comun și nu remediază perturbări grave ale economiei Italiei, după cum prevede articolul 107 alineatul (3) litera (b) din tratat. |
| --- | --- |

(186)

În plus, măsura nu promovează realizarea unui proiect important de interes european comun și nu remediază perturbări grave ale economiei Italiei, după cum prevede articolul 107 alineatul (3) litera (b) din tratat.

| (187) | În plus, măsura nu vizează promovarea culturii și a conservării patrimoniului, după cum prevede articolul 107 alineatul (3) litera (d) din tratat. |
| --- | --- |

(187)

În plus, măsura nu vizează promovarea culturii și a conservării patrimoniului, după cum prevede articolul 107 alineatul (3) litera (d) din tratat.

| (188) | Conform articolului 107 alineatul (3) litera (c) din tratat, ajutoarele acordate pentru facilitarea dezvoltării anumitor activități sau a anumitor regiuni economice pot fi considerate compatibile cu piața internă în cazul în care acestea nu modifică în mod nefavorabil condițiile schimburilor comerciale într-o măsură care contravine interesului comun. Cu toate acestea, informațiile disponibile nu indică faptul că avantajul fiscal acordat este legat de investiții specifice eligibile pentru a primi ajutor în temeiul normelor și orientărilor Uniunii. |
| --- | --- |

(188)

Conform articolului 107 alineatul (3) litera (c) din tratat, ajutoarele acordate pentru facilitarea dezvoltării anumitor activități sau a anumitor regiuni economice pot fi considerate compatibile cu piața internă în cazul în care acestea nu modifică în mod nefavorabil condițiile schimburilor comerciale într-o măsură care contravine interesului comun. Cu toate acestea, informațiile disponibile nu indică faptul că avantajul fiscal acordat este legat de investiții specifice eligibile pentru a primi ajutor în temeiul normelor și orientărilor Uniunii.

| (189) | Dimpotrivă, Comisia consideră că măsura constituie o reducere a taxelor care ar trebui, în mod normal, să fie suportate de ASP în cursul desfășurării normale a activității lor și, prin urmare, aceasta ar putea fi considerată ajutor pentru funcționare. În general, un astfel de ajutor nu este considerat compatibil cu piața internă în măsura în care nu este nici limitat în timp, nici necesar sau proporțional pentru finanțarea costurilor legate de îndeplinirea unui obiectiv de interes european bine identificat. |
| --- | --- |

(189)

Dimpotrivă, Comisia consideră că măsura constituie o reducere a taxelor care ar trebui, în mod normal, să fie suportate de ASP în cursul desfășurării normale a activității lor și, prin urmare, aceasta ar putea fi considerată ajutor pentru funcționare. În general, un astfel de ajutor nu este considerat compatibil cu piața internă în măsura în care nu este nici limitat în timp, nici necesar sau proporțional pentru finanțarea costurilor legate de îndeplinirea unui obiectiv de interes european bine identificat.

| (190) | În consecință, Comisia consideră că excepțiile prevăzute la articolul 107 alineatul (3) din tratat nu se aplică. |
| --- | --- |

(190)

În consecință, Comisia consideră că excepțiile prevăzute la articolul 107 alineatul (3) din tratat nu se aplică.

| (191) | Ca urmare a celor de mai sus, în opinia Comisiei, măsura nu poate fi considerată compatibilă cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (2) și al articolului 107 alineatul (3) din tratat. |
| --- | --- |

(191)

Ca urmare a celor de mai sus, în opinia Comisiei, măsura nu poate fi considerată compatibilă cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (2) și al articolului 107 alineatul (3) din tratat.

5.3.   Articolul 106 alineatul (2) din tratat

Articolul 106 alineatul (2) din tratat

| (192) | În cazul în care beneficiarul ajutorului a fost însărcinat de stat cu prestarea serviciilor de interes economic general („SIEG”), ajutorul poate fi, de asemenea, compatibil în temeiul articolului 106 alineatul (2) din tratat. |
| --- | --- |

(192)

În cazul în care beneficiarul ajutorului a fost însărcinat de stat cu prestarea serviciilor de interes economic general („SIEG”), ajutorul poate fi, de asemenea, compatibil în temeiul articolului 106 alineatul (2) din tratat.

| (193) | Cu toate acestea, autoritățile italiene nu au furnizat nicio informație din care să se poată concluziona că scutirea de la plata impozitului pe profit pentru ASP ar putea fi justificată în temeiul articolului 106 alineatul (2) din tratat. Măsura în cauză, care leagă cuantumul ajutorului de profitul impozabil al entităților, nu este legată de costurile nete ale unei misiuni de serviciu public sau limitată la acestea. Măsura nu decurge nici dintr-un mandat acordat beneficiarilor săi pentru a îndeplini o astfel de misiune. În consecință, în opinia Comisiei, măsura nu poate fi considerată o compensație compatibilă cu piața internă pentru o obligație de serviciu public și, prin urmare, aceasta nu este compatibilă în temeiul articolului 106 alineatul (2) din tratat. |
| --- | --- |

(193)

Cu toate acestea, autoritățile italiene nu au furnizat nicio informație din care să se poată concluziona că scutirea de la plata impozitului pe profit pentru ASP ar putea fi justificată în temeiul articolului 106 alineatul (2) din tratat. Măsura în cauză, care leagă cuantumul ajutorului de profitul impozabil al entităților, nu este legată de costurile nete ale unei misiuni de serviciu public sau limitată la acestea. Măsura nu decurge nici dintr-un mandat acordat beneficiarilor săi pentru a îndeplini o astfel de misiune. În consecință, în opinia Comisiei, măsura nu poate fi considerată o compensație compatibilă cu piața internă pentru o obligație de serviciu public și, prin urmare, aceasta nu este compatibilă în temeiul articolului 106 alineatul (2) din tratat.

6.   CONCLUZIE

CONCLUZIE

| (194) | Având în vedere cele de mai sus, în opinia Comisiei, scutirea ASP din Italia de la plata impozitului pe profit nu poate fi considerată compatibilă cu piața internă. |
| --- | --- |

(194)

Având în vedere cele de mai sus, în opinia Comisiei, scutirea ASP din Italia de la plata impozitului pe profit nu poate fi considerată compatibilă cu piața internă.

7.   AJUTOARE EXISTENTE

AJUTOARE EXISTENTE

| (195) | Ajutorul existent, definit la articolul 1 litera (b) din Regulamentul de procedură, ar fi o măsură care era în vigoare înainte de intrarea în vigoare a tratatului în Italia, o măsură care a fost autorizată, o măsură care este considerată ajutor existent în temeiul articolului 17 din Regulamentul de procedură sau o măsură care nu a reprezentat un ajutor la momentul punerii în aplicare, dar a devenit ajutor în urma evoluției pieței interne. Orice ajutor care nu se încadrează în definiția ajutorului existent ar fi considerat ajutor nou în temeiul articolului 1 litera (c) din Regulamentul de procedură. |
| --- | --- |

(195)

Ajutorul existent, definit la articolul 1 litera (b) din Regulamentul de procedură, ar fi o măsură care era în vigoare înainte de intrarea în vigoare a tratatului în Italia, o măsură care a fost autorizată, o măsură care este considerată ajutor existent în temeiul articolului 17 din Regulamentul de procedură sau o măsură care nu a reprezentat un ajutor la momentul punerii în aplicare, dar a devenit ajutor în urma evoluției pieței interne. Orice ajutor care nu se încadrează în definiția ajutorului existent ar fi considerat ajutor nou în temeiul articolului 1 litera (c) din Regulamentul de procedură.

| (196) | Scutirea ASP din Italia de la plata impozitului pe profit se bazează pe articolul 74 din TUIR, astfel cum a fost interpretat și aplicat de autoritățile italiene. |
| --- | --- |

(196)

Scutirea ASP din Italia de la plata impozitului pe profit se bazează pe articolul 74 din TUIR, astfel cum a fost interpretat și aplicat de autoritățile italiene.

| (197) | Autoritățile italiene au confirmat că regimul fiscal aplicabil ASP înainte de 1958 era identic cu regimul actual. Acestea au confirmat, în special, că autoritățile portuare nu au fost niciodată supuse impozitului pe profit. În plus, Comisia nu dispune de niciun element care să contrazică acest aspect. |
| --- | --- |

(197)

Autoritățile italiene au confirmat că regimul fiscal aplicabil ASP înainte de 1958 era identic cu regimul actual. Acestea au confirmat, în special, că autoritățile portuare nu au fost niciodată supuse impozitului pe profit. În plus, Comisia nu dispune de niciun element care să contrazică acest aspect.

| (198) | Prin urmare, Comisia consideră că aceasta constituie ajutor existent în conformitate cu articolul 1 litera (b) punctul (i) din Regulamentul de procedură. |
| --- | --- |

(198)

Prin urmare, Comisia consideră că aceasta constituie ajutor existent în conformitate cu articolul 1 litera (b) punctul (i) din Regulamentul de procedură.

8.   CONCLUZIE

CONCLUZIE

| (199) | Scutirea ASP din Italia de la plata impozitului pe profit constituie o schemă de ajutoare de stat existentă, care este incompatibilă cu piața internă. |
| --- | --- |

(199)

Scutirea ASP din Italia de la plata impozitului pe profit constituie o schemă de ajutoare de stat existentă, care este incompatibilă cu piața internă.

| (200) | Prin urmare, este oportun ca autoritățile italiene să sisteze schema de ajutoare prin eliminarea scutirii ASP din Italia de la plata impozitului pe profit. Această măsură ar trebui adoptată în termen de 2 luni de la data notificării prezentei decizii și ar trebui să se aplice cel târziu pentru veniturile din activități economice, generate de la începutul exercițiului financiar care urmează după adoptarea acestei măsuri și cel târziu în 2022, |
| --- | --- |

(200)

Prin urmare, este oportun ca autoritățile italiene să sisteze schema de ajutoare prin eliminarea scutirii ASP din Italia de la plata impozitului pe profit. Această măsură ar trebui adoptată în termen de 2 luni de la data notificării prezentei decizii și ar trebui să se aplice cel târziu pentru veniturile din activități economice, generate de la începutul exercițiului financiar care urmează după adoptarea acestei măsuri și cel târziu în 2022,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Scutirea de la plata impozitului pe profit în favoarea autorităților sistemului portuar constituie o schemă de ajutoare existentă, care este incompatibilă cu piața internă.

Articolul 2

Italia elimină scutirea de la plata impozitului pe profit menționată la articolul 1. Măsura prin care Italia își îndeplinește obligațiile se adoptă în termen de 2 luni de la data notificării prezentei decizii. Această măsură se aplică de la începutul exercițiului financiar care urmează după adoptarea sa și cel târziu în 2022.

Articolul 3

Italia comunică Comisiei, în termen de 2 luni de la data notificării prezentei decizii, măsurile luate pentru a se conforma dispozițiilor acesteia.

Articolul 4

Prezenta decizie se adresează Republicii Italiene.

Adoptată la Bruxelles, 4 decembrie 2020.

Pentru Comisie

Margrethe VESTAGER

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO C 7, 10.1.2020, p. 11.

1

(2)  Regulamentul (UE) 2015/1589 al Consiliului din 13 iulie 2015 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (JO L 248, 24.9.2015, p. 9).

2

(3)  A se vedea nota de subsol 1.

3

(4)  Legge 28 gennaio 1994, n. 84 Riordino della legislazione in materia portuale (GU Serie Generale n.28 del 04-02-1994 - Suppl. Ordinario n. 21).

4

(5)  Operațiunile portuare sunt încărcarea, descărcarea, transbordarea, depozitarea, circulația generală a mărfurilor și a tuturor celorlalte articole în zona portuară. Serviciile portuare sunt servicii specializate, complementare și auxiliare ciclului operațiunilor portuare. Pentru o definiție a operațiunilor portuare, a se vedea articolul 16 din Legea nr. 84/1994 și descrierea de la punctul 2.1.4 de mai jos.

5

(6)  Relazione sull’attività delle autorità di sistema portuale, Anno 2017, Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti, publicat la 16 septembrie 2019 http://www.mit.gov.it/node/11420.

6

(7)  
  Testo Unico delle Imposte sui Redditi (TUIR), D.P.R., 22/12/1986 n° 917, G.U. 31/12/1986.

7

Testo Unico delle Imposte sui Redditi

(8)  Cota standard de impozitare pentru IRES în 2020 este de 24 %. Cota pentru IRES a fost redusă de la 33 % în 2004 la 27,5 % în 2008 și la 24 % în 2018 și 2019.

8

(9)  Regulamentul (CE) nr. 2157/2001 al Consiliului din 8 octombrie 2001 privind statutul societății europene (SE) (JO L 294, 10.11.2001, p. 1).

9

(10)  Regulamentul (CE) nr. 1435/2003 al Consiliului din 22 iulie 2003 privind statutul societății cooperative europene (SCE) (JO L 207, 18.8.2003, p. 1).

10

(11)  A se vedea nota de subsol 8.

11

(12)  Legge 27 dicembre 2019, n. 160, Bilancio di previsione dello Stato per l'anno finanziario 2020 e bilancio pluriennale per il triennio 2020-2022, GU Serie Generale n.304 del 30.12.2019 - Suppl. Ordinario n. 45. Suprataxa este datorată, de asemenea, pentru veniturile obținute din activități desfășurate pe baza concesiunilor de autostrăzi, a concesiunilor pentru administrarea aeroporturilor și a concesiunilor feroviare.

12

(13)  Regulamentul (UE) 2017/352 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 februarie 2017 de stabilire a unui cadru privind furnizarea de servicii portuare și a normelor comune privind transparența financiară a porturilor (JO L 57, 3.3.2017, p. 1).

13

(14)  ANCIP; Confetra.

14

(15)  ANCIP; Assoporti; Confetra; FILT CGIL, FIT-CISL, UILTRASPORTI.

15

(16)  ANCIP; Confetra.

16

(17)  ANCIP; Assoporti; Confetra.

17

(18)  Confetra.

18

(19)  Assoporti; Confetra; Conftrasporto-Confcommercio.

19

(20)  Confetra.

20

(21)  Assoporti; Confetra; Conftrasporto-Confcommercio; FILT CGIL, FIT-CISL, UILTRASPORTI.

21

(22)  Confetra.

22

(23)  ANCIP; Assoporti; Confetra; Conftrasporto-Confcommercio.

23

(24)  Conftrasporto-Confcommercio.

24

(25)  ANCIP.

25

(26)  Hotărârea Curții de Justiție din 17 februarie 1993, Christian Poucet/Assurances Générales de France și Caisse Mutuelle Régionale du Languedoc-Roussillon, cauzele conexate C-159/91 și C-160/91, ECLI:EU:C:1993:63, punctul 18.

26

(27)  Hotărârea Curții de Justiție din 17 februarie 1993, Christian Poucet/Assurances Générales de France și Caisse Mutuelle Régionale du Languedoc-Roussillon, cauzele conexate C-159/91 și C-160/91, ECLI:EU:C:1993:63, punctul 18. Hotărârea Curții de Justiție din 24 octombrie 2002, Aéroports de Paris/Comisia Comunităților Europene, C-82/01 P, ECLI:EU:C:2002:617, punctul 78.

27

(28)  ANCIP.

28

(29)  Hotărârea Curții din 19 ianuarie 1994, SAT Fluggesellschaft mbH/Eurocontrol, C-364/92, ECLI:EU:C:1994:7. Hotărârea Curții din 26 martie 2009, Selex Sistemi Integrati/Comisia, C-113/07 P, ECLI:EU:C:2009:191.

29

(30)  Articolul 13 alineatul (4) din Regulamentul (UE) 2017/352.

30

(31)  Hotărârea Curții din 12 iulie 2012, Compass-Datenbank, C-138/11, ECLI:EU:C:2012:449, punctul 38. Hotărârea Tribunalului din 12 septembrie 2013, Germania/Comisia, T-347/09, ECLI:EU:T:2013:418, punctul 29. Hotărârea Curții din 26 martie 2009, Selex Sistemi Integrati/Comisia, C-113/07 P, ECLI:EU:C:2009:191, punctele 71-80.

31

(32)  ANCIP; Assoporti; Confetra; FILT CGIL, FIT-CISL, UILTRASPORTI.

32

(33)  ANCIP; Confetra.

33

(34)  Italia citează Hotărârea Curții din 21 decembrie 2016, Comisia/World Duty Free Group, C-20/15 P, ECLI:EU:C:2016:981, punctul 58.

34

(35)  ANCIP; Assoporti; Confetra.

35

(36)  Confetra.

36

(37)  Hotărârea Curții din 23 aprilie 1991, Klaus Höfner și Fritz Elser/Macrotron GmbH, C-41/90, ECLI:EU:C:1991:161, punctul 21.

37

(38)  Hotărârea Curții din 1 iulie 2008, MOTOE, C-49/07, ECLI:EU:C:2008:376, punctele 27 și 28.

38

(39)  Hotărârea Curții din 6 noiembrie 2018, Scuola Elementare Maria Montessori/Comisia, cauzele conexate C-622/16 P – C-624/16 P, ECLI:EU:C:2018:873, punctul 104 și jurisprudența citată.

39

(40)  Hotărârea Curții din 29 octombrie 1980, Van Landewyck/Comisia, cauzele conexate 209-215 și 218/78, ECLI:EU:C:1980:248, punctul 88. Hotărârea Curții din 16 noiembrie 1995, FFSA și alții/Ministère de l'Agriculture and de la Pêche, C-244/94, ECLI:EU:C:1995:392, punctul 21. Hotărârea Curții din 1 iulie 2008, MOTOE, C-49/07, ECLI:EU:C:2008:376, punctele 27 și 28. A se vedea, de asemenea, Comunicarea Comisiei privind noțiunea de ajutor de stat astfel cum este menționată la articolul 107 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (JO C 262, 19.7.2016), punctul 9.

40

(41)  Hotărârea Tribunalului din 24 martie 2011, Freistaat Sachsen și alții/Comisia și Mitteldeutsche Flughafen și Flughafen Leipzig/Halle/Comisia, cauzele conexate T-443/08 și T-455/08, ECLI:EU:T:2011:117, punctul 95, confirmată prin Hotărârea Curții din 19 decembrie 2012, Mitteldeutsche Flughafen și Flughafen Leipzig-Halle/Comisia, C-288/11, ECLI:EU:C:2012:821, punctele 42-44.

41

(42)  Hotărârea Tribunalului din 20 septembrie 2019, Havenbedrijf Antwerpen și Maatschappij van de Brugse Zeehaven/Comisia, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, punctul 47.

42

(43)  Decizia Comisiei din 15 decembrie 2009 privind ajutorul de stat N 385/2009, Finanțarea publică a infrastructurii portuare din portul Ventspils (JO C 72, 20.3.2010, considerentele 53-58). Decizia Comisiei din 15 iunie 2011 privind ajutorul de stat N 44/2010, Finanțarea publică a infrastructurii portuare din Krievu Sala (JO C 215, 21.7.2011, p. 21, considerentele 60-68). Decizia Comisiei din 22 februarie 2012 privind ajutorul de stat SA.30742 (N/2010), Construirea infrastructurii pentru terminalul de feriboturi pentru pasageri și marfă în Klaipeda (JO C 121, 26.4.2012, p. 1, considerentele 45-47).

43

(44)  Decizia Comisiei din 18 septembrie 2013 privind ajutorul de stat SA.36953 (2013/N), Autoritatea portuară din Bahía de Cádiz (JO C 335, 16.11.2013, p. 1, considerentul 29).

44

(45)  Decizia Comisiei din 27 martie 2014 privind ajutorul de stat SA.38302, Portul Salerno (JO C 156, 23.5.2014, considerentele 32-36). Decizia Comisiei din 22 februarie 2012 privind ajutorul de stat SA.30742 (N/2010), Construirea infrastructurii pentru terminalul de feriboturi pentru pasageri și marfă în Klaipeda, (JO C 121, 26.4.2012, p. 1, considerentele 45-47). Decizia Comisiei din 2 iulie 2013 privind ajutorul de stat SA.35418 (2012/N), Extinderea portului din Pireu (JO C 256, 5.9.2013, p. 2, considerentele 21 și 22). Comunicarea Comisiei privind noțiunea de ajutor de stat astfel cum este menționată la articolul 107 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (JO C 262, 19.7.2016, punctul 215, p. 47).

45

(46)  Exemple de astfel de activități neeconomice sunt: (a) controlul traficului maritim; (b) combaterea incendiilor; (c) activitățile polițienești; (d) activitățile vamale. Comunicarea Comisiei privind noțiunea de ajutor de stat astfel cum este menționată la articolul 107 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (JO C 262, 19.7.2016, punctul 215, p. 47).

46

(47)  Hotărârea Tribunalului din 20 septembrie 2019, Havenbedrijf Antwerpen și Maatschappij van de Brugse Zeehaven/Comisia, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, punctul 54.

47

(48)  Comunicarea Comisiei privind noțiunea de ajutor de stat astfel cum este menționată la articolul 107 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (JO C 262, 19.7.2016, punctul 17, p. 5).

48

(49)  Hotărârea Tribunalului din 30 aprilie 2019, UPF/Comisia, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, punctul 64. Hotărârea Tribunalului din 20 septembrie 2019, Havenbedrijf Antwerpen și Maatschappij van de Brugse Zeehaven/Comisia, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, punctele 53 și 54.

49

(50)  Hotărârea Tribunalului din 20 septembrie 2019, Havenbedrijf Antwerpen și Maatschappij van de Brugse Zeehaven/Comisia, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, punctul 48.

50

(51)  Decizia Comisiei din 19 decembrie 2012 privind ajutorul de stat SA.34940, Portul Augusta (JO C 077, 17.3.2013, considerentele 42 și 43). Decizia Comisiei din 27 martie 2014 privind ajutorul de stat SA.38302, Ajutor pentru investiții pentru portul din Salerno (JO C 156, 23.5.2014, considerentele 33-36). Decizia Comisiei din 19 iunie 2015 privind ajutorul de stat SA.39542, Dragarea și eliminarea materialelor dragate în Portul din Taranto (JO C 259, 7.8.2015, considerentele 38-41). Decizia Comisiei din 28 iunie 2016 privind ajutorul de stat SA.36112, autoritatea portuară din Napoli și societatea Cantieri del Mediterraneo S.p.A. (JO C 369, 7.10.2016, considerentele 44-47).

51

(52)  Decizia Comisiei din 27 iulie 2017 privind ajutorul de stat SA.38393, Fiscalitatea porturilor în Belgia (JO L 332, 14.12.2017, punctul 62). Decizia Comisiei din 27 iulie 2017 privind ajutorul de stat SA.38398, Fiscalitatea porturilor în Franța (JO L 332, 14.12.2017, punctul 55).

52

(53)  Hotărârea Tribunalului din 30 aprilie 2019, UPF/Comisia, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, punctele 65 și 66. Hotărârea Tribunalului din 20 septembrie 2019, Havenbedrijf Antwerpen și Maatschappij van de Brugse Zeehaven/Comisia, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, punctul 47. Hotărârile nu au fost contestate.

53

(54)  Hotărârea Tribunalului din 30 aprilie 2019, UPF/Comisia, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, punctul 64 și jurisprudența citată.

54

(55)  Hotărârea Curții din 1 iulie 2008, MOTOE, C-49/07, ECLI:EU:C:2008:376, punctul 27. Hotărârea Curții din 27 iunie 2017, Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania, C 74/16, ECLI:EU:C:2017:496, punctul 46. Hotărârea Tribunalului din 12 septembrie 2013, Germania/Comisia, T-347/09, ECLI:EU:T:2013:418, punctul 48. Hotărârea Tribunalului din 20 septembrie 2019, Havenbedrijf Antwerpen și Maatschappij van de Brugse Zeehaven/Comisia, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, punctul 80.

55

(56)  Relazione sull’attività delle autorità di sistema portuale, Anno 2017, Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti, publicat la 16 septembrie 2019 http://www.mit.gov.it/node/11420.

56

(57)  Hotărârea Curții din 27 iunie 2017, Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania, C 74/16, ECLI:EU:C:2017:496, punctul 47 și jurisprudența citată. Hotărârea Tribunalului din 20 septembrie 2019, Havenbedrijf Antwerpen și Maatschappij van de Brugse Zeehaven/Comisia, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, punctul 75.

57

(58)  Hotărârea Curții din 19 decembrie 2012, Mitteldeutsche Flughafen și Flughafen Leipzig-Halle/Comisia, C-288/11, ECLI:EU:C:2012:821, punctul 40. Hotărârea Tribunalului din 24 martie 2011, Freistaat Sachsen și alții/Comisia și Mitteldeutsche Flughafen și Flughafen Leipzig/Halle/Comisia, cauzele conexate T-443/08 și T-455/08, ECLI:EU:T:2011:117, punctul 93. Hotărârea Tribunalului din 20 septembrie 2019, Havenbedrijf Antwerpen și Maatschappij van de Brugse Zeehaven/Comisia, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, punctul 76.

58

(59)  Hotărârea Tribunalului din 12 septembrie 2013, Germania/ Comisia, T-347/09, ECLI:EU:T:2013:418, punctul 30 și jurisprudența citată. Hotărârea Tribunalului din 20 septembrie 2019, Havenbedrijf Antwerpen și Maatschappij van de Brugse Zeehaven/Comisia, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, punctul 78.

59

(60)  Hotărârea Tribunalului din 20 septembrie 2019, Havenbedrijf Antwerpen și Maatschappij van de Brugse Zeehaven/Comisia, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, punctul 81.

60

(61)  Hotărârea Tribunalului din 20 septembrie 2019, Havenbedrijf Antwerpen și Maatschappij van de Brugse Zeehaven/Comisia, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, punctul 82.

61

(62)  Hotărârea Tribunalului din 20 septembrie 2019, Havenbedrijf Antwerpen și Maatschappij van de Brugse Zeehaven/Comisia, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, punctul 75.

62

(63)  Hotărârea Tribunalului din 15 martie 2018, Naviera Armas/Comisia, T-108/16, ECLI:EU:T:2018:145, punctul 124.

63

(64)  Hotărârea Curții din 19 ianuarie 1994, SAT Fluggesellschaft/Eurocontrol, C-364/92, ECLI:EU:C:1994:7. Hotărârea Curții din 26 martie 2009, Selex Sistemi Integrati/Comisia, C-113/07 ECLI:EU:C:2009:191.

64

(65)  Hotărârea Tribunalului din 20 septembrie 2019, Havenbedrijf Antwerpen și Maatschappij van de Brugse Zeehaven/Comisia, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, punctul 85 și jurisprudența citată.

65

(66)  Hotărârea Curții din 12 iulie 2012, Compass-Datenbank, C 138/11, ECLI:EU:C:2012:449, punctul 38. Hotărârea Tribunalului din 12 septembrie 2013, Germania/Comisia, T-347/09, ECLI:EU:T:2013:418, punctul 29. Hotărârea Curții din 26 martie 2009, Selex Sistemi Integrati/Comisia, C-113/07 ECLI:EU:C:2009:191, punctele 71-80. Hotărârea Tribunalului din 20 septembrie 2019, Havenbedrijf Antwerpen și Maatschappij van de Brugse Zeehaven/Comisia, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, punctul 86. Hotărârea Tribunalului din 30 aprilie 2019, UPF/Comisia, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, punctul 82.

66

(67)  Hotărârea Tribunalului din 20 septembrie 2019, Havenbedrijf Antwerpen și Maatschappij van de Brugse Zeehaven/Comisia, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, punctul 87. Hotărârea Tribunalului din 30 aprilie 2019, UPF/Comisia, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, punctul 84.

67

(68)  Hotărârea Curții din 12 iulie 2012, Compass-Datenbank, C 138/11, ECLI:EU:C:2012:449, punctul 41. Hotărârea Tribunalului din 12 septembrie 2013, Germania/Comisia, T-347/09, ECLI:EU:T:2013:418, punctul 41. Hotărârea Tribunalului din 20 septembrie 2019, Havenbedrijf Antwerpen și Maatschappij van de Brugse Zeehaven/Comisia, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, punctul 89. Hotărârea Tribunalului din 30 aprilie 2019, UPF/Comisia, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, punctul 82.

68

(69)  Hotărârea Tribunalului din 20 septembrie 2019, Havenbedrijf Antwerpen și Maatschappij van de Brugse Zeehaven/Comisia, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, punctul 90. Hotărârea Tribunalului din 30 aprilie 2019, UPF/Comisia, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, punctul 87.

69

(70)  Relazione sull’attività delle autorità di sistema portuale, Anno 2017, Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti, publicat la 16 septembrie 2019 http://www.mit.gov.it/node/11420.

70

(71)  Hotărârea Tribunalului din 20 septembrie 2019, Havenbedrijf Antwerpen și Maatschappij van de Brugse Zeehaven/Comisia, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, punctul 89. Hotărârea Tribunalului din 30 aprilie 2019, UPF/Comisia, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, punctul 84.

71

(72)  Hotărârea Curții din 12 iulie 2012, Compass-Datenbank, C 138/11, ECLI:EU:C:2012:449, punctul 37. Hotărârea Tribunalului din 30 aprilie 2019, UPF/Comisia, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, punctul 64.

72

(73)  Hotărârea Tribunalului din 20 septembrie 2019, Havenbedrijf Antwerpen și Maatschappij van de Brugse Zeehaven/Comisia, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, punctul 56.

73

(74)  Hotărârea Curții din 24 octombrie 2002, Aéroports de Paris/Comisia, C 82/01 P, ECLI:EU:C:2002:617, punctul 78. Hotărârea Tribunalului de Primă Instanță din 12 decembrie 2000, Aéroports de Paris/Comisia, T-128/98, ECLI:EU:T:2000:290, punctul 121.

74

(75)  Hotărârea Tribunalului din 20 septembrie 2019, Havenbedrijf Antwerpen și Maatschappij van de Brugse Zeehaven/Comisia, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, punctul 71. Hotărârea Tribunalului din 30 aprilie 2019, UPF/Comisia, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, punctul 65.

75

(76)  Hotărârea Curții de Justiție din 19 decembrie 2012, Mitteldeutsche Flughafen și Flughafen Leipzig-Halle/Comisia, C-288/11, ECLI:EU:C:2012:821. Hotărârea Tribunalului din 20 septembrie 2019, Havenbedrijf Antwerpen și Maatschappij van de Brugse Zeehaven/Comisia, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, punctul 72.

76

(77)  Hotărârea Curții din 15 martie 1994, Banco Exterior de España/Ayuntamiento de Valencia, C-387/92, ECLI:EU:C:1994:100, punctul 14.

77

(78)  Articolul 345 din tratat prevede că „tratatele nu aduc atingere regimului proprietății în statele membre”.

78

(79)  A se vedea, de exemplu, hotărârea Curții de Justiție din 10 iulie 1986, Belgia/Comisia, 40/85, ECLI:EU:C:1986:305, punctul 12.

79

Belgia/Comisia

(80)  Hotărârea Curții din 14 septembrie 1994, Spania/Comisia, cauzele conexate C-278/92, C-279/92 și C-280/92, ECLI:EU:C:1994:325, punctul 22.

80

(81)  Hotărârea Curții din 23 februarie 1961, De Gezamenlijke Steenkolenmijnen in Limburg/Înalta Autoritate a Comunității Europene a Cărbunelui și Oțelului, cauza 30/59, ECLI:EU:C:1961:2, punctul 19. Hotărârea Curții din 8 noiembrie 2001, Adria-Wien Pipeline și Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke, C-143/99, ECLI:EU:C:2001:598, punctul 38.

81

(82)  Hotărârea Curții din 24 iulie 2003, Altmark Trans GmbH și Regierungspräsidium Magdeburg, C-280/00, ECLI:EU:C:2003:415.

82

(83)  A se vedea punctul 2.1 din propunerea de regulament privind serviciile portuare. A se vedea, de asemenea, Comunicarea Comisiei privind o politică portuară europeană, COM(2007) 616 final, punctul II.4.2.

83

(84)  A se vedea concluziile avocatului general Wahl în hotărârea Curții din 23 ianuarie 2019, Fallimento Traghetti del Mediterraneo, C-387/17, ECLI:EU:C:2018:712, punctul 66: „...Curtea a declarat deja că o astfel de lipsă a liberalizării nu exclude în mod obligatoriu posibilitatea ca ajutoarele de stat să fie susceptibile să afecteze schimburile comerciale dintre statele membre și ca acestea să fie capabile să denatureze sau să amenințe să denatureze concurența.” A se vedea Hotărârea Curții din 23 ianuarie 2019, Fallimento Traghetti del Mediterraneo, C-387/17, ECLI:EU:C:2019:51, punctul 38 și următoarele.

84

(85)  În această privință, condițiile prevăzute la punctul 188 din Comunicarea Comisiei privind noțiunea de ajutor de stat nu sunt îndeplinite. Comunicarea Comisiei privind noțiunea de ajutor de stat astfel cum este menționată la articolul 107 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (JO C 262, 19.7.2016, p. 1-50).

85

(86)  
  „Concurența portuară poate implica, de asemenea, rivalitatea între autoritățile portuare în vederea oferirii celor mai bune facilități (atât materiale, cât și de altă natură) tuturor actorilor implicați în lanțurile de aprovizionare ale diferitelor domenii de activitate (de exemplu, societățile de arimare, companiile de transport maritim, expeditorii și operatorii multimodali).” Notteboom T., de Langen P. (2015) Container Port Competition in Europe. în: Lee CY., Meng Q. (ed.) Handbook of Ocean Container Transport Logistics. International Series in Operations Research & Management Science, vol 220.

86

Container Port Competition in Europe

(87)  
  „La nivelul autorităților portuare, bătălia se concentrează în principal pe oferirea celor mai bune facilități infrastructurale de bază (docuri, cheiuri) și «infostructurale» (IT), cele mai bune facilități logistice/de distribuție și cele mai mici costuri pentru utilizatorii porturilor.” Notteboom T., de Langen P. (2015) Container Port Competition in Europe. în: Lee CY., Meng Q. (ed.) Handbook of Ocean Container Transport Logistics. International Series in Operations Research & Management Science, vol 220.

87

Container Port Competition in Europe

(88)  Hotărârea Tribunalului din 20 septembrie 2019, Havenbedrijf Antwerpen și Maatschappij van de Brugse Zeehaven/Comisia, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, punctul 99. Hotărârea Tribunalului din 30 aprilie 2019, UPF/Comisia, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, punctul 103.

88

(89)  Hotărârea Curții din 17 septembrie 1980, Philip Morris Holland BV/Comisia Comunităților Europene, cauza 730/79, ECLI:EU:C:1980:209, punctul 11. Hotărârea Tribunalului de Primă Instanță din 15 iunie 2000, Alzetta și alții/Comisia, cauzele conexate T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, T-600/97-607/97, T-1/98, T-3/98-T-6/98 și T-23/98, ECLI:EU:T:2000:151, punctul 80.

89

(90)  Hotărârea Curții din 24 iulie 2003, Altmark Trans GmbH și Regierungspräsidium Magdeburg, C-280/00, ECLI:EU:C:2003:415, punctele 78 și 79.

90

(91)  Hotărârea Curții din 3 martie 2005, Heiser, C-172/03, ECLI:EU:C:2005:130, punctul 55.

91

(92)  Hotărârea Tribunalului din 30 aprilie 2019, UPF/Comisia, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, punctul 102.

92

(93)  Prețul serviciilor de transport furnizate de porturi reprezintă adesea o parte importantă din totalul costurilor de transport. A se vedea Porturile maritime europene în 2030: provocările viitoare, Notă de informare din partea Comisiei Europene din 23 mai 2013: „Costurile și calitatea serviciilor portuare constituie un factor major pentru întreprinderile europene. Costurile portuare pot reprezenta o parte semnificativă din costurile totale aferente lanțului logistic. Manipularea mărfurilor, taxele portuare și serviciile portuare pot atinge între 40 % și 60 % din totalul costurilor logisticii «de la ușă la ușă» pentru întreprinderile care își expediază mărfurile lor prin transport maritim pe distanțe scurte.” sublinierea Comisiei). A se vedea nota de subsol 72.

93

taxele portuare

(94)  Hotărârea Curții din 14 ianuarie 2015, Eventech, C-518/13, ECLI:EU:C:2015:9, punctul 65. Hotărârea Curții din 8 mai 2013, Libert și alții, cauzele conexate C-197/11 și C-203/11, ECLI:EU:C:2013:288, punctul 76.

94

(95)  Hotărârea Curții din 14 ianuarie 2015, Eventech, C-518/13, ECLI:EU:C:2015:9, punctul 66. Hotărârea Curții din 8 mai 2013, Libert și alții, cauzele conexate C-197/11 și C-203/11, ECLI:EU:C:2013:288, punctul 77. Hotărârea Tribunalului de Primă Instanță din 4 aprilie 2001, Regione autonoma Friuli-Venezia Giulia/Comisia, T-288/97, ECLI:EU:T:2001:115, punctul 41.

95

(96)  Primele 15 porturi de containere din Europa în 2019: Volumele TEU și ratele de creștere. T. Notteboom, 21.2.2020. https://www.porteconomics.eu/2020/02/21/top-15-container-ports-in-europe-in-2019-teu-volumes-and-growth-rates.

96

(97)  Informațiile puse la dispoziția publicului demonstrează că ASP din Italia se află în concurență cu porturile din alte țări mediteraneene, cum ar fi Spania, Franța, Malta și Grecia. Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti, Piano Strategico Nazionale della Portualità e della Logistica (2014) https://mit.gov.it/mit/mop_all.php?p_id=23291, paginile 23, 91 și 152. Panaro, Buonfanti, Murgia, Ripoli, Porti e Mediterraneo, Assoporti e SRM (2011) https://www.assoporti.it/media/3047/porti_e_mediterraneo_def.pdf, pagina 3. Arianna Buonfanti, Lo shipping e la portualità nel Mediterraneo: opportunità e sfide per l’Italia, Rivista di Economia e Politica dei Trasporti (2013), n° 3, articolo 1, ISSN 2282-6599, pagina 6 și pagina 12.

97

(98)  Hotărârea Curții din 15 decembrie 2005, Italia/Comisia, C-66/02, ECLI:EU:C:2005:768, punctul 94.

98

(99)  Comunicarea Comisiei privind noțiunea de ajutor de stat astfel cum este menționată la articolul 107 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, JO C 262, 19.7.2016, punctul 128.

99

(100)  Hotărârea Curții din 6 septembrie 2006, Portugalia/Comisia, C-88/03, ECLI:EU:C:2006:511, punctul 81.

100

(101)  Articolul 81 din TUIR include toate veniturile „din orice sursă” în veniturile impozabile ale societăților comerciale și ale entităților care au ca scop exclusiv sau principal desfășurarea de activități comerciale.

101

(102)  Articolul 143 din TUIR clarifică faptul că veniturile impozabile ale entităților care nu au ca scop exclusiv sau principal desfășurarea de activități comerciale constau în „venituri din terenuri, capital, activități economice și alte active, indiferent de locul unde sunt produse și de scopul acestora, cu excepția veniturilor scutite de impozit și a veniturilor supuse reținerii la sursă sau impozitului substitutiv”.

102

(103)  Hotărârea Curții din 15 noiembrie 2011, Comisia și Regatul Spaniei/Guvernul Gibraltarului și Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord, cauzele conexate C-106/09 P și C-107/09 P, E CLI: EU:C:2011:732, punctele 101-104; Hotărârea Tribunalului din 20 septembrie 2019, Havenbedrijf Antwerpen și Maatschappij van de Brugse Zeehaven/Comisia, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, punctele132-133 și 194-195.

103

(104)  Hotărârea Curții din 8 septembrie 2011, Paint Graphos și alții, cauzele conexate C-78/08-C-80/08, ECLI:EU:C:2011:550, punctul 54; Hotărârea Tribunalului din 20 septembrie 2019, Port autonome du Centre and de l'Ouest și alții/Comisia, T-673/17, ECLI:EU:T:2019:643, punctul 178.

104

(105)  Hotărârea Curții din 8 septembrie 2011, Paint Graphos și alții, cauzele conexate C-78/08-C-80/08, ECLI:EU:C:2011:550, punctul 55.

105

(106)  Hotărârea Curții din 10 ianuarie 2006, Cassa di Risparmio di Firenze și alții, C-222/04, ECLI:EU:C:2006:8, punctul 123.

106

(107)  Hotărârea Curții din 8 septembrie 2011, Paint Graphos și alții, cauzele conexate C-78/08-C-80/08, ECLI:EU:C:2011:550, punctul 54; Hotărârea Tribunalului din 20 septembrie 2019, Port autonome du Centre and de l'Ouest și alții/Comisia, T-673/17, ECLI:EU:T:2019:643, punctele 178-180.

107

(108)  Hotărârea Curții din 15 noiembrie 2011, Comisia și Regatul Spaniei/Guvernul Gibraltarului și Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord, cauzele conexate C-106/09 P și C-107/09 P, E CLI:EU:C:2011:732, punctul 101; Hotărârea Tribunalului din 20 septembrie 2019, Port autonome du Centre and de l'Ouest și alții/Comisia, T-673/17, ECLI:EU:T:2019:643, punctul 191.

108

(109)  Hotărârea Curții din 15 noiembrie 2011, Comisia și Regatul Spaniei/Government of Gibraltar și Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord, cauzele conexate C-106/09 P și C-107/09 P ECLI:EU:C:2011:732, punctul 101.

109

(110)  Într-un caz similar, referitor la o scutire pe trei ani de la plata impozitului pe profit acordată anumitor întreprinderi publice italiene înființate de autoritățile locale, Comisia a adoptat o decizie negativă însoțită de recuperare în 2002, care a fost confirmată prin Hotărârea Curții din 21 decembrie 2011, A2A/Comisia, C-318/09 P, ECLI:EU:C:2011:856.

110

---

| 6.10.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 354/29 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 354/29

---

DECIZIA (UE) 2021/1758 A BĂNCII CENTRALE EUROPENE

din 21 septembrie 2021

de modificare a Deciziei BCE/2007/7 privind termenii și condițiile TARGET2-ECB (BCE/2021/43)

COMITETUL EXECUTIV AL BĂNCII CENTRALE EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 127 alineatul (2) prima și a patra liniuță,

având în vedere Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, în special articolul 11.6 și articolele 17, 22 și 23,

întrucât:

| (1) | La 20 iulie 2021, Consiliul guvernatorilor a modificat (1) Orientarea BCE/2012/27 a Băncii Centrale Europene (2), pentru: (a) a clarifica faptul că titularii de TIPS DCA și titularii de T2S DCA vor fi conectați la TARGET2 prin intermediul Portalului unic al Eurosistemului de acces la infrastructurile pieței începând cu noiembrie 2021 și, respectiv, iunie 2022; (b) a clarifica și extinde regulile privind aderarea la cerințele de securitate de punct final ale TARGET2, pentru a se asigura că TARGET2 continuă să evolueze pentru a face față amenințărilor la adresa securității cibernetice; (c) a institui cu privire la titularii de cont PM, participanții lor indirecți și titularii de BIC adresabili care au aderat la schema SCT Inst prin semnarea Acordului de aderare la schema de transfer credit instant SEPA cerința de a fi și și de a rămâne accesibili în mod constant pe Platforma TIPS prin intermediul unui TIPS DCA, pentru a se asigura că plățile instant sunt disponibile în întreaga Uniune; (d) a crea transparență în ceea ce privește modalitățile de transfer al soldurilor din conturile participanților din TARGET2 către conturile succesoare corespunzătoare din viitorul sistem TARGET pentru a se asigura securitatea juridică; și (e) a clarifica și actualiza anumite alte aspecte ale Orientării BCE/2012/27. |
| --- | --- |

(1)

La 20 iulie 2021, Consiliul guvernatorilor a modificat (1) Orientarea BCE/2012/27 a Băncii Centrale Europene (2), pentru: (a) a clarifica faptul că titularii de TIPS DCA și titularii de T2S DCA vor fi conectați la TARGET2 prin intermediul Portalului unic al Eurosistemului de acces la infrastructurile pieței începând cu noiembrie 2021 și, respectiv, iunie 2022; (b) a clarifica și extinde regulile privind aderarea la cerințele de securitate de punct final ale TARGET2, pentru a se asigura că TARGET2 continuă să evolueze pentru a face față amenințărilor la adresa securității cibernetice; (c) a institui cu privire la titularii de cont PM, participanții lor indirecți și titularii de BIC adresabili care au aderat la schema SCT Inst prin semnarea Acordului de aderare la schema de transfer credit instant SEPA cerința de a fi și și de a rămâne accesibili în mod constant pe Platforma TIPS prin intermediul unui TIPS DCA, pentru a se asigura că plățile instant sunt disponibile în întreaga Uniune; (d) a crea transparență în ceea ce privește modalitățile de transfer al soldurilor din conturile participanților din TARGET2 către conturile succesoare corespunzătoare din viitorul sistem TARGET pentru a se asigura securitatea juridică; și (e) a clarifica și actualiza anumite alte aspecte ale Orientării BCE/2012/27.

| (2) | Odată ce proiectul de consolidare T2-T2S va fi operațional, va fi necesar să existe transparență în ceea ce privește modalitățile de transfer al soldurilor din conturile participanților din TARGET2-ECB către conturile succesoare corespunzătoare, astfel încât să se asigure securitatea juridică. |
| --- | --- |

(2)

Odată ce proiectul de consolidare T2-T2S va fi operațional, va fi necesar să existe transparență în ceea ce privește modalitățile de transfer al soldurilor din conturile participanților din TARGET2-ECB către conturile succesoare corespunzătoare, astfel încât să se asigure securitatea juridică.

| (3) | Modificările aduse Orientării BCE/2012/27 care afectează termenii și condițiile TARGET2-ECB ar trebui reflectate în Decizia BCE/2007/7 a Băncii Centrale Europene (3). |
| --- | --- |

(3)

Modificările aduse Orientării BCE/2012/27 care afectează termenii și condițiile TARGET2-ECB ar trebui reflectate în Decizia BCE/2007/7 a Băncii Centrale Europene (3).

| (4) | Prin urmare, Decizia BCE/2007/7 ar trebui modificată în mod corespunzător, |
| --- | --- |

(4)

Prin urmare, Decizia BCE/2007/7 ar trebui modificată în mod corespunzător,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Modificări

Anexele I, II și III la Decizia BCE/2007/7 se modifică în conformitate cu anexele la prezenta decizie.

Articolul 2

Dispoziții finale

Prezenta decizie intră în vigoare în a cincea zi de la data publicării sale în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Se aplică de la 21 noiembrie 2021, cu excepția punctelor 1 litera (c), 7 și 9 din anexa II la prezenta decizie, care se aplică de la 13 iunie 2022.

Adoptată la Frankfurt pe Main, 21 septembrie 2021.

Președintele BCE

Christine LAGARDE

---

(1)  Orientarea (UE) 2021/1759 a Băncii Centrale Europene din 20 iulie 2021 de modificare a Orientării BCE/2012/27 privind sistemul transeuropean automat de transfer rapid cu decontare pe bază brută în timp real (TARGET2) (BCE/2021/30) (a se vedea pagina 45 din prezentul Jurnal Oficial).

1

(2)  Orientarea Băncii Centrale Europene din 5 decembrie 2012 privind sistemul transeuropean automat de transfer rapid cu decontare pe bază brută în timp real (TARGET2) (BCE/2012/27) (JO L 30, 30.1.2013, p. 1).

2

(3)  Decizia BCE/2007/7 a Băncii Centrale Europene din 24 iulie 2007 privind termenii și condițiile TARGET2-ECB (JO L 237, 8.9.2007, p. 71).

3

---

ANEXA I

Anexa I la Decizia BCE/2007/7 se modifică după cum urmează:

| 1. | Articolul 1 se modifică după cum urmează:






  (a) | definiția „ordinului de plată instant” (instant payment order) se înlocuiește cu următorul text:






  „— | ‘instant payment order’ means, in line with the European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme, a payment instruction which can be executed 24 hours a day any calendar day of the year, with immediate or close to immediate processing and notification to the payer and includes (a) the TIPS DCA to TIPS DCA instant payment orders, (b) TIPS DCA to TIPS AS technical account instant payment orders, (c) TIPS AS technical account to TIPS DCA instant payment orders and (d) TIPS AS technical account to TIPS AS technical account instant payment orders,”; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Articolul 1 se modifică după cum urmează:

(a)

definiția „ordinului de plată instant” (instant payment order) se înlocuiește cu următorul text:

„—

‘instant payment order’ means, in line with the European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme, a payment instruction which can be executed 24 hours a day any calendar day of the year, with immediate or close to immediate processing and notification to the payer and includes (a) the TIPS DCA to TIPS DCA instant payment orders, (b) TIPS DCA to TIPS AS technical account instant payment orders, (c) TIPS AS technical account to TIPS DCA instant payment orders and (d) TIPS AS technical account to TIPS AS technical account instant payment orders,”;

| (b) | se introduc următoarele definiții:






  „— | ‘European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme’ or ‘SCT Inst scheme’ means an automated, open standards scheme providing a set of interbank rules to be complied with by SCT Inst participants, allowing payment services providers in SEPA to offer an automated, SEPA-wide euro instant credit transfer product, |
| --- | --- | --- |

(b)

se introduc următoarele definiții:

„—

‘European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme’ or ‘SCT Inst scheme’ means an automated, open standards scheme providing a set of interbank rules to be complied with by SCT Inst participants, allowing payment services providers in SEPA to offer an automated, SEPA-wide euro instant credit transfer product,

| — | ‘TIPS ancillary system technical account (TIPS AS technical account)’ means an account held by an ancillary system or a CB on an ancillary system's behalf in the CB’s TARGET2 component system for use by the ancillary system for the purpose of settling instant payments in its own books, |
| --- | --- |

—

‘TIPS ancillary system technical account (TIPS AS technical account)’ means an account held by an ancillary system or a CB on an ancillary system's behalf in the CB’s TARGET2 component system for use by the ancillary system for the purpose of settling instant payments in its own books,

| — | ‘TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order’ means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS DCA to a TIPS AS technical account to fund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system, |
| --- | --- |

—

‘TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order’ means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS DCA to a TIPS AS technical account to fund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system,

| — | ‘TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order’ means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS AS technical account to a TIPS DCA to defund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system, |
| --- | --- |

—

‘TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order’ means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS AS technical account to a TIPS DCA to defund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system,

| — | ‘reachable party’ means an entity which: (a) holds a BIC; (b) is designated as a reachable party by a TIPS DCA holder or by an ancillary system; (c) is a correspondent, customer or branch of a TIPS DCA holder or a participant of an ancillary system, or a correspondent, customer, or branch of a participant of an ancillary system; and (d) is addressable through the TIPS Platform and is able to submit instant payment orders and receive instant payment orders either via the TIPS DCA holder or the ancillary system or, if so authorised by the TIPS DCA holder or by the ancillary system, directly.”; |
| --- | --- |

—

‘reachable party’ means an entity which: (a) holds a BIC; (b) is designated as a reachable party by a TIPS DCA holder or by an ancillary system; (c) is a correspondent, customer or branch of a TIPS DCA holder or a participant of an ancillary system, or a correspondent, customer, or branch of a participant of an ancillary system; and (d) is addressable through the TIPS Platform and is able to submit instant payment orders and receive instant payment orders either via the TIPS DCA holder or the ancillary system or, if so authorised by the TIPS DCA holder or by the ancillary system, directly.”;

| (c) | definiția „furnizorului de servicii de rețea TIPS” (TIPS network service provider) se elimină. |
| --- | --- |

(c)

definiția „furnizorului de servicii de rețea TIPS” (TIPS network service provider) se elimină.

| 2. | La articolul 2 primul paragraf se adaugă următorul text:






  „Appendix VII: | Requirements regarding information security management and business continuity management”. |
| --- | --- | --- |

2.

La articolul 2 primul paragraf se adaugă următorul text:

„Appendix VII:

| 3. | Articolul 3 se modifică după cum urmează:






  (a) | la alineatul (2), litera (fc) se înlocuiește cu următorul text:






  „(fc) | TIPS DCA to PM liquidity transfer orders and PM to TIPS DCA liquidity transfer orders;”; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Articolul 3 se modifică după cum urmează:

(a)

la alineatul (2), litera (fc) se înlocuiește cu următorul text:

„(fc)

TIPS DCA to PM liquidity transfer orders and PM to TIPS DCA liquidity transfer orders;”;

| (b) | la alineatul (2) se introduce următoarea literă (fd):






  „(fd) | TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders and TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders; and”; |
| --- | --- | --- |

(b)

la alineatul (2) se introduce următoarea literă (fd):

„(fd)

TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders and TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders; and”;

| (c) | alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

  „(3)   TARGET2 provides real-time gross settlement for payments in euro, with settlement in central bank money across PM accounts, T2S DCAs and TIPS DCAs. TARGET2 is established and functions on the basis of the SSP through which payment orders are submitted and processed and through which payments are ultimately received in the same technical manner. As far as the technical operation of the T2S DCAs is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the T2S Platform. As far as the technical operation of the TIPS DCAs and TIPS AS technical accounts is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the TIPS Platform.” |
| --- | --- |

(c)

alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„(3)   TARGET2 provides real-time gross settlement for payments in euro, with settlement in central bank money across PM accounts, T2S DCAs and TIPS DCAs. TARGET2 is established and functions on the basis of the SSP through which payment orders are submitted and processed and through which payments are ultimately received in the same technical manner. As far as the technical operation of the T2S DCAs is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the T2S Platform. As far as the technical operation of the TIPS DCAs and TIPS AS technical accounts is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the TIPS Platform.”

| 4. | Articolul 5 se înlocuiește cu următorul text:

  „Article 5
  Direct participants
  PM account holders in TARGET2-ECB are direct participants and shall comply with the requirements set out in Article 8(1) and (2). They shall have at least one PM account with the ECB. PM account holders that have adhered to the SCT Inst scheme by signing the SEPA Instant Credit Transfer Adherence Agreement shall be and shall remain reachable in the TIPS Platform at all times, either as a TIPS DCA holder or as a reachable party via a TIPS DCA holder.” |
| --- | --- |

4.

Articolul 5 se înlocuiește cu următorul text:

„Article 5

Direct participants

PM account holders in TARGET2-ECB are direct participants and shall comply with the requirements set out in Article 8(1) and (2). They shall have at least one PM account with the ECB. PM account holders that have adhered to the SCT Inst scheme by signing the SEPA Instant Credit Transfer Adherence Agreement shall be and shall remain reachable in the TIPS Platform at all times, either as a TIPS DCA holder or as a reachable party via a TIPS DCA holder.”

| 5. | Articolul 22 se înlocuiește cu următorul text:

  „Article 22
  Security Requirements and Control Procedures

  1.   Participants shall implement adequate security controls to protect their systems from unauthorised access and use. Participants shall be exclusively responsible for the adequate protection of the confidentiality, integrity and availability of their systems.


  2.   Participants shall inform the ECB of any security-related incidents in their technical infrastructure and, where appropriate, security-related incidents that occur in the technical infrastructure of the third party providers. The ECB may request further information about the incident and, if necessary, request that the participant take appropriate measures to prevent a recurrence of such an event.


  3.   The ECB may impose additional security requirements, in particular with regard to cybersecurity or the prevention of fraud, on all participants and/or on participants that are considered critical by the ECB.


  4.   Participants shall provide the ECB with: (i) permanent access to their attestation of adherence to their chosen network service provider’s endpoint security requirements, and (ii) on an annual basis the TARGET2 self-certification statement as published on the ECB’s website in English.


  4a.   The ECB shall assess the participant’s self-certification statement(s) on the participants level of compliance with each of the requirements set out in the TARGET2 self-certification requirements. These requirements are listed in Appendix VII, which in addition to the other Appendices listed in Article 2(1), shall form an integral part of these Conditions.


  4b.   The participant’s level of compliance with the requirements of the TARGET2 self-certification shall be categorised as follows, in increasing order of severity: “full compliance”; “minor non-compliance”; or “major non-compliance”. The following criteria apply: full compliance is reached where participants satisfy 100% of the requirements; minor non-compliance is where a participant satisfies less than 100% but at least 66% of the requirements and major non-compliance where a participant satisfies less than 66% of the requirements. If a participant demonstrates that a specific requirement is not applicable to it, it shall be considered as compliant with the respective requirement for the purposes of the categorisation. A participant which fails to reach “full compliance” shall submit an action plan demonstrating how it intends to reach full compliance. The ECB shall inform the relevant supervisory authorities of the status of such participant’s compliance.


  4c.   If the participant refuses to grant permanent access to its attestation of adherence to their chosen NSPs endpoint security requirements or does not provide the TARGET2 self-certification the participant’s level of compliance shall be categorised as “major non-compliance”.


  4d.   The ECB shall reassess compliance of participants on an annual basis.


  4e.   The ECB may impose the following measures of redress on participants whose level of compliance was assessed as minor or major non-compliance, in increasing order of severity:






  (i) | enhanced monitoring: the participant shall provide the ECB with a monthly report, signed by a senior executive, on their progress in addressing the non-compliance. The participant shall additionally incur a monthly penalty charge for each affected account equal to its monthly fee as set out in paragraph 1 of Appendix VI excluding the transaction fees. This measure of redress may be imposed in the event the participant receives a second consecutive assessment of minor non-compliance or an assessment of major non-compliance; |
| --- | --- | --- |

5.

Articolul 22 se înlocuiește cu următorul text:

„Article 22

Security Requirements and Control Procedures

1.   Participants shall implement adequate security controls to protect their systems from unauthorised access and use. Participants shall be exclusively responsible for the adequate protection of the confidentiality, integrity and availability of their systems.

2.   Participants shall inform the ECB of any security-related incidents in their technical infrastructure and, where appropriate, security-related incidents that occur in the technical infrastructure of the third party providers. The ECB may request further information about the incident and, if necessary, request that the participant take appropriate measures to prevent a recurrence of such an event.

3.   The ECB may impose additional security requirements, in particular with regard to cybersecurity or the prevention of fraud, on all participants and/or on participants that are considered critical by the ECB.

4.   Participants shall provide the ECB with: (i) permanent access to their attestation of adherence to their chosen network service provider’s endpoint security requirements, and (ii) on an annual basis the TARGET2 self-certification statement as published on the ECB’s website in English.

4a.   The ECB shall assess the participant’s self-certification statement(s) on the participants level of compliance with each of the requirements set out in the TARGET2 self-certification requirements. These requirements are listed in Appendix VII, which in addition to the other Appendices listed in Article 2(1), shall form an integral part of these Conditions.

4b.   The participant’s level of compliance with the requirements of the TARGET2 self-certification shall be categorised as follows, in increasing order of severity: “full compliance”; “minor non-compliance”; or “major non-compliance”. The following criteria apply: full compliance is reached where participants satisfy 100% of the requirements; minor non-compliance is where a participant satisfies less than 100% but at least 66% of the requirements and major non-compliance where a participant satisfies less than 66% of the requirements. If a participant demonstrates that a specific requirement is not applicable to it, it shall be considered as compliant with the respective requirement for the purposes of the categorisation. A participant which fails to reach “full compliance” shall submit an action plan demonstrating how it intends to reach full compliance. The ECB shall inform the relevant supervisory authorities of the status of such participant’s compliance.

4c.   If the participant refuses to grant permanent access to its attestation of adherence to their chosen NSPs endpoint security requirements or does not provide the TARGET2 self-certification the participant’s level of compliance shall be categorised as “major non-compliance”.

4d.   The ECB shall reassess compliance of participants on an annual basis.

4e.   The ECB may impose the following measures of redress on participants whose level of compliance was assessed as minor or major non-compliance, in increasing order of severity:

(i)

enhanced monitoring: the participant shall provide the ECB with a monthly report, signed by a senior executive, on their progress in addressing the non-compliance. The participant shall additionally incur a monthly penalty charge for each affected account equal to its monthly fee as set out in paragraph 1 of Appendix VI excluding the transaction fees. This measure of redress may be imposed in the event the participant receives a second consecutive assessment of minor non-compliance or an assessment of major non-compliance;

| (ii) | suspension: participation in TARGET2-ECB may be suspended in the circumstances described in Article 28(2)(b) and (c) of this Annex. By way of derogation from Article 28 of this Annex, the participant shall be given three months” notice of such suspension. The participant shall incur a monthly penalty charge for each suspended account of double its monthly fee as set out in paragraph 1 of Appendix VI, excluding the transaction fees. This measure of redress may be imposed in the event the participant receives a second consecutive assessment of major non-compliance; |
| --- | --- |

(ii)

suspension: participation in TARGET2-ECB may be suspended in the circumstances described in Article 28(2)(b) and (c) of this Annex. By way of derogation from Article 28 of this Annex, the participant shall be given three months” notice of such suspension. The participant shall incur a monthly penalty charge for each suspended account of double its monthly fee as set out in paragraph 1 of Appendix VI, excluding the transaction fees. This measure of redress may be imposed in the event the participant receives a second consecutive assessment of major non-compliance;

| (iii) | termination: participation in TARGET2-ECB may be terminated in the circumstances described in Article 28(2)(b) and (c) of this Annex. By way of derogation from Article 28 of this Annex, the participant shall be given three months” notice of such termination. The participant shall incur an additional penalty charge of EUR 1000 for each terminated account. This measure of redress may be imposed if the participant has not addressed the major non-compliance to the satisfaction of the ECB following three months of suspension.” |
| --- | --- |

(iii)

termination: participation in TARGET2-ECB may be terminated in the circumstances described in Article 28(2)(b) and (c) of this Annex. By way of derogation from Article 28 of this Annex, the participant shall be given three months” notice of such termination. The participant shall incur an additional penalty charge of EUR 1000 for each terminated account. This measure of redress may be imposed if the participant has not addressed the major non-compliance to the satisfaction of the ECB following three months of suspension.”

| 6. | La articolul 33, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

  „1.   Participants shall be deemed to be aware of, shall comply with, and shall be able to demonstrate that compliance to the relevant competent authorities with all obligations on them relating to legislation on data protection. They shall be deemed to be aware of, and shall comply with all obligations on them relating to legislation on prevention of money laundering and the financing of terrorism, proliferation-sensitive nuclear activities and the development of nuclear weapons delivery systems, in particular in terms of implementing appropriate measures concerning any payments debited or credited on their PM accounts. Participants shall ensure that they are informed about the TARGET2 network service provider’s data retrieval policy prior to entering into the contractual relationship with the TARGET2 network service provider.” |
| --- | --- |

6.

La articolul 33, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„1.   Participants shall be deemed to be aware of, shall comply with, and shall be able to demonstrate that compliance to the relevant competent authorities with all obligations on them relating to legislation on data protection. They shall be deemed to be aware of, and shall comply with all obligations on them relating to legislation on prevention of money laundering and the financing of terrorism, proliferation-sensitive nuclear activities and the development of nuclear weapons delivery systems, in particular in terms of implementing appropriate measures concerning any payments debited or credited on their PM accounts. Participants shall ensure that they are informed about the TARGET2 network service provider’s data retrieval policy prior to entering into the contractual relationship with the TARGET2 network service provider.”

| 7. | Se introduce următorul articol 39a:

  „Article 39a
  Transitional provisions

  1.   Once the TARGET system is operational and TARGET2 has ceased operation, PM account balances shall be transferred to the account holder’s corresponding successor accounts in the TARGET system.


  2.   The requirement that PM account holders, indirect Participants and addressable BIC holders adhering to the SCT Inst scheme be reachable in the TIPS Platform pursuant to Article 5 shall apply as of 25 February 2022.” |
| --- | --- |

7.

Se introduce următorul articol 39a:

„Article 39a

Transitional provisions

1.   Once the TARGET system is operational and TARGET2 has ceased operation, PM account balances shall be transferred to the account holder’s corresponding successor accounts in the TARGET system.

2.   The requirement that PM account holders, indirect Participants and addressable BIC holders adhering to the SCT Inst scheme be reachable in the TIPS Platform pursuant to Article 5 shall apply as of 25 February 2022.”

| 8. | În apendiele I, punctul 8 alineatul (4) litera (b) se înlocuiește cu următorul text:






  „(b) | User-to-application mode (U2A)
  U2A permits direct communication between a participant and the ICM. The information is displayed in a browser running on a PC system (SWIFT Alliance WebStation or another interface, as may be required by SWIFT). For U2A access the IT infrastructure has to be able to support cookies. Further details are described in the ICM User Handbook.” |
| --- | --- | --- |

8.

În apendiele I, punctul 8 alineatul (4) litera (b) se înlocuiește cu următorul text:

„(b)

User-to-application mode (U2A)

U2A permits direct communication between a participant and the ICM. The information is displayed in a browser running on a PC system (SWIFT Alliance WebStation or another interface, as may be required by SWIFT). For U2A access the IT infrastructure has to be able to support cookies. Further details are described in the ICM User Handbook.”

| 9. | În apendiele IV, punctul 6 litera (g) se înlocuiește cu următorul text:






  „(g) | for contingency processing of payment orders, participants shall provide eligible assets as collateral. During contingency processing, incoming contingency payments may be used to fund outgoing contingency payments. For the purposes of contingency processing, participants” available liquidity may not be taken into account by the ECB.” |
| --- | --- | --- |

9.

În apendiele IV, punctul 6 litera (g) se înlocuiește cu următorul text:

„(g)

for contingency processing of payment orders, participants shall provide eligible assets as collateral. During contingency processing, incoming contingency payments may be used to fund outgoing contingency payments. For the purposes of contingency processing, participants” available liquidity may not be taken into account by the ECB.”

| 10. | Se adaugă următorul apendice VII:


  „Appendix VII
  Requirements regarding information security management and business continuity management

  Information security management

  These requirements are applicable to each participant, unless the participant demonstrates that a specific requirement is not applicable to it. In establishing the scope of application of the requirements within its infrastructure, the participant should identify the elements that are part of the Payment Transaction Chain (PTC). Specifically, the PTC starts at a Point of Entry (PoE), i.e. a system involved in the creation of transactions (e.g. workstations, front-office and back-office applications, middleware), and ends at the system responsible to send the message to SWIFT (e.g. SWIFT VPN Box) or Internet (with the latter applicable to Internet-based Access).

  Requirement 1.1: Information security policy
  The management shall set a clear policy direction in line with business objectives and demonstrate support for and commitment to information security through the issuance, approval and maintenance of an information security policy aiming at managing information security and cyber resilience across the organisation in terms of identification, assessment and treatment of information security and cyber resilience risks. The policy should contain at least the following sections: objectives, scope (including domains such as organisation, human resources, asset management etc.), principles and allocation of responsibilities.

  Requirement 1.2: Internal organisation
  An information security framework shall be established to implement the information security policy within the organisation. The management shall coordinate and review the establishment of the information security framework to ensure the implementation of the information security policy (as per Requirement 1.1) across the organisation, including the allocation of sufficient resources and assignment of security responsibilities for this purpose.

  Requirement 1.3: External parties
  The security of the organisation’s information and information processing facilities should not be reduced by the introduction of, and/or the dependence on, an external party/parties or products/services provided by them. Any access to the organisation’s information processing facilities by external parties shall be controlled. When external parties or products/services of external parties are required to access the organisation’s information processing facilities, a risk assessment shall be carried out to determine the security implications and control requirements. Controls shall be agreed and defined in an agreement with each relevant external party.

  Requirement 1.4: Asset management
  All information assets, the business processes and the underlying information systems, such as operating systems, infrastructures, business applications, off-the-shelf products, services and user-developed applications, in the scope of the Payment Transaction Chain shall be accounted for and have a nominated owner. The responsibility for the maintenance and the operation of appropriate controls in the business processes and the related IT components to safeguard the information assets shall be assigned. Note: the owner can delegate the implementation of specific controls as appropriate, but remains accountable for the proper protection of the assets.

  Requirement 1.5: Information assets classification
  Information assets shall be classified in terms of their criticality to the smooth delivery of the service by the participant. The classification shall indicate the need, priorities and degree of protection required when handling the information asset in the relevant business processes and shall also take into consideration the underlying IT components. An information asset classification scheme approved by the management shall be used to define an appropriate set of protection controls throughout the information asset lifecycle (including removal and destruction of information assets) and to communicate the need for specific handling measures.

  Requirement 1.6: Human resources security
  Security responsibilities shall be addressed prior to employment in adequate job descriptions and in terms and conditions of employment. All candidates for employment, contractors and third party users shall be adequately screened, especially for sensitive jobs. Employees, contractors and third party users of information processing facilities shall sign an agreement on their security roles and responsibilities. An adequate level of awareness shall be ensured among all employees, contractors and third party users, and education and training in security procedures and the correct use of information processing facilities shall be provided to them to minimise possible security risks. A formal disciplinary process for handling security breaches shall be established for employees. Responsibilities shall be in place to ensure that an employee’s, contractor’s or third party user’s exit from or transfer within the organisation is managed, and that the return of all equipment and the removal of all access rights are completed.

  Requirement 1.7: Physical and environmental security
  Critical or sensitive information processing facilities shall be housed in secure areas, protected by defined security perimeters, with appropriate security barriers and entry controls. They shall be physically protected from unauthorised access, damage and interference. Access shall be granted only to individuals who fall within the scope of Requirement 1.6. Procedures and standards shall be established to protect physical media containing information assets when in transit.
  Equipment shall be protected from physical and environmental threats. Protection of equipment (including equipment used off-site) and against the removal of property is necessary to reduce the risk of unauthorised access to information and to guard against loss or damage of equipment or information. Special measures may be required to protect against physical threats and to safeguard supporting facilities such as the electrical supply and cabling infrastructure.

  Requirement 1.8: Operations management
  Responsibilities and procedures shall be established for the management and operation of information processing facilities covering all the underlying systems in the Payment Transaction Chain end-to-end.
  As regards operating procedures, including technical administration of IT systems, segregation of duties shall be implemented, where appropriate, to reduce the risk of negligent or deliberate system misuse. Where segregation of duties cannot be implemented due to documented objective reasons, compensatory controls shall be implemented following a formal risk analysis. Controls shall be established to prevent and detect the introduction of malicious code for systems in the Payment Transaction Chain. Controls shall be also established (including user awareness) to prevent, detect and remove malicious code. Mobile code shall be used only from trusted sources (e.g. signed Microsoft COM components and Java Applets). The configuration of the browser (e.g. the use of extensions and plugins) shall be strictly controlled.
  Data backup and recovery policies shall be implemented by the management; those recovery policies shall include a plan of the restoration process which is tested at regular intervals at least annually.
  Systems that are critical for the security of payments shall be monitored and events relevant to information security shall be recorded. Operator logs shall be used to ensure that information system problems are identified. Operator logs shall be regularly reviewed on a sample basis, based on the criticality of the operations. System monitoring shall be used to check the effectiveness of controls which are identified as critical for the security of payments and to verify conformity to an access policy model.
  Exchanges of information between organisations shall be based on a formal exchange policy, carried out in line with exchange agreements among the involved parties and shall be compliant with any relevant legislation. Third party software components employed in the exchange of information with TARGET2 (like software received from a Service Bureau in scenario 2 of the scope section of the TARGET2 self-certification arrangement document) must be used under a formal agreement with the third party.

  Requirement 1.9: Access control
  Access to information assets shall be justified on the basis of business requirements (need-to-know (1)) and according to the established framework of corporate policies (including the information security policy). Clear access control rules shall be defined based on the principle of least privilege (2) to reflect closely the needs of the corresponding business and IT processes. Where relevant (e.g. for backup management) logical access control should be consistent with physical access control unless there are adequate compensatory controls in place (e.g. encryption, personal data anonymisation).
  Formal and documented procedures shall be in place to control the allocation of access rights to information systems and services that fall within the scope of the Payment Transaction Chain. The procedures shall cover all stages in the lifecycle of user access, from the initial registration of new users to the final deregistration of users that no longer require access.
  Special attention shall be given, where appropriate, to the allocation of access rights of such criticality that the abuse of those access rights could lead to a severe adverse impact on the operations of the participant (e.g. access rights allowing system administration, override of system controls, direct access to business data).
  Appropriate controls shall be put in place to identify, authenticate and authorise users at specific points in the organisation’s network, e.g. for local and remote access to systems in the Payment Transaction Chain. Personal accounts shall not be shared in order to ensure accountability.
  For passwords, rules shall be established and enforced by specific controls to ensure that passwords cannot be easily guessed, e.g. complexity rules and limited-time validity. A safe password recovery and/or reset protocol shall be established.
  A policy shall be developed and implemented on the use of cryptographic controls to protect the confidentiality, authenticity and integrity of information. A key management policy shall be established to support the use of cryptographic controls.
  There shall be policy for viewing confidential information on screen or in print (e.g. a clear screen, a clear desk policy) to reduce the risk of unauthorised access.
  When working remotely, the risks of working in an unprotected environment shall be considered and appropriate technical and organisational controls shall be applied.

  Requirement 1.10: Information systems acquisition, development and maintenance
  Security requirements shall be identified and agreed prior to the development and/or implementation of information systems.
  Appropriate controls shall be built into applications, including user-developed applications, to ensure correct processing. These controls shall include the validation of input data, internal processing and output data. Additional controls may be required for systems that process, or have an impact on, sensitive, valuable or critical information. Such controls shall be determined on the basis of security requirements and risk assessment according to the established policies (e.g. information security policy, cryptographic control policy).
  The operational requirements of new systems shall be established, documented and tested prior to their acceptance and use. As regards network security, appropriate controls, including segmentation and secure management, should be implemented based on the criticality of data flows and the level of risk of the network zones in the organisation. There shall be specific controls to protect sensitive information passing over public networks.
  Access to system files and program source code shall be controlled and IT projects and support activities conducted in a secure manner. Care shall be taken to avoid exposure of sensitive data in test environments. Project and support environments shall be strictly controlled. Deployment of changes in production shall be strictly controlled. A risk assessment of the major changes to be deployed in production shall be conducted.
  Regular security testing activities of systems in production shall also be conducted according to a predefined plan based on the outcome of a risk assessment, and security testing shall include, at least, vulnerability assessments. All of the shortcomings highlighted during the security testing activities shall be assessed and action plans to close any identified gap shall be prepared and followed up in a timely fashion.

  Requirement 1.11: Information security in supplier (3) relationships
  To ensure protection of the participant’s internal information systems that are accessible by suppliers, information security requirements for mitigating the risks associated with supplier’s access shall be documented and formally agreed upon with the supplier.

  Requirement 1.12: Management of information security incidents and improvements
  To ensure a consistent and effective approach to the management of information security incidents, including communication on security events and weaknesses, roles, responsibilities and procedures, at business and technical level, shall be established and tested to ensure a quick, effective and orderly and safely recover from information security incidents including scenarios related to a cyber-related cause (e.g. a fraud pursued by an external attacker or by an insider). Personnel involved in these procedures shall be adequately trained.

  Requirement 1.13: Technical compliance review
  A participant’s internal information systems (e.g. back office systems, internal networks and external network connectivity) shall be regularly assessed for compliance with the organisation’s established framework of policies (e.g. information security policy, cryptographic control policy).

  Requirement 1.14: Virtualisation
  Guest virtual machines shall comply with all the security controls that are set for physical hardware and systems (e.g. hardening, logging). Controls relating to hypervisors must include: hardening of the hypervisor and the hosting operating system, regular patching, strict separation of different environments (e.g. production and development). Centralised management, logging and monitoring as well as managing of access rights, in particular for high privileged accounts, shall be implemented based on a risk assessment. Guest virtual machines managed by the same hypervisor shall have a similar risk profile.

  Requirement 1.15: Cloud computing
  The usage of public and/or hybrid cloud solutions in the Payment Transaction Chain must be based on a formal risk assessment, taking into account the technical controls and the contractual clauses related to the cloud solution.
  If hybrid cloud solutions are used, it is understood that the criticality level of the overall system is the highest one of the connected systems. All on-premises components of the hybrid solutions must be segregated from the other on-premises systems.

  Business continuity management (applicable only to critical participants)

  The following requirements (2.1 to 2.6) relate to business continuity management. Each TARGET2 participant classified by the Eurosystem as being critical for the smooth functioning of the TARGET2 system shall have a business continuity strategy in place comprising the following elements.








  Requirement 2.1 | : | Business continuity plans shall be developed and procedures for maintaining them are in place. |
| --- | --- | --- | --- |
| Requirement 2.2 | : | An alternate operational site shall be available. |
| Requirement 2.3 | : | The risk profile of the alternate site shall be different from that of the primary site, in order to avoid that both sites are affected by the same event at the same time. For example, the alternate site shall be on a different power grid and central telecommunication circuit from those of the primary business location. |
| Requirement 2.4 | : | In the event of a major operational disruption rendering the primary site inaccessible and/or critical staff unavailable, the critical participant shall be able to resume normal operations from the alternate site, where it shall be possible to properly close the business day and open the following business day(s). |
| Requirement 2.5 | : | Procedures shall be in place to ensure that the processing of transactions is resumed from the alternate site within a reasonable timeframe after the initial disruption of service and commensurate to the criticality of the business that was disrupted. |
| Requirement 2.6 | : | The ability to cope with operational disruptions shall be tested at least once a year and critical staff shall be appropriately trained. The maximum period between tests shall not exceed one year. |

10.

Se adaugă următorul apendice VII:

„Appendix VII

Requirements regarding information security management and business continuity management

Information security management

These requirements are applicable to each participant, unless the participant demonstrates that a specific requirement is not applicable to it. In establishing the scope of application of the requirements within its infrastructure, the participant should identify the elements that are part of the Payment Transaction Chain (PTC). Specifically, the PTC starts at a Point of Entry (PoE), i.e. a system involved in the creation of transactions (e.g. workstations, front-office and back-office applications, middleware), and ends at the system responsible to send the message to SWIFT (e.g. SWIFT VPN Box) or Internet (with the latter applicable to Internet-based Access).

Requirement 1.1: Information security policy

The management shall set a clear policy direction in line with business objectives and demonstrate support for and commitment to information security through the issuance, approval and maintenance of an information security policy aiming at managing information security and cyber resilience across the organisation in terms of identification, assessment and treatment of information security and cyber resilience risks. The policy should contain at least the following sections: objectives, scope (including domains such as organisation, human resources, asset management etc.), principles and allocation of responsibilities.

Requirement 1.2: Internal organisation

An information security framework shall be established to implement the information security policy within the organisation. The management shall coordinate and review the establishment of the information security framework to ensure the implementation of the information security policy (as per Requirement 1.1) across the organisation, including the allocation of sufficient resources and assignment of security responsibilities for this purpose.

Requirement 1.3: External parties

The security of the organisation’s information and information processing facilities should not be reduced by the introduction of, and/or the dependence on, an external party/parties or products/services provided by them. Any access to the organisation’s information processing facilities by external parties shall be controlled. When external parties or products/services of external parties are required to access the organisation’s information processing facilities, a risk assessment shall be carried out to determine the security implications and control requirements. Controls shall be agreed and defined in an agreement with each relevant external party.

Requirement 1.4: Asset management

All information assets, the business processes and the underlying information systems, such as operating systems, infrastructures, business applications, off-the-shelf products, services and user-developed applications, in the scope of the Payment Transaction Chain shall be accounted for and have a nominated owner. The responsibility for the maintenance and the operation of appropriate controls in the business processes and the related IT components to safeguard the information assets shall be assigned. Note: the owner can delegate the implementation of specific controls as appropriate, but remains accountable for the proper protection of the assets.

Requirement 1.5: Information assets classification

Information assets shall be classified in terms of their criticality to the smooth delivery of the service by the participant. The classification shall indicate the need, priorities and degree of protection required when handling the information asset in the relevant business processes and shall also take into consideration the underlying IT components. An information asset classification scheme approved by the management shall be used to define an appropriate set of protection controls throughout the information asset lifecycle (including removal and destruction of information assets) and to communicate the need for specific handling measures.

Requirement 1.6: Human resources security

Security responsibilities shall be addressed prior to employment in adequate job descriptions and in terms and conditions of employment. All candidates for employment, contractors and third party users shall be adequately screened, especially for sensitive jobs. Employees, contractors and third party users of information processing facilities shall sign an agreement on their security roles and responsibilities. An adequate level of awareness shall be ensured among all employees, contractors and third party users, and education and training in security procedures and the correct use of information processing facilities shall be provided to them to minimise possible security risks. A formal disciplinary process for handling security breaches shall be established for employees. Responsibilities shall be in place to ensure that an employee’s, contractor’s or third party user’s exit from or transfer within the organisation is managed, and that the return of all equipment and the removal of all access rights are completed.

Requirement 1.7: Physical and environmental security

Critical or sensitive information processing facilities shall be housed in secure areas, protected by defined security perimeters, with appropriate security barriers and entry controls. They shall be physically protected from unauthorised access, damage and interference. Access shall be granted only to individuals who fall within the scope of Requirement 1.6. Procedures and standards shall be established to protect physical media containing information assets when in transit.

Equipment shall be protected from physical and environmental threats. Protection of equipment (including equipment used off-site) and against the removal of property is necessary to reduce the risk of unauthorised access to information and to guard against loss or damage of equipment or information. Special measures may be required to protect against physical threats and to safeguard supporting facilities such as the electrical supply and cabling infrastructure.

Requirement 1.8: Operations management

Responsibilities and procedures shall be established for the management and operation of information processing facilities covering all the underlying systems in the Payment Transaction Chain end-to-end.

As regards operating procedures, including technical administration of IT systems, segregation of duties shall be implemented, where appropriate, to reduce the risk of negligent or deliberate system misuse. Where segregation of duties cannot be implemented due to documented objective reasons, compensatory controls shall be implemented following a formal risk analysis. Controls shall be established to prevent and detect the introduction of malicious code for systems in the Payment Transaction Chain. Controls shall be also established (including user awareness) to prevent, detect and remove malicious code. Mobile code shall be used only from trusted sources (e.g. signed Microsoft COM components and Java Applets). The configuration of the browser (e.g. the use of extensions and plugins) shall be strictly controlled.

Data backup and recovery policies shall be implemented by the management; those recovery policies shall include a plan of the restoration process which is tested at regular intervals at least annually.

Systems that are critical for the security of payments shall be monitored and events relevant to information security shall be recorded. Operator logs shall be used to ensure that information system problems are identified. Operator logs shall be regularly reviewed on a sample basis, based on the criticality of the operations. System monitoring shall be used to check the effectiveness of controls which are identified as critical for the security of payments and to verify conformity to an access policy model.

Exchanges of information between organisations shall be based on a formal exchange policy, carried out in line with exchange agreements among the involved parties and shall be compliant with any relevant legislation. Third party software components employed in the exchange of information with TARGET2 (like software received from a Service Bureau in scenario 2 of the scope section of the TARGET2 self-certification arrangement document) must be used under a formal agreement with the third party.

Requirement 1.9: Access control

Access to information assets shall be justified on the basis of business requirements (need-to-know (1)) and according to the established framework of corporate policies (including the information security policy). Clear access control rules shall be defined based on the principle of least privilege (2) to reflect closely the needs of the corresponding business and IT processes. Where relevant (e.g. for backup management) logical access control should be consistent with physical access control unless there are adequate compensatory controls in place (e.g. encryption, personal data anonymisation).

Formal and documented procedures shall be in place to control the allocation of access rights to information systems and services that fall within the scope of the Payment Transaction Chain. The procedures shall cover all stages in the lifecycle of user access, from the initial registration of new users to the final deregistration of users that no longer require access.

Special attention shall be given, where appropriate, to the allocation of access rights of such criticality that the abuse of those access rights could lead to a severe adverse impact on the operations of the participant (e.g. access rights allowing system administration, override of system controls, direct access to business data).

Appropriate controls shall be put in place to identify, authenticate and authorise users at specific points in the organisation’s network, e.g. for local and remote access to systems in the Payment Transaction Chain. Personal accounts shall not be shared in order to ensure accountability.

For passwords, rules shall be established and enforced by specific controls to ensure that passwords cannot be easily guessed, e.g. complexity rules and limited-time validity. A safe password recovery and/or reset protocol shall be established.

A policy shall be developed and implemented on the use of cryptographic controls to protect the confidentiality, authenticity and integrity of information. A key management policy shall be established to support the use of cryptographic controls.

There shall be policy for viewing confidential information on screen or in print (e.g. a clear screen, a clear desk policy) to reduce the risk of unauthorised access.

When working remotely, the risks of working in an unprotected environment shall be considered and appropriate technical and organisational controls shall be applied.

Requirement 1.10: Information systems acquisition, development and maintenance

Security requirements shall be identified and agreed prior to the development and/or implementation of information systems.

Appropriate controls shall be built into applications, including user-developed applications, to ensure correct processing. These controls shall include the validation of input data, internal processing and output data. Additional controls may be required for systems that process, or have an impact on, sensitive, valuable or critical information. Such controls shall be determined on the basis of security requirements and risk assessment according to the established policies (e.g. information security policy, cryptographic control policy).

The operational requirements of new systems shall be established, documented and tested prior to their acceptance and use. As regards network security, appropriate controls, including segmentation and secure management, should be implemented based on the criticality of data flows and the level of risk of the network zones in the organisation. There shall be specific controls to protect sensitive information passing over public networks.

Access to system files and program source code shall be controlled and IT projects and support activities conducted in a secure manner. Care shall be taken to avoid exposure of sensitive data in test environments. Project and support environments shall be strictly controlled. Deployment of changes in production shall be strictly controlled. A risk assessment of the major changes to be deployed in production shall be conducted.

Regular security testing activities of systems in production shall also be conducted according to a predefined plan based on the outcome of a risk assessment, and security testing shall include, at least, vulnerability assessments. All of the shortcomings highlighted during the security testing activities shall be assessed and action plans to close any identified gap shall be prepared and followed up in a timely fashion.

Requirement 1.11: Information security in supplier (3) relationships

To ensure protection of the participant’s internal information systems that are accessible by suppliers, information security requirements for mitigating the risks associated with supplier’s access shall be documented and formally agreed upon with the supplier.

Requirement 1.12: Management of information security incidents and improvements

To ensure a consistent and effective approach to the management of information security incidents, including communication on security events and weaknesses, roles, responsibilities and procedures, at business and technical level, shall be established and tested to ensure a quick, effective and orderly and safely recover from information security incidents including scenarios related to a cyber-related cause (e.g. a fraud pursued by an external attacker or by an insider). Personnel involved in these procedures shall be adequately trained.

Requirement 1.13: Technical compliance review

A participant’s internal information systems (e.g. back office systems, internal networks and external network connectivity) shall be regularly assessed for compliance with the organisation’s established framework of policies (e.g. information security policy, cryptographic control policy).

Requirement 1.14: Virtualisation

Guest virtual machines shall comply with all the security controls that are set for physical hardware and systems (e.g. hardening, logging). Controls relating to hypervisors must include: hardening of the hypervisor and the hosting operating system, regular patching, strict separation of different environments (e.g. production and development). Centralised management, logging and monitoring as well as managing of access rights, in particular for high privileged accounts, shall be implemented based on a risk assessment. Guest virtual machines managed by the same hypervisor shall have a similar risk profile.

Requirement 1.15: Cloud computing

The usage of public and/or hybrid cloud solutions in the Payment Transaction Chain must be based on a formal risk assessment, taking into account the technical controls and the contractual clauses related to the cloud solution.

If hybrid cloud solutions are used, it is understood that the criticality level of the overall system is the highest one of the connected systems. All on-premises components of the hybrid solutions must be segregated from the other on-premises systems.

Business continuity management (applicable only to critical participants)

The following requirements (2.1 to 2.6) relate to business continuity management. Each TARGET2 participant classified by the Eurosystem as being critical for the smooth functioning of the TARGET2 system shall have a business continuity strategy in place comprising the following elements.

Requirement 2.1

:

Business continuity plans shall be developed and procedures for maintaining them are in place.

Requirement 2.2

:

An alternate operational site shall be available.

Requirement 2.3

:

The risk profile of the alternate site shall be different from that of the primary site, in order to avoid that both sites are affected by the same event at the same time. For example, the alternate site shall be on a different power grid and central telecommunication circuit from those of the primary business location.

Requirement 2.4

:

In the event of a major operational disruption rendering the primary site inaccessible and/or critical staff unavailable, the critical participant shall be able to resume normal operations from the alternate site, where it shall be possible to properly close the business day and open the following business day(s).

Requirement 2.5

:

Procedures shall be in place to ensure that the processing of transactions is resumed from the alternate site within a reasonable timeframe after the initial disruption of service and commensurate to the criticality of the business that was disrupted.

Requirement 2.6

:

The ability to cope with operational disruptions shall be tested at least once a year and critical staff shall be appropriately trained. The maximum period between tests shall not exceed one year.

---

(1)  The need-to-know principle refers to the identification of the set of information that an individual needs access to in order to carry out her/his duties.

1

(2)  The principle of least privilege refers to tailoring a subject’s access profile to an IT system in order to match the corresponding business role.

2

(3)  A supplier in the context of this exercise should be understood as any third party (and its personnel) which is under contract (agreement), with the institution, to provide a service and under the service agreement the third party (and its personnel) is granted access, either remotely or on-site, to information and/or information systems and/or information processing facilities of the institution in scope or associated to the scope covered under the exercise of the TARGET2 self-certification.

3

---

ANEXA II

Anexa II la Decizia BCE/2007/7 se modifică după cum urmează:

| 1. | Articolul 1 se modifică după cum urmează:






  (a) | definiția „ordinului de plată instant” (instant payment order) se înlocuiește cu următorul text:






  „— | “instant payment order” means, in line with the European Payments Council’s SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme, a payment instruction which can be executed 24 hours a day any calendar day of the year, with immediate or close to immediate processing and notification to the payer and includes (i) the TIPS DCA to TIPS DCA instant payment orders, (ii) TIPS DCA to TIPS AS technical account instant payment orders, (iii) TIPS AS technical account to TIPS DCA instant payment orders and (iv) TIPS AS technical account to TIPS AS technical account instant payment orders,”; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Articolul 1 se modifică după cum urmează:

(a)

definiția „ordinului de plată instant” (instant payment order) se înlocuiește cu următorul text:

„—

“instant payment order” means, in line with the European Payments Council’s SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme, a payment instruction which can be executed 24 hours a day any calendar day of the year, with immediate or close to immediate processing and notification to the payer and includes (i) the TIPS DCA to TIPS DCA instant payment orders, (ii) TIPS DCA to TIPS AS technical account instant payment orders, (iii) TIPS AS technical account to TIPS DCA instant payment orders and (iv) TIPS AS technical account to TIPS AS technical account instant payment orders,”;

| (b) | se introduc următoarele definiții:






  „— | “TIPS ancillary system technical account (TIPS AS technical account)” means an account held by an ancillary system or a CB on an ancillary system’s behalf in the CB’s TARGET2 component system for use by the ancillary system for the purpose of settling instant payments in its own books, |
| --- | --- | --- |

(b)

se introduc următoarele definiții:

„—

“TIPS ancillary system technical account (TIPS AS technical account)” means an account held by an ancillary system or a CB on an ancillary system’s behalf in the CB’s TARGET2 component system for use by the ancillary system for the purpose of settling instant payments in its own books,

| — | “TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS DCA to a TIPS AS technical account to fund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system, |
| --- | --- |

—

“TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS DCA to a TIPS AS technical account to fund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system,

| — | “TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS AS technical account to a TIPS DCA to defund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system, |
| --- | --- |

—

“TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS AS technical account to a TIPS DCA to defund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system,

| — | “Network Service Provider (NSP)” means an undertaking that has been awarded a concession with the Eurosystem to provide connectivity services via the Eurosystem Single Market Infrastructure Gateway.”; |
| --- | --- |

—

“Network Service Provider (NSP)” means an undertaking that has been awarded a concession with the Eurosystem to provide connectivity services via the Eurosystem Single Market Infrastructure Gateway.”;

| (c) | definiția „furnizorului de servicii de rețea T2S” (T2S network service provider) se elimină. |
| --- | --- |

(c)

definiția „furnizorului de servicii de rețea T2S” (T2S network service provider) se elimină.

| 2. | La articolul 4 alineatul (2), litera (fc) se înlocuiește cu următorul text:






  „(fc) | TIPS DCA to PM liquidity transfer orders and PM to TIPS DCA liquidity transfer orders;”. |
| --- | --- | --- |

2.

La articolul 4 alineatul (2), litera (fc) se înlocuiește cu următorul text:

„(fc)

TIPS DCA to PM liquidity transfer orders and PM to TIPS DCA liquidity transfer orders;”.

| 3. | La articolul 4 alineatul (2) se introduce următoarea literă (fd):






  „(fd) | TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders and TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders; and”. |
| --- | --- | --- |

3.

La articolul 4 alineatul (2) se introduce următoarea literă (fd):

„(fd)

TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders and TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders; and”.

| 4. | La articolul 4, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

  „3.   TARGET2 provides real-time gross settlement for payments in euro, with settlement in central bank money across PM accounts, T2S DCAs and TIPS DCAs. TARGET2 is established and functions on the basis of the SSP through which payment orders are submitted and processed and through which payments are ultimately received in the same technical manner. As far as the technical operation of the T2S DCAs is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the T2S Platform. As far as the technical operation of the TIPS DCAs and TIPS AS technical accounts is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the TIPS Platform. The ECB is the provider of services under these Conditions. Acts and omissions of the SSP-providing NCBs and the 4CBs shall be considered acts and omissions of the ECB, for which it shall assume liability in accordance with Article 21 of this Annex. Participation pursuant to these Conditions shall not create a contractual relationship between T2S DCA holders and the SSP-providing NCBs or the 4CBs when any of the latter acts in that capacity. Instructions, messages or information which a T2S DCA holder receives from, or sends to, the SSP or T2S Platform in relation to the services provided under these Conditions are deemed to be received from, or sent to, the ECB.” |
| --- | --- |

4.

La articolul 4, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„3.   TARGET2 provides real-time gross settlement for payments in euro, with settlement in central bank money across PM accounts, T2S DCAs and TIPS DCAs. TARGET2 is established and functions on the basis of the SSP through which payment orders are submitted and processed and through which payments are ultimately received in the same technical manner. As far as the technical operation of the T2S DCAs is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the T2S Platform. As far as the technical operation of the TIPS DCAs and TIPS AS technical accounts is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the TIPS Platform. The ECB is the provider of services under these Conditions. Acts and omissions of the SSP-providing NCBs and the 4CBs shall be considered acts and omissions of the ECB, for which it shall assume liability in accordance with Article 21 of this Annex. Participation pursuant to these Conditions shall not create a contractual relationship between T2S DCA holders and the SSP-providing NCBs or the 4CBs when any of the latter acts in that capacity. Instructions, messages or information which a T2S DCA holder receives from, or sends to, the SSP or T2S Platform in relation to the services provided under these Conditions are deemed to be received from, or sent to, the ECB.”

| 5. | La articolul 8, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

  „(3)   Where the ECB has granted a request by a T2S DCA holder pursuant to paragraph 1, that T2S DCA holder is deemed to have given the participating CSD(s) a mandate to debit the T2S DCA with the amounts relating to securities transactions executed on those securities accounts.” |
| --- | --- |

5.

La articolul 8, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„(3)   Where the ECB has granted a request by a T2S DCA holder pursuant to paragraph 1, that T2S DCA holder is deemed to have given the participating CSD(s) a mandate to debit the T2S DCA with the amounts relating to securities transactions executed on those securities accounts.”

| 6. | La articolul 28, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

  „1.   T2S DCA holders shall be deemed to be aware of, shall comply with, and shall be able to demonstrate that compliance to the relevant competent authorities with all obligations on them relating to legislation on data protection. They shall be deemed to be aware of, and shall comply with all obligations on them relating to legislation on prevention of money laundering and the financing of terrorism, proliferation-sensitive nuclear activities and the development of nuclear weapons delivery systems, in particular in terms of implementing appropriate measures concerning any payments debited or credited on their T2S DCAs. Prior to entering into the contractual relationship with its T2S network service provider, T2S DCA holders shall ensure that they are informed about its data retrieval policy.” |
| --- | --- |

6.

La articolul 28, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„1.   T2S DCA holders shall be deemed to be aware of, shall comply with, and shall be able to demonstrate that compliance to the relevant competent authorities with all obligations on them relating to legislation on data protection. They shall be deemed to be aware of, and shall comply with all obligations on them relating to legislation on prevention of money laundering and the financing of terrorism, proliferation-sensitive nuclear activities and the development of nuclear weapons delivery systems, in particular in terms of implementing appropriate measures concerning any payments debited or credited on their T2S DCAs. Prior to entering into the contractual relationship with its T2S network service provider, T2S DCA holders shall ensure that they are informed about its data retrieval policy.”

| 7. | Articolul 30 se înlocuiește cu următorul text:

  „Article 30
  Contractual relationship with an NSP

  1.   T2S DCA holders shall either:






  (a) | have concluded a contract with an NSP within the framework of the concession contract with that NSP in order to establish a technical connection to TARGET2- ECB; or |
| --- | --- | --- |

7.

Articolul 30 se înlocuiește cu următorul text:

„Article 30

Contractual relationship with an NSP

1.   T2S DCA holders shall either:

(a)

have concluded a contract with an NSP within the framework of the concession contract with that NSP in order to establish a technical connection to TARGET2- ECB; or

| (b) | c onnect via another entity which has concluded a contract with an NSP within the framework of the concession contract with that NSP. |
| --- | --- |

(b)

c onnect via another entity which has concluded a contract with an NSP within the framework of the concession contract with that NSP.

2.   The legal relationship between a T2S DCA holder and the NSP shall be exclusively governed by the terms and conditions of the separate contract concluded with an NSP as referred to in paragraph 1(a).

3.   The services to be provided by the NSP shall not form part of the services to be performed by the ECB in respect of TARGET2.

4.   The ECB shall not be liable for any acts, errors or omissions of the NSP (including its directors, staff and subcontractors), or for any acts, errors or omissions of third parties selected by participants to gain access to the NSP’s network.”

| 8. | Se introduce următorul articol 34a:

  „Article 34a
  Transitional provisions
  Once the TARGET system is operational and TARGET2 has ceased operation, T2S DCA holders shall become T2S DCA holders in the TARGET system.” |
| --- | --- |

8.

Se introduce următorul articol 34a:

„Article 34a

Transitional provisions

Once the TARGET system is operational and TARGET2 has ceased operation, T2S DCA holders shall become T2S DCA holders in the TARGET system.”

| 9. | Trimiterile la „furnizorul de servicii de rețea TIPS” (TIPS network service provider) (la singular sau plural) din punctul 6 alineatul (1) litera (a) subpunctul (i), punctul 9 alineatul (5), punctul 10 alineatul (6), punctul 14 alineatul (1) litera (a), punctul 22 alineatele (1), (2) și (3), punctul 27 alineatul (5), punctul 28 alineatul (1), punctul 29 alineatul (1) anexa II și punctul 1 din apendicele I se înlocuiesc cu trimiteri la „NSP”. |
| --- | --- |

9.

Trimiterile la „furnizorul de servicii de rețea TIPS” (TIPS network service provider) (la singular sau plural) din punctul 6 alineatul (1) litera (a) subpunctul (i), punctul 9 alineatul (5), punctul 10 alineatul (6), punctul 14 alineatul (1) litera (a), punctul 22 alineatele (1), (2) și (3), punctul 27 alineatul (5), punctul 28 alineatul (1), punctul 29 alineatul (1) anexa II și punctul 1 din apendicele I se înlocuiesc cu trimiteri la „NSP”.

TIPS network service provider

| 10. | În apendicele I, punctul 8 alineatul (4) litera (b) se înlocuiește cu următorul text:






  „(b) | User-to-application mode (U2A)
  U2A permits direct communication between a T2S DCA holder and the T2S GUI. The information is displayed in a browser running on a PC system. For U2A access the IT infrastructure has to be able to support cookies. Further details are described in the T2S User Handbook.” |
| --- | --- | --- |

10.

În apendicele I, punctul 8 alineatul (4) litera (b) se înlocuiește cu următorul text:

„(b)

User-to-application mode (U2A)

U2A permits direct communication between a T2S DCA holder and the T2S GUI. The information is displayed in a browser running on a PC system. For U2A access the IT infrastructure has to be able to support cookies. Further details are described in the T2S User Handbook.”

---

ANEXA III

Anexa III la Decizia BCE/2007/7 se modifică după cum urmează:

| 1. | Trimiterile la „furnizorul de servicii de rețea TIPS” (TIPS network service provider) (la singular sau plural) din prezenta anexă se înlocuiesc cu trimiteri la „NSP”. |
| --- | --- |

1.

Trimiterile la „furnizorul de servicii de rețea TIPS” (TIPS network service provider) (la singular sau plural) din prezenta anexă se înlocuiesc cu trimiteri la „NSP”.

| 2. | Articolul 1 se modifică după cum urmează:






  (a) | definiția „entității adresabile” (reachable party) se înlocuiește cu următorul text:






  „— | “reachable party” means an entity which: (a) holds a BIC, (b) is designated as a reachable party by a TIPS DCA holder or by an ancillary system; (c) is a correspondent, customer or branch of a TIPS DCA holder or a participant of an ancillary system or a correspondent, customer or branch of a participant of an ancillary system; and (d) is addressable through the TIPS Platform and is able to submit instant payment orders and receive instant payment orders either via the TIPS DCA holder or the ancillary system or, if so authorised by the TIPS DCA holder or by the ancillary system, directly,”; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Articolul 1 se modifică după cum urmează:

(a)

definiția „entității adresabile” (reachable party) se înlocuiește cu următorul text:

„—

“reachable party” means an entity which: (a) holds a BIC, (b) is designated as a reachable party by a TIPS DCA holder or by an ancillary system; (c) is a correspondent, customer or branch of a TIPS DCA holder or a participant of an ancillary system or a correspondent, customer or branch of a participant of an ancillary system; and (d) is addressable through the TIPS Platform and is able to submit instant payment orders and receive instant payment orders either via the TIPS DCA holder or the ancillary system or, if so authorised by the TIPS DCA holder or by the ancillary system, directly,”;

| (b) | definiția „ordinului de plată” (payment order) se înlocuiește cu următorul text:






  „— | “payment order”, except where used in Articles 16 to 18 of this Annex, means an instant payment order, a positive recall answer, a PM to TIPS DCA liquidity transfer order, a TIPS DCA to PM liquidity transfer order, a TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order or a TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order,”; |
| --- | --- | --- |

(b)

definiția „ordinului de plată” (payment order) se înlocuiește cu următorul text:

„—

“payment order”, except where used in Articles 16 to 18 of this Annex, means an instant payment order, a positive recall answer, a PM to TIPS DCA liquidity transfer order, a TIPS DCA to PM liquidity transfer order, a TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order or a TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order,”;

| (c) | definiția „ordinului de plată instant” (instant payment order) se înlocuiește cu următorul text:






  „— | “instant payment order” means, in line with the European Payments Council’s SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme, a payment instruction which can be executed 24 hours a day any calendar day of the year, with immediate or close to immediate processing and notification to the payer and includes (a) TIPS DCA to TIPS DCA instant payment orders, (b) TIPS DCA to TIPS AS technical account instant payment orders, (c) TIPS AS technical account to TIPS DCA instant payment orders and (d) TIPS AS technical account to TIPS AS technical account instant payment orders,”; |
| --- | --- | --- |

(c)

definiția „ordinului de plată instant” (instant payment order) se înlocuiește cu următorul text:

„—

“instant payment order” means, in line with the European Payments Council’s SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme, a payment instruction which can be executed 24 hours a day any calendar day of the year, with immediate or close to immediate processing and notification to the payer and includes (a) TIPS DCA to TIPS DCA instant payment orders, (b) TIPS DCA to TIPS AS technical account instant payment orders, (c) TIPS AS technical account to TIPS DCA instant payment orders and (d) TIPS AS technical account to TIPS AS technical account instant payment orders,”;

| (d) | se introduc următoarele definiții:






  „— | “TIPS ancillary system technical account (TIPS AS technical account)” means an account held by an ancillary system or the CB on an ancillary system’s behalf in the CB’s TARGET2 component system for use by that ancillary system for the purpose of settling instant payments in its own books, |
| --- | --- | --- |

(d)

se introduc următoarele definiții:

„—

“TIPS ancillary system technical account (TIPS AS technical account)” means an account held by an ancillary system or the CB on an ancillary system’s behalf in the CB’s TARGET2 component system for use by that ancillary system for the purpose of settling instant payments in its own books,

| — | “TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS DCA to a TIPS AS technical account to fund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system, |
| --- | --- |

—

“TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS DCA to a TIPS AS technical account to fund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system,

| — | “TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS AS technical account to a TIPS DCA to defund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system, |
| --- | --- |

—

“TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS AS technical account to a TIPS DCA to defund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system,

| — | “European Payments Council’s SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme” or “SCT Inst scheme” means an automated, open standards scheme providing a set of interbank rules to be complied with by SCT Inst participants, allowing payment services providers in SEPA to offer an automated, SEPA-wide euro instant credit transfer product, |
| --- | --- |

—

“European Payments Council’s SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme” or “SCT Inst scheme” means an automated, open standards scheme providing a set of interbank rules to be complied with by SCT Inst participants, allowing payment services providers in SEPA to offer an automated, SEPA-wide euro instant credit transfer product,

| — | “mobile proxy look-up (MPL) service” means a service which enables TIPS DCA holders, ancillary systems using TIPS AS technical accounts and reachable parties, who receive from their customers a request to execute an instant payment order in favour of a beneficiary identified with a proxy (e.g. a mobile number), to retrieve from the central MPL repository the corresponding beneficiary IBAN and the BIC to be used to credit the relevant account in TIPS, |
| --- | --- |

—

“mobile proxy look-up (MPL) service” means a service which enables TIPS DCA holders, ancillary systems using TIPS AS technical accounts and reachable parties, who receive from their customers a request to execute an instant payment order in favour of a beneficiary identified with a proxy (e.g. a mobile number), to retrieve from the central MPL repository the corresponding beneficiary IBAN and the BIC to be used to credit the relevant account in TIPS,

| — | “Network Service Provider (NSP)” means an undertaking that has been awarded a concession with the Eurosystem to provide connectivity services via the Eurosystem Single Market Infrastructure Gateway, |
| --- | --- |

—

“Network Service Provider (NSP)” means an undertaking that has been awarded a concession with the Eurosystem to provide connectivity services via the Eurosystem Single Market Infrastructure Gateway,

| — | “IBAN” means the international bank account number which uniquely identifies an individual account at a specific financial institution in a particular country.”; |
| --- | --- |

—

“IBAN” means the international bank account number which uniquely identifies an individual account at a specific financial institution in a particular country.”;

| (e) | definiția „furnizorului de servicii de rețea TIPS” (TIPS network service provider) se elimină. |
| --- | --- |

(e)

definiția „furnizorului de servicii de rețea TIPS” (TIPS network service provider) se elimină.

| 3. | La articolul 3 alineatul (1), trimiterea la „apendicele V: Cerințe tehnice de conectivitate în contextul TIPS” (Appendix V: TIPS connectivity technical requirements) se elimină. |
| --- | --- |

3.

La articolul 3 alineatul (1), trimiterea la „apendicele V: Cerințe tehnice de conectivitate în contextul TIPS” (Appendix V: TIPS connectivity technical requirements) se elimină.

| 4. | Articolul 4 se modifică după cum urmează:






  (a) | la alineatul (2), se adaugă următoarea litera (k):






  „(k) | TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders and TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders; and”; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Articolul 4 se modifică după cum urmează:

(a)

la alineatul (2), se adaugă următoarea litera (k):

„(k)

TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders and TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders; and”;

| (b) | alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

  „3.   TARGET2 provides real-time gross settlement for payments in euro, with settlement in central bank money across PM accounts, T2S DCAs and TIPS DCAs. TARGET2 is established and functions on the basis of the SSP through which payment orders are submitted and processed and through which payments are ultimately received in the same technical manner. As far as the technical operation of the TIPS DCAs and TIPS AS technical accounts is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the TIPS Platform. As far as the technical operation of the T2S DCAs is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the T2S Platform.” |
| --- | --- |

(b)

alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„3.   TARGET2 provides real-time gross settlement for payments in euro, with settlement in central bank money across PM accounts, T2S DCAs and TIPS DCAs. TARGET2 is established and functions on the basis of the SSP through which payment orders are submitted and processed and through which payments are ultimately received in the same technical manner. As far as the technical operation of the TIPS DCAs and TIPS AS technical accounts is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the TIPS Platform. As far as the technical operation of the T2S DCAs is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the T2S Platform.”

| 5. | Punctul 6 alineatul (1) litera (a) subpunctul (i) se înlocuiește cu următorul text:






  „(i) | install, manage, operate and monitor and ensure the security of the necessary IT infrastructure to connect to the TIPS Platform and submit payment orders to it. In doing so, applicant TIPS DCA holders may involve third parties, but retain sole liability. In particular, unless an instructing party is used, applicant TIPS DCA holders shall enter into an agreement with one or more NSPs to obtain the necessary connection and admissions, in accordance with the technical specifications in Appendix I; and”. |
| --- | --- | --- |

5.

Punctul 6 alineatul (1) litera (a) subpunctul (i) se înlocuiește cu următorul text:

„(i)

install, manage, operate and monitor and ensure the security of the necessary IT infrastructure to connect to the TIPS Platform and submit payment orders to it. In doing so, applicant TIPS DCA holders may involve third parties, but retain sole liability. In particular, unless an instructing party is used, applicant TIPS DCA holders shall enter into an agreement with one or more NSPs to obtain the necessary connection and admissions, in accordance with the technical specifications in Appendix I; and”.

| 6. | Articolul 9 se înlocuiește cu următorul text:

  „Article 9
  Contractual relationship with an NSP

  1.   Participants shall either:






  (a) | conclude a contract with an NSP within the framework of the concession contract with that NSP in order to establish a technical connection to TARGET2-ECB; or |
| --- | --- | --- |

6.

Articolul 9 se înlocuiește cu următorul text:

„Article 9

Contractual relationship with an NSP

1.   Participants shall either:

(a)

conclude a contract with an NSP within the framework of the concession contract with that NSP in order to establish a technical connection to TARGET2-ECB; or

| (b) | connect via another entity which has concluded a contract with an NSP within the framework of the concession contract with that NSP. |
| --- | --- |

(b)

connect via another entity which has concluded a contract with an NSP within the framework of the concession contract with that NSP.

2.   The legal relationship between a participant and the NSP shall be exclusively governed by the terms and conditions of their separate contract as referred to in paragraph 1(a).

3.   The services to be provided by the NSP shall not form part of the services to be performed by the ECB in respect of TARGET2.

4.   The ECB shall not be liable for any acts, errors or omissions by the NSP (including its directors, staff and subcontractors), or for any acts, errors or omissions by third parties selected by participants to gain access to the NSP’s network.”

| 7. | Articolul 10 se elimină. |
| --- | --- |

7.

Articolul 10 se elimină.

| 8. | Se introduce următorul articol 11a:

  „Articolul 11a
  MPL repository

  1.   The central MPL repository contains the proxy – IBAN mapping table for the purposes of the MPL service.


  2.   Each proxy may be linked to only one IBAN. An IBAN may be linked to one or multiple proxies.


  3.   Article 29 shall apply to the data contained in the MPL repository.” |
| --- | --- |

8.

Se introduce următorul articol 11a:

„Articolul 11a

MPL repository

1.   The central MPL repository contains the proxy – IBAN mapping table for the purposes of the MPL service.

2.   Each proxy may be linked to only one IBAN. An IBAN may be linked to one or multiple proxies.

3.   Article 29 shall apply to the data contained in the MPL repository.”

| 9. | Articolul 12 alineatul (9) se elimină. |
| --- | --- |

9.

Articolul 12 alineatul (9) se elimină.

| 10. | Articolul 16 se înlocuiește cu următorul text:

  „Article 16
  Types of payment orders in TIPS DCA
  The following are classified as payment orders for the purposes of the TIPS service:






  (a) | instant payment orders; |
| --- | --- | --- |

10.

Articolul 16 se înlocuiește cu următorul text:

„Article 16

Types of payment orders in TIPS DCA

The following are classified as payment orders for the purposes of the TIPS service:

(a)

instant payment orders;

| (b) | positive recall answers; |
| --- | --- |

(b)

positive recall answers;

| (c) | TIPS DCA to PM liquidity transfer orders; |
| --- | --- |

(c)

TIPS DCA to PM liquidity transfer orders;

| (d) | TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders; and |
| --- | --- |

(d)

TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders; and

| (e) | TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders.” |
| --- | --- |

(e)

TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders.”

| 11. | La articolul 18, alineatul (6) se înlocuiește cu următorul text:

  „6.   After a TIPS DCA to PM liquidity transfer order, a TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order or a TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order has been accepted as referred to in Article 17, the TARGET2-ECB shall check whether sufficient funds are available on the payer’s account. If sufficient funds are not available the liquidity transfer order shall be rejected. If sufficient funds are available the liquidity transfer order shall be settled immediately.” |
| --- | --- |

11.

La articolul 18, alineatul (6) se înlocuiește cu următorul text:

„6.   After a TIPS DCA to PM liquidity transfer order, a TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order or a TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order has been accepted as referred to in Article 17, the TARGET2-ECB shall check whether sufficient funds are available on the payer’s account. If sufficient funds are not available the liquidity transfer order shall be rejected. If sufficient funds are available the liquidity transfer order shall be settled immediately.”

| 12. | La articolul 20 alineatul (1), litera (b) se înlocuiește cu următorul text:






  „(b) | TIPS DCA to PM liquidity transfer orders, positive recall answers and TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders are deemed entered into TARGET2-ECB and irrevocable at the moment that the relevant TIPS DCA is debited. TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders are deemed entered into TARGET2-ECB and irrevocable at the moment that the relevant TIPS AS technical account is debited.” |
| --- | --- | --- |

12.

La articolul 20 alineatul (1), litera (b) se înlocuiește cu următorul text:

„(b)

TIPS DCA to PM liquidity transfer orders, positive recall answers and TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders are deemed entered into TARGET2-ECB and irrevocable at the moment that the relevant TIPS DCA is debited. TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders are deemed entered into TARGET2-ECB and irrevocable at the moment that the relevant TIPS AS technical account is debited.”

| 13. | la articolul 30, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

  „1.   TIPS DCA holders shall be deemed to be aware of, shall comply with and shall be able to demonstrate that compliance to the relevant competent authorities with all obligations on them relating to legislation on data protection. They shall be deemed to be aware of, and shall comply with all obligations on them relating to legislation on prevention of money laundering and the financing of terrorism, proliferation-sensitive nuclear activities and the development of nuclear weapons delivery systems, in particular in terms of implementing appropriate measures concerning any payments debited or credited on their TIPS DCAs. TIPS DCA holders ensure that they are informed about their chosen NSP’s data retrieval policy prior to entering into a contractual relationship with that NSP.” |
| --- | --- |

13.

la articolul 30, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„1.   TIPS DCA holders shall be deemed to be aware of, shall comply with and shall be able to demonstrate that compliance to the relevant competent authorities with all obligations on them relating to legislation on data protection. They shall be deemed to be aware of, and shall comply with all obligations on them relating to legislation on prevention of money laundering and the financing of terrorism, proliferation-sensitive nuclear activities and the development of nuclear weapons delivery systems, in particular in terms of implementing appropriate measures concerning any payments debited or credited on their TIPS DCAs. TIPS DCA holders ensure that they are informed about their chosen NSP’s data retrieval policy prior to entering into a contractual relationship with that NSP.”

| 14. | Se introduce următorul articol 35a:

  „Article 35a
  Transitional provision
  Once the TARGET system is operational and the TARGET2 has ceased operation, TIPS DCA holders shall become TIPS DCA holders in the TARGET system.” |
| --- | --- |

14.

Se introduce următorul articol 35a:

„Article 35a

Transitional provision

Once the TARGET system is operational and the TARGET2 has ceased operation, TIPS DCA holders shall become TIPS DCA holders in the TARGET system.”

| 15. | În apendicele I, tabelul de la punctul 2 se înlocuiește cu următorul text:






  „Message Type | Message Name |
| --- | --- | --- |
| Pacs.002 | FIToFIPayment Status Report |
| Pacs.004 | PaymentReturn |
| Pacs.008 | FIToFICustomerCreditTransfer |
| Pacs.028 | FIToFIPaymentStatusRequest |
| camt.003 | GetAccount |
| camt.004 | ReturnAccount |
| camt.005 | GetTransaction |
| camt.006 | ReturnTransaction |
| camt.011 | ModifyLimit |
| camt.019 | ReturnBusinessDayInformation |
| camt.025 | Receipt |
| camt.029 | ResolutionOfInvestigation |
| camt.050 | LiquidityCreditTransfer |
| camt.052 | BankToCustomerAccountReport |
| camt.053 | BankToCustomerStatement |
| camt.054 | BankToCustomerDebitCreditNotification |
| camt.056 | FIToFIPaymentCancellationRequest |
| acmt.010 | AccountRequestAcknowledgement |
| acmt.011 | AccountRequestRejection |
| acmt.015 | AccountExcludedMandateMaintenanceRequest |
| reda.016 | PartyStatusAdviceV01 |
| reda.022 | PartyModificationRequestV01” |

15.

În apendicele I, tabelul de la punctul 2 se înlocuiește cu următorul text:

„Message Type

Message Name

Pacs.002

FIToFIPayment Status Report

Pacs.004

PaymentReturn

Pacs.008

FIToFICustomerCreditTransfer

Pacs.028

FIToFIPaymentStatusRequest

camt.003

GetAccount

camt.004

ReturnAccount

camt.005

GetTransaction

camt.006

ReturnTransaction

camt.011

ModifyLimit

camt.019

ReturnBusinessDayInformation

camt.025

Receipt

camt.029

ResolutionOfInvestigation

camt.050

LiquidityCreditTransfer

camt.052

BankToCustomerAccountReport

camt.053

BankToCustomerStatement

camt.054

BankToCustomerDebitCreditNotification

camt.056

FIToFIPaymentCancellationRequest

acmt.010

AccountRequestAcknowledgement

acmt.011

AccountRequestRejection

acmt.015

AccountExcludedMandateMaintenanceRequest

reda.016

PartyStatusAdviceV01

reda.022

PartyModificationRequestV01”

| 16. | În apendicele I, punctul 6 alineatul (1) litera (b) se înlocuiește cu următorul text:






  „(b) | User-to-application mode (U2A)
  U2A permits direct communication between a TIPS DCA holder and the TIPS GUI. The information is displayed in a browser running on a PC system. For U2A access the IT infrastructure has to be able to support cookies. Further details are described in the TIPS User Handbook.” |
| --- | --- | --- |

16.

În apendicele I, punctul 6 alineatul (1) litera (b) se înlocuiește cu următorul text:

„(b)

User-to-application mode (U2A)

U2A permits direct communication between a TIPS DCA holder and the TIPS GUI. The information is displayed in a browser running on a PC system. For U2A access the IT infrastructure has to be able to support cookies. Further details are described in the TIPS User Handbook.”

| 17. | În apendicele IV, alineatul (2) se elimină. |
| --- | --- |

17.

În apendicele IV, alineatul (2) se elimină.

| 18. | Apendicele V se elimină. |
| --- | --- |

18.

Apendicele V se elimină.

---

ORIENTĂRI

| 6.10.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 354/45 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 354/45

---

ORIENTAREA (UE) 2021/1759 A BĂNCII CENTRALE EUROPENE

din 20 iulie 2021

de modificare a Orientării BCE/2012/27 privind sistemul transeuropean automat de transfer rapid cu decontare pe bază brută în timp real (TARGET2) (BCE/2021/30)

CONSILIUL GUVERNATORILOR BĂNCII CENTRALE EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 127 alineatul (2) prima și a patra liniuță,

având în vedere Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, în special articolul 3.1 și articolele 17, 18 și 22,

întrucât:

| (1) | La 26 aprilie 2007, Consiliul guvernatorilor Băncii Centrale Europene a adoptat Orientarea BCE/2007/2 (1) care reglementează TARGET2 și prin care se înființează o platformă tehnică unică, denumită platformă comună unică (Single Shared Platform) (SSP). Acea orientare a fost reformată în 2012 prin Orientarea BCE/2012/27 a Băncii Centrale Europene (2). |
| --- | --- |

(1)

La 26 aprilie 2007, Consiliul guvernatorilor Băncii Centrale Europene a adoptat Orientarea BCE/2007/2 (1) care reglementează TARGET2 și prin care se înființează o platformă tehnică unică, denumită platformă comună unică (Single Shared Platform) (SSP). Acea orientare a fost reformată în 2012 prin Orientarea BCE/2012/27 a Băncii Centrale Europene (2).

| (2) | Este necesară adoptarea unor reglementări propriu-zise pentru a clarifica faptul că titularii de TIPS DCA și titularii de T2S DCA vor fi conectați la TARGET2 prin intermediul Portalului unic al Eurosistemului de acces la infrastructurile de piață începând cu noiembrie 2021 și, respectiv, iunie 2022. |
| --- | --- |

(2)

Este necesară adoptarea unor reglementări propriu-zise pentru a clarifica faptul că titularii de TIPS DCA și titularii de T2S DCA vor fi conectați la TARGET2 prin intermediul Portalului unic al Eurosistemului de acces la infrastructurile de piață începând cu noiembrie 2021 și, respectiv, iunie 2022.

| (3) | Pentru a se asigura că TARGET2 continuă să evolueze pentru a face față amenințărilor la adresa securității cibernetice, este necesar să se clarifice și să se extindă regulile privind aderarea la cerințele de securitate de punct final ale TARGET2. De asemenea, pentru a asigura un cadru juridic cuprinzător și armonizat, definițiile ar trebui modificate. |
| --- | --- |

(3)

Pentru a se asigura că TARGET2 continuă să evolueze pentru a face față amenințărilor la adresa securității cibernetice, este necesar să se clarifice și să se extindă regulile privind aderarea la cerințele de securitate de punct final ale TARGET2. De asemenea, pentru a asigura un cadru juridic cuprinzător și armonizat, definițiile ar trebui modificate.

| (4) | Pentru a se asigura că plățile instant sunt disponibile în întreaga Uniune, titularii de cont PM, participanții lor indirecți și titularii de BIC adresabili care au aderat la schema SCT Inst prin semnarea Acordului de aderare la schema de transfer credit instant SEPA ar trebui să fie și să rămână adresabili în mod constant pe Platforma TIPS prin intermediul unui TIPS DCA. Serviciile de transfer de fonduri în banii băncii centrale pentru sistemele auxiliare care decontează plăți instant în propriile registre ar trebui furnizate în cadrul Platformei TIPS. |
| --- | --- |

(4)

Pentru a se asigura că plățile instant sunt disponibile în întreaga Uniune, titularii de cont PM, participanții lor indirecți și titularii de BIC adresabili care au aderat la schema SCT Inst prin semnarea Acordului de aderare la schema de transfer credit instant SEPA ar trebui să fie și să rămână adresabili în mod constant pe Platforma TIPS prin intermediul unui TIPS DCA. Serviciile de transfer de fonduri în banii băncii centrale pentru sistemele auxiliare care decontează plăți instant în propriile registre ar trebui furnizate în cadrul Platformei TIPS.

| (5) | Odată ce proiectul de consolidare T2-T2S va fi operațional, este necesar să existe transparență în ceea ce privește modalitățile de transfer al soldurilor din conturile participanților din TARGET2 către conturile succesoare corespunzătoare din viitorul sistem TARGET pentru a se asigura securitatea juridică. |
| --- | --- |

(5)

Odată ce proiectul de consolidare T2-T2S va fi operațional, este necesar să existe transparență în ceea ce privește modalitățile de transfer al soldurilor din conturile participanților din TARGET2 către conturile succesoare corespunzătoare din viitorul sistem TARGET pentru a se asigura securitatea juridică.

| (6) | Pentru a asigura o aplicare efectivă, este necesar totodată să se clarifice și să se actualizeze alte dispoziții ale Orientării BCE/2012/27. |
| --- | --- |

(6)

Pentru a asigura o aplicare efectivă, este necesar totodată să se clarifice și să se actualizeze alte dispoziții ale Orientării BCE/2012/27.

| (7) | Implementarea proiectului de consolidare T2-T2S va necesita, de asemenea, modificarea regulilor aplicabile în materia contractelor încheiate cu furnizorii de servicii de rețea T2S, care ar trebui să se aplice de la 13 iunie 2022. |
| --- | --- |

(7)

Implementarea proiectului de consolidare T2-T2S va necesita, de asemenea, modificarea regulilor aplicabile în materia contractelor încheiate cu furnizorii de servicii de rețea T2S, care ar trebui să se aplice de la 13 iunie 2022.

| (8) | Prin urmare, Orientarea BCE/2012/27 ar trebui modificată în mod corespunzător, |
| --- | --- |

(8)

Prin urmare, Orientarea BCE/2012/27 ar trebui modificată în mod corespunzător,

ADOPTĂ PREZENTA ORIENTARE:

Articolul 1

Modificări

Orientarea BCE/2012/27 se modifică după cum urmează:

| 1. | La articolul 1, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

  „(1)   TARGET2 asigură decontarea pe bază brută în timp real a plăților în euro, cu decontare în banii băncii centrale în conturile PM, T2S DCA și TIPS DCA. TARGET2 este organizat și funcționează pe baza SSP, prin intermediul căreia sunt inițiate și procesate ordinele de plată și prin care, în final, sunt primite plăți prin aceleași metode tehnice. În ceea ce privește funcționarea tehnică a T2S DCA, TARGET2 este organizat din punct de vedere tehnic și funcționează pe Platforma T2S. În ceea ce privește funcționarea tehnică a TIPS DCA și a conturilor tehnice TIPS AS, TARGET2 este organizat din punct de vedere tehnic și funcționează pe Platforma TIPS.” |
| --- | --- |

1.

La articolul 1, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   TARGET2 asigură decontarea pe bază brută în timp real a plăților în euro, cu decontare în banii băncii centrale în conturile PM, T2S DCA și TIPS DCA. TARGET2 este organizat și funcționează pe baza SSP, prin intermediul căreia sunt inițiate și procesate ordinele de plată și prin care, în final, sunt primite plăți prin aceleași metode tehnice. În ceea ce privește funcționarea tehnică a T2S DCA, TARGET2 este organizat din punct de vedere tehnic și funcționează pe Platforma T2S. În ceea ce privește funcționarea tehnică a TIPS DCA și a conturilor tehnice TIPS AS, TARGET2 este organizat din punct de vedere tehnic și funcționează pe Platforma TIPS.”

| 2. | Articolul 2 se modifică după cum urmează:






  (a) | punctul 58 se elimină; |
| --- | --- | --- |

2.

Articolul 2 se modifică după cum urmează:

(a)

punctul 58 se elimină;

| (b) | punctul 62 se înlocuiește cu următorul text:






  „62. | «ordin de plată» (payment order) înseamnă un ordin de transfer credit, un ordin de transfer de lichiditate, o instrucțiune de debitare directă, un ordin de transfer de lichiditate din PM în T2S DCA, un ordin de transfer de lichiditate din T2S DCA în PM, un ordin de transfer de lichiditate din T2S DCA în T2S DCA, un ordin de transfer de lichiditate din PM în TIPS DCA, un ordin de transfer de lichiditate din TIPS DCA în PM, un ordin de transfer de lichiditate dintr-un cont tehnic TIPS AS într-un cont TIPS DCA, un ordin de transfer de lichiditate dintr-un cont TIPS DCA într-un cont tehnic TIPS AS, un ordin de plată instant sau un răspuns pozitiv la solicitarea de returnare;”; |
| --- | --- | --- |

(b)

punctul 62 se înlocuiește cu următorul text:

„62.

«ordin de plată» (payment order) înseamnă un ordin de transfer credit, un ordin de transfer de lichiditate, o instrucțiune de debitare directă, un ordin de transfer de lichiditate din PM în T2S DCA, un ordin de transfer de lichiditate din T2S DCA în PM, un ordin de transfer de lichiditate din T2S DCA în T2S DCA, un ordin de transfer de lichiditate din PM în TIPS DCA, un ordin de transfer de lichiditate din TIPS DCA în PM, un ordin de transfer de lichiditate dintr-un cont tehnic TIPS AS într-un cont TIPS DCA, un ordin de transfer de lichiditate dintr-un cont TIPS DCA într-un cont tehnic TIPS AS, un ordin de plată instant sau un răspuns pozitiv la solicitarea de returnare;”;

| (c) | punctul 78 se elimină; |
| --- | --- |

(c)

punctul 78 se elimină;

| (d) | punctul 81 se înlocuiește cu următorul text:






  „81. | «ordin de plată instant» (instant payment order) înseamnă, în conformitate cu schema de transfer credit instant SEPA (schema SCT Inst) a Consiliului European al Plăților, o instrucțiune de plată care poate fi executată 24 de ore pe zi, în orice zi calendaristică a anului, cu procesare imediată sau aproape imediată și cu notificarea plătitorului și care include (i) ordine de plată instant din TIPS DCA în TIPS DCA, (ii) ordine de plată instant din TIPS DCA într-un cont tehnic TIPS AS, (iii) ordine de plată instant dintr-un cont tehnic TIPS AS în TIPS DCA și (iv) ordine de plată instant dintr-un cont tehnic TIPS AS într-un cont tehnic TIPS AS;”; |
| --- | --- | --- |

(d)

punctul 81 se înlocuiește cu următorul text:

„81.

«ordin de plată instant» (instant payment order) înseamnă, în conformitate cu schema de transfer credit instant SEPA (schema SCT Inst) a Consiliului European al Plăților, o instrucțiune de plată care poate fi executată 24 de ore pe zi, în orice zi calendaristică a anului, cu procesare imediată sau aproape imediată și cu notificarea plătitorului și care include (i) ordine de plată instant din TIPS DCA în TIPS DCA, (ii) ordine de plată instant din TIPS DCA într-un cont tehnic TIPS AS, (iii) ordine de plată instant dintr-un cont tehnic TIPS AS în TIPS DCA și (iv) ordine de plată instant dintr-un cont tehnic TIPS AS într-un cont tehnic TIPS AS;”;

| (e) | se adaugă următoarele puncte 87-90:






  „87. | «schema de transfer credit instant SEPA (SCT Inst) a Consiliului European al Plăților» sau «schema SCT Inst» [European Payments Council’s SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme] înseamnă o schemă de standarde deschise, automatizată care prevede un set de reguli interbancare pe care trebuie să le respecte participanții la SCT Inst, și care permite prestatorilor de servicii de plată din SEPA să ofere un produs automatizat de transfer credit instant în euro la nivelul SEPA; |
| --- | --- | --- |

(e)

se adaugă următoarele puncte 87-90:

„87.

«schema de transfer credit instant SEPA (SCT Inst) a Consiliului European al Plăților» sau «schema SCT Inst» [European Payments Council’s SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme] înseamnă o schemă de standarde deschise, automatizată care prevede un set de reguli interbancare pe care trebuie să le respecte participanții la SCT Inst, și care permite prestatorilor de servicii de plată din SEPA să ofere un produs automatizat de transfer credit instant în euro la nivelul SEPA;

| 88. | «cont tehnic al sistemului auxiliar în TIPS (cont tehnic TIPS AS)» (TIPS ancillary system technical account – TIPS AS technical account) înseamnă un cont deținut de un sistem auxiliar sau de o bancă centrală în numele unui sistem auxiliar în sistemul component al TARGET2 al băncii centrale pentru a fi utilizat de sistemul auxiliar în scopul decontării plăților instant în propriile sale registre; |
| --- | --- |

88.

«cont tehnic al sistemului auxiliar în TIPS (cont tehnic TIPS AS)» (TIPS ancillary system technical account – TIPS AS technical account) înseamnă un cont deținut de un sistem auxiliar sau de o bancă centrală în numele unui sistem auxiliar în sistemul component al TARGET2 al băncii centrale pentru a fi utilizat de sistemul auxiliar în scopul decontării plăților instant în propriile sale registre;

| 89. | «ordin de transfer de lichiditate din TIPS DCA într-un cont tehnic TIPS AS» (TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order) înseamnă instrucțiunea de a transfera un volum specificat de fonduri dintr-un TIPS DCA într-un cont tehnic TIPS AS pentru a finanța poziția titularului de TIPS DCA (sau poziția unui alt participant la sistemul auxiliar) în registrele sistemului auxiliar; |
| --- | --- |

89.

«ordin de transfer de lichiditate din TIPS DCA într-un cont tehnic TIPS AS» (TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order) înseamnă instrucțiunea de a transfera un volum specificat de fonduri dintr-un TIPS DCA într-un cont tehnic TIPS AS pentru a finanța poziția titularului de TIPS DCA (sau poziția unui alt participant la sistemul auxiliar) în registrele sistemului auxiliar;

| 90. | «ordin de transfer de lichiditate dintr-un cont tehnic TIPS AS în TIPS DCA» (TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order) înseamnă instrucțiunea de a transfera un volum specificat de fonduri dintr-un cont tehnic TIPS AS către un TIPS DCA pentru a reduce poziția titularului de TIPS DCA (sau poziția unui alt participant la sistemul auxiliar) în registrele sistemului auxiliar.” |
| --- | --- |

90.

«ordin de transfer de lichiditate dintr-un cont tehnic TIPS AS în TIPS DCA» (TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order) înseamnă instrucțiunea de a transfera un volum specificat de fonduri dintr-un cont tehnic TIPS AS către un TIPS DCA pentru a reduce poziția titularului de TIPS DCA (sau poziția unui alt participant la sistemul auxiliar) în registrele sistemului auxiliar.”

| 3. | Articolul 13 se înlocuiește cu următorul text:

  „Articolul 13
  Sisteme auxiliare

  (1)   Băncile centrale din Eurosistem furnizează servicii de transfer de fonduri în banii băncii centrale pentru sistemele auxiliare în PM accesat prin intermediul furnizorului de servicii de rețea TARGET2. Aceste servicii sunt reglementate prin acordurile bilaterale dintre băncile centrale din Eurosistem și sistemele auxiliare respective.


  (2)   Aranjamentele bilaterale cu sistemele auxiliare care folosesc ASI sunt conforme cu prevederile anexei IV. În plus, băncile centrale din Eurosistem se asigură că în aceste aranjamente bilaterale se aplică mutatis mutandis următoarele prevederi ale anexei II:






  (a) | articolul 8 alineatul (1) (condiții tehnice și juridice); |
| --- | --- | --- |

3.

Articolul 13 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 13

Sisteme auxiliare

(1)   Băncile centrale din Eurosistem furnizează servicii de transfer de fonduri în banii băncii centrale pentru sistemele auxiliare în PM accesat prin intermediul furnizorului de servicii de rețea TARGET2. Aceste servicii sunt reglementate prin acordurile bilaterale dintre băncile centrale din Eurosistem și sistemele auxiliare respective.

(2)   Aranjamentele bilaterale cu sistemele auxiliare care folosesc ASI sunt conforme cu prevederile anexei IV. În plus, băncile centrale din Eurosistem se asigură că în aceste aranjamente bilaterale se aplică mutatis mutandis următoarele prevederi ale anexei II:

(a)

articolul 8 alineatul (1) (condiții tehnice și juridice);

| (b) | articolul 8 alineatele (2)-(5) (procedura de solicitare a participării), cu excepția faptului că, în locul criteriilor de acces din articolul 4, sistemele auxiliare trebuie să îndeplinească criteriile de acces din definiția „sisteme auxiliare” prevăzută la articolul 1 din anexa II; |
| --- | --- |

(b)

articolul 8 alineatele (2)-(5) (procedura de solicitare a participării), cu excepția faptului că, în locul criteriilor de acces din articolul 4, sistemele auxiliare trebuie să îndeplinească criteriile de acces din definiția „sisteme auxiliare” prevăzută la articolul 1 din anexa II;

| (c) | programul de operare din apendicele V; |
| --- | --- |

(c)

programul de operare din apendicele V;

| (d) | articolul 11 (cerințe privind cooperarea și schimbul de informații), cu excepția alineatului 8; |
| --- | --- |

(d)

articolul 11 (cerințe privind cooperarea și schimbul de informații), cu excepția alineatului 8;

| (e) | articolele 27 și 28 (proceduri de asigurare a continuității activității și pentru situații de urgență, cerințe privind securitatea și proceduri de control), prin care taxa utilizată ca bază pentru calcularea penalităților pentru nerespectarea cerințelor de securitate prevăzute la articolul 28 din anexa II este taxa menționată la punctul 18 alineatul (1) litera (a) din anexa IV ; |
| --- | --- |

(e)

articolele 27 și 28 (proceduri de asigurare a continuității activității și pentru situații de urgență, cerințe privind securitatea și proceduri de control), prin care taxa utilizată ca bază pentru calcularea penalităților pentru nerespectarea cerințelor de securitate prevăzute la articolul 28 din anexa II este taxa menționată la punctul 18 alineatul (1) litera (a) din anexa IV ;

| (f) | articolul 31 (regimul răspunderii); |
| --- | --- |

(f)

articolul 31 (regimul răspunderii);

| (g) | articolul 32 (reguli privind proba); |
| --- | --- |

(g)

articolul 32 (reguli privind proba);

| (h) | articolele 33 și 34 (durata, încetarea și suspendarea participării), cu excepția articolului 34 alineatul (1) litera (b); |
| --- | --- |

(h)

articolele 33 și 34 (durata, încetarea și suspendarea participării), cu excepția articolului 34 alineatul (1) litera (b);

| (i) | articolul 35, dacă este cazul (închiderea conturilor PM); |
| --- | --- |

(i)

articolul 35, dacă este cazul (închiderea conturilor PM);

| (j) | articolul 38 (reguli de confidențialitate); |
| --- | --- |

(j)

articolul 38 (reguli de confidențialitate);

| (k) | articolul 39 (cerințe ale Uniunii privind protecția datelor, prevenirea spălării banilor și aspecte conexe); |
| --- | --- |

(k)

articolul 39 (cerințe ale Uniunii privind protecția datelor, prevenirea spălării banilor și aspecte conexe);

| (l) | articolul 40 (cerințe privind notificările); |
| --- | --- |

(l)

articolul 40 (cerințe privind notificările);

| (m) | articolul 41 (relația contractuală cu furnizorul de servicii de rețea TARGET2); |
| --- | --- |

(m)

articolul 41 (relația contractuală cu furnizorul de servicii de rețea TARGET2);

| (n) | articolul 44 (reguli privind legea aplicabilă, jurisdicția și locul executării); |
| --- | --- |

(n)

articolul 44 (reguli privind legea aplicabilă, jurisdicția și locul executării);

| (o) | articolul 45a alineatul (1) (dispoziții tranzitorii). |
| --- | --- |

(o)

articolul 45a alineatul (1) (dispoziții tranzitorii).

(3)   Aranjamentele bilaterale cu sistemele auxiliare care folosesc PI sunt în conformitate cu ambele:

| (a) | anexa II, cu excepția titlului V și a apendicelor VI și VII; și |
| --- | --- |

(a)

anexa II, cu excepția titlului V și a apendicelor VI și VII; și

| (b) | articolul 18 din anexa IV. |
| --- | --- |

(b)

articolul 18 din anexa IV.

În sensul literei (a), taxa utilizată ca bază pentru calcularea penalităților pentru nerespectarea cerințelor de securitate prevăzute la articolul 28 din anexa II este taxa menționată la punctul 18 alineatul (1) litera (a) din anexa IV.

(4)   Prin derogare de la alineatul (3), aranjamentele bilaterale cu sistemele auxiliare care folosesc PI, însă decontează plăți numai în beneficiul clienților lor, sunt în conformitate cu ambele:

| (a) | anexa II, cu excepția titlului V, a articolului 36 și a apendicelor VI și VII; și |
| --- | --- |

(a)

anexa II, cu excepția titlului V, a articolului 36 și a apendicelor VI și VII; și

| (b) | articolul 18 din anexa IV. |
| --- | --- |

(b)

articolul 18 din anexa IV.

În sensul literei (a), taxa utilizată ca bază pentru calcularea penalităților pentru nerespectarea cerințelor de securitate prevăzute la articolul 28 din anexa II este taxa menționată la punctul 18 alineatul (1) litera (a) din anexa IV.

(5)   Băncile centrale din Eurosistem prestează servicii de transfer de fonduri în banii băncii centrale pentru sistemele auxiliare care decontează plăți instant în propriile registre în temeiul schemei SCT Inst, numai în Platforma TIPS. Acordurile bilaterale pentru furnizarea unor astfel de servicii de transfer de fonduri sunt conforme cu anexa IVa și permit numai decontarea plăților instant în temeiul schemei SCT Inst. În astfel de acorduri bilaterale, se aplică mutatis mutandis următoarele dispoziții ale anexei IIb:

| (a) | apendicele I, II și III; |
| --- | --- |

(a)

apendicele I, II și III;

| (b) | articolul 4 (descrierea generală a TARGET2); |
| --- | --- |

(b)

articolul 4 (descrierea generală a TARGET2);

| (c) | articolul 5 (criterii de acces), conform căruia sistemul auxiliar trebuie să îndeplinească criteriile de acces din definiția „sistemului auxiliar” de la articolul 1 din anexa IIb; |
| --- | --- |

(c)

articolul 5 (criterii de acces), conform căruia sistemul auxiliar trebuie să îndeplinească criteriile de acces din definiția „sistemului auxiliar” de la articolul 1 din anexa IIb;

| (d) | articolul 6 alineatul (1) (cerințe tehnice și juridice), cu excepția faptului că, în loc să fie obligat să adere la schema SCT Inst prin semnarea Acordului de aderare la schema de transfer credit instant SEPA, sistemul auxiliar trebuie să-și anunțe conformitatea cu schema SCT Inst; |
| --- | --- |

(d)

articolul 6 alineatul (1) (cerințe tehnice și juridice), cu excepția faptului că, în loc să fie obligat să adere la schema SCT Inst prin semnarea Acordului de aderare la schema de transfer credit instant SEPA, sistemul auxiliar trebuie să-și anunțe conformitatea cu schema SCT Inst;

| (e) | articolul 6 alineatele (2)-(5) (procedura de solicitare), cu excepția faptului că: (i) în loc să fie obligat să îndeplinească criteriile de acces prevăzute la articolul 5, sistemul auxiliar trebuie să îndeplinească criteriile de acces din definiția „sistemului auxiliar” de la articolul 1 din anexa IIb; și (ii) în loc să fie obligat să prezinte dovezi privind aderarea sa la schema SCT Inst, sistemul auxiliar dovedește că și-a anunțat conformitatea cu schema SCT Inst; |
| --- | --- |

(e)

articolul 6 alineatele (2)-(5) (procedura de solicitare), cu excepția faptului că: (i) în loc să fie obligat să îndeplinească criteriile de acces prevăzute la articolul 5, sistemul auxiliar trebuie să îndeplinească criteriile de acces din definiția „sistemului auxiliar” de la articolul 1 din anexa IIb; și (ii) în loc să fie obligat să prezinte dovezi privind aderarea sa la schema SCT Inst, sistemul auxiliar dovedește că și-a anunțat conformitatea cu schema SCT Inst;

| (f) | articolul 7 (accesarea Platformei TIPS); |
| --- | --- |

(f)

articolul 7 (accesarea Platformei TIPS);

| (g) | articolul 8 (entități adresabile); |
| --- | --- |

(g)

articolul 8 (entități adresabile);

| (h) | articolul 9 (furnizor de servicii de rețea); |
| --- | --- |

(h)

articolul 9 (furnizor de servicii de rețea);

| (i) | articolul 11 (registrul TIPS); |
| --- | --- |

(i)

articolul 11 (registrul TIPS);

| (j) | articolul 11a (registrul MPL); |
| --- | --- |

(j)

articolul 11a (registrul MPL);

| (k) | articolul 12 (obligațiile băncilor centrale și ale titularilor de conturi), cu excepția alineatului (4); |
| --- | --- |

(k)

articolul 12 (obligațiile băncilor centrale și ale titularilor de conturi), cu excepția alineatului (4);

| (l) | articolul 14 (cerințe privind cooperarea și schimbul de informații); |
| --- | --- |

(l)

articolul 14 (cerințe privind cooperarea și schimbul de informații);

| (m) | articolul 16 (tipuri de ordine de plată); |
| --- | --- |

(m)

articolul 16 (tipuri de ordine de plată);

| (n) | articolul 17 (acceptarea și respingerea ordinelor de plată); |
| --- | --- |

(n)

articolul 17 (acceptarea și respingerea ordinelor de plată);

| (o) | articolul 18 (procesarea ordinelor de plată); |
| --- | --- |

(o)

articolul 18 (procesarea ordinelor de plată);

| (p) | articolul 19 (solicitare de returnare); |
| --- | --- |

(p)

articolul 19 (solicitare de returnare);

| (q) | articolul 20 (momentul intrării, momentul irevocabilității); |
| --- | --- |

(q)

articolul 20 (momentul intrării, momentul irevocabilității);

| (r) | articolul 21 (cerințe privind securitatea și continuitatea activității); |
| --- | --- |

(r)

articolul 21 (cerințe privind securitatea și continuitatea activității);

| (s) | articolul 23 (regimul răspunderii); |
| --- | --- |

(s)

articolul 23 (regimul răspunderii);

| (t) | articolul 24 (reguli privind proba); |
| --- | --- |

(t)

articolul 24 (reguli privind proba);

| (u) | articolele 25 și 26 (durata, încetarea și suspendarea participării), cu excepția articolului 26 alineatul (1) litera (b) și a articolului 26 alineatul (4) al doilea paragraf; |
| --- | --- |

(u)

articolele 25 și 26 (durata, încetarea și suspendarea participării), cu excepția articolului 26 alineatul (1) litera (b) și a articolului 26 alineatul (4) al doilea paragraf;

| (v) | articolul 27, dacă e cazul, (închiderea conturilor); |
| --- | --- |

(v)

articolul 27, dacă e cazul, (închiderea conturilor);

| (w) | articolul 29 (reguli de confidențialitate); |
| --- | --- |

(w)

articolul 29 (reguli de confidențialitate);

| (x) | articolul 30 (cerințe ale Uniunii privind protecția datelor, prevenirea spălării banilor și aspecte conexe); |
| --- | --- |

(x)

articolul 30 (cerințe ale Uniunii privind protecția datelor, prevenirea spălării banilor și aspecte conexe);

| (y) | articolul 31 (cerințe privind notificările); |
| --- | --- |

(y)

articolul 31 (cerințe privind notificările);

| (z) | articolul 34 (reguli privind legea aplicabilă, jurisdicția și locul executării); |
| --- | --- |

(z)

articolul 34 (reguli privind legea aplicabilă, jurisdicția și locul executării);

| (aa) | articolul 35a (dispoziție tranzitorie).” |
| --- | --- |

(aa)

articolul 35a (dispoziție tranzitorie).”

| 4. | La articolul 17, alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:

  „(4)   Alineatele (1)-(3a) de la prezentul articol se aplică și în cazul suspendării sau încetării utilizării ASI sau a Platformei TIPS de către sistemele auxiliare.” |
| --- | --- |

4.

La articolul 17, alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:

„(4)   Alineatele (1)-(3a) de la prezentul articol se aplică și în cazul suspendării sau încetării utilizării ASI sau a Platformei TIPS de către sistemele auxiliare.”

| 5. | Se introduce următorul articol 27a:

  „Articolul 27a
  Dispoziție tranzitorie
  Băncile centrale din Eurosistem pot presta servicii de transfer de fonduri în banii băncii centrale pentru sistemele auxiliare care decontează plăți instant în propriile registre în temeiul schemei SCT Inst utilizând interfața sistemului auxiliar până la 25 februarie 2022.” |
| --- | --- |

5.

Se introduce următorul articol 27a:

„Articolul 27a

Dispoziție tranzitorie

Băncile centrale din Eurosistem pot presta servicii de transfer de fonduri în banii băncii centrale pentru sistemele auxiliare care decontează plăți instant în propriile registre în temeiul schemei SCT Inst utilizând interfața sistemului auxiliar până la 25 februarie 2022.”

| 6. | Anexa II la Orientarea BCE/2012/27 se modifică în conformitate cu anexa I la prezenta orientare. |
| --- | --- |

6.

Anexa II la Orientarea BCE/2012/27 se modifică în conformitate cu anexa I la prezenta orientare.

| 7. | Anexa IIa la Orientarea BCE/2012/27 se modifică în conformitate cu anexa II la prezenta orientare. |
| --- | --- |

7.

Anexa IIa la Orientarea BCE/2012/27 se modifică în conformitate cu anexa II la prezenta orientare.

| 8. | Anexa IIb la Orientarea BCE/2012/27 se modifică în conformitate cu anexa III la prezenta orientare. |
| --- | --- |

8.

Anexa IIb la Orientarea BCE/2012/27 se modifică în conformitate cu anexa III la prezenta orientare.

| 9. | Anexa IV la Orientarea BCE/2012/27 se modifică în conformitate cu anexa IV la prezenta orientare. |
| --- | --- |

9.

Anexa IV la Orientarea BCE/2012/27 se modifică în conformitate cu anexa IV la prezenta orientare.

| 10. | Se introduce o nouă anexă IVa la Orientarea BCE/2012/27 în conformitate cu anexa V la prezenta orientare. |
| --- | --- |

10.

Se introduce o nouă anexă IVa la Orientarea BCE/2012/27 în conformitate cu anexa V la prezenta orientare.

Articolul 2

Producerea de efecte și punerea în aplicare

(1)   Prezenta orientare produce efecte de la data notificării sale către băncile centrale naționale ale statelor membre a căror monedă este euro.

(2)   Băncile centrale naționale ale statelor membre a căror monedă este euro iau măsurile necesare pentru a respecta prezenta orientare de la 21 noiembrie 2021, cu excepția punctelor 1 litera (c), 7 și 9 din anexa II la prezenta orientare pentru care iau măsurile necesare și le aplică de la 13 iunie 2022. Acestea transmit BCE textele și mijloacele referitoare la aceste măsuri până la 9 septembrie 2021, cel târziu.

Articolul 3

Destinatari

Prezenta orientare se adresează tuturor băncilor centrale din Eurosistem.

Adoptată la Frankfurt pe Main, 20 iulie 2021.

Pentru Consiliul guvernatorilor BCE

Președintele BCE

Christine LAGARDE

---

(1)  Orientarea BCE/2007/2 a Băncii Centrale Europene din 26 aprilie 2007 privind sistemul transeuropean automat de transfer rapid cu decontare pe bază brută în timp real (TARGET2) (JO L 237, 8.9.2007, p. 1).

1

(2)  Orientarea BCE/2012/27 a Băncii Centrale Europene din 5 decembrie 2012 privind sistemul transeuropean automat de transfer rapid cu decontare pe bază brută în timp real (TARGET2) (JO L 30, 30.1.2013, p. 1).

2

---

ANEXA I

Anexa II la Orientarea BCE/2012/27 se modifică după cum urmează:

| 1. | Articolul 1 se modifică după cum urmează:






  (a) | litera (a) din definiția „grupului” (group) se înlocuiește cu următorul text:






  „(a) | un ansamblu de instituții de credit incluse în declarațiile financiare consolidate ale societății-mamă în cazul în care societatea-mamă este obligată să prezinte declarații financiare consolidate conform Standardului internațional de contabilitate nr. 27 (IAS 27), adoptat în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1126/2008 al Comisiei (*1) și alcătuit din: (i) o societate-mamă și una sau mai multe filiale; sau (ii) două sau mai multe filiale ale unei societăți-mamă; sau |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Articolul 1 se modifică după cum urmează:

(a)

litera (a) din definiția „grupului” (group) se înlocuiește cu următorul text:

„(a)

un ansamblu de instituții de credit incluse în declarațiile financiare consolidate ale societății-mamă în cazul în care societatea-mamă este obligată să prezinte declarații financiare consolidate conform Standardului internațional de contabilitate nr. 27 (IAS 27), adoptat în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1126/2008 al Comisiei (*1) și alcătuit din: (i) o societate-mamă și una sau mai multe filiale; sau (ii) două sau mai multe filiale ale unei societăți-mamă; sau

(*1)  Regulamentul (CE) nr. 1126/2008 al Comisiei din 3 noiembrie 2008 de adoptare a anumitor standarde internaționale de contabilitate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1606/2002 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 320, 29.11.2008, p. 1).”;"

| (b) | definiția „ordinului de plată instant” (instant payment order) se înlocuiește cu următorul text:






  „— | «ordin de plată instant» (instant payment order) înseamnă, în conformitate cu schema de transfer credit instant SEPA (schema SCT Inst) a Consiliului European al Plăților, o instrucțiune de plată care poate fi executată 24 de ore pe zi, în orice zi calendaristică a anului, cu procesare imediată sau aproape imediată și cu notificarea plătitorului și care include (i) ordine de plată instant din TIPS DCA în TIPS DCA, (ii) ordine de plată instant din TIPS DCA într-un cont tehnic TIPS AS, (iii) ordine de plată instant dintr-un cont tehnic TIPS AS în TIPS DCA și (iv) ordine de plată instant dintr-un cont tehnic TIPS AS într-un cont tehnic TIPS AS;”; |
| --- | --- | --- |

(b)

definiția „ordinului de plată instant” (instant payment order) se înlocuiește cu următorul text:

„—

«ordin de plată instant» (instant payment order) înseamnă, în conformitate cu schema de transfer credit instant SEPA (schema SCT Inst) a Consiliului European al Plăților, o instrucțiune de plată care poate fi executată 24 de ore pe zi, în orice zi calendaristică a anului, cu procesare imediată sau aproape imediată și cu notificarea plătitorului și care include (i) ordine de plată instant din TIPS DCA în TIPS DCA, (ii) ordine de plată instant din TIPS DCA într-un cont tehnic TIPS AS, (iii) ordine de plată instant dintr-un cont tehnic TIPS AS în TIPS DCA și (iv) ordine de plată instant dintr-un cont tehnic TIPS AS într-un cont tehnic TIPS AS;”;

| (c) | se adaugă următoarele definiții:






  „— | «schema de transfer credit instant SEPA (SCT Inst) a Consiliului European al Plăților» sau «schema SCT Inst» (European Payments Council’s SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme) înseamnă o schemă de standarde deschise, automatizată care prevede un set de reguli interbancare pe care trebuie să le respecte participanții la SCT Inst, și care permite prestatorilor de servicii de plată din SEPA să ofere un produs automatizat de transfer credit instant în euro la nivelul SEPA; |
| --- | --- | --- |

(c)

se adaugă următoarele definiții:

„—

«schema de transfer credit instant SEPA (SCT Inst) a Consiliului European al Plăților» sau «schema SCT Inst» (European Payments Council’s SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme) înseamnă o schemă de standarde deschise, automatizată care prevede un set de reguli interbancare pe care trebuie să le respecte participanții la SCT Inst, și care permite prestatorilor de servicii de plată din SEPA să ofere un produs automatizat de transfer credit instant în euro la nivelul SEPA;

| — | «cont tehnic al sistemului auxiliar în TIPS (cont tehnic TIPS AS)» (TIPS ancillary system technical account – TIPS AS technical account) înseamnă un cont deținut de un sistem auxiliar sau de o bancă centrală în numele unui sistem auxiliar în sistemul component al TARGET2 al băncii centrale pentru a fi utilizat de sistemul auxiliar în scopul decontării plăților instant în propriile sale registre; |
| --- | --- |

—

«cont tehnic al sistemului auxiliar în TIPS (cont tehnic TIPS AS)» (TIPS ancillary system technical account – TIPS AS technical account) înseamnă un cont deținut de un sistem auxiliar sau de o bancă centrală în numele unui sistem auxiliar în sistemul component al TARGET2 al băncii centrale pentru a fi utilizat de sistemul auxiliar în scopul decontării plăților instant în propriile sale registre;

| — | «ordin de transfer de lichiditate din TIPS DCA într-un cont tehnic TIPS AS» (TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order) înseamnă instrucțiunea de a transfera un volum specificat de fonduri dintr-un TIPS DCA într-un cont tehnic TIPS AS pentru a finanța poziția titularului de TIPS DCA (sau poziția unui alt participant la sistemul auxiliar) în registrele sistemului auxiliar; |
| --- | --- |

—

«ordin de transfer de lichiditate din TIPS DCA într-un cont tehnic TIPS AS» (TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order) înseamnă instrucțiunea de a transfera un volum specificat de fonduri dintr-un TIPS DCA într-un cont tehnic TIPS AS pentru a finanța poziția titularului de TIPS DCA (sau poziția unui alt participant la sistemul auxiliar) în registrele sistemului auxiliar;

| — | «ordin de transfer de lichiditate dintr-un cont tehnic TIPS AS în TIPS DCA» (TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order) înseamnă instrucțiunea de a transfera un volum specificat de fonduri dintr-un cont tehnic TIPS AS către un TIPS DCA pentru a reduce poziția titularului de TIPS DCA (sau poziția unui alt participant la sistemul auxiliar) în registrele sistemului auxiliar; |
| --- | --- |

—

«ordin de transfer de lichiditate dintr-un cont tehnic TIPS AS în TIPS DCA» (TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order) înseamnă instrucțiunea de a transfera un volum specificat de fonduri dintr-un cont tehnic TIPS AS către un TIPS DCA pentru a reduce poziția titularului de TIPS DCA (sau poziția unui alt participant la sistemul auxiliar) în registrele sistemului auxiliar;

| — | «entitate adresabilă» (reachable party) înseamnă o entitate care: (a) are atribuit un BIC; (b) este desemnată ca entitate adresabilă de un titular de TIPS DCA sau de un sistem auxiliar; (c) este un corespondent, un client sau o sucursală a unui titular de TIPS DCA, sau un participant la un sistem auxiliar, un corespondent, un client sau o sucursală a unui participant la un sistem auxiliar; și (d) este adresabilă prin intermediul Platformei TIPS și poate iniția și primi ordine de plată instant fie prin intermediul titularului de TIPS DCA sau al sistemului auxiliar, fie direct, dacă este autorizată în acest sens de titularul de TIPS DCA sau de sistemul auxiliar;”; |
| --- | --- |

—

«entitate adresabilă» (reachable party) înseamnă o entitate care: (a) are atribuit un BIC; (b) este desemnată ca entitate adresabilă de un titular de TIPS DCA sau de un sistem auxiliar; (c) este un corespondent, un client sau o sucursală a unui titular de TIPS DCA, sau un participant la un sistem auxiliar, un corespondent, un client sau o sucursală a unui participant la un sistem auxiliar; și (d) este adresabilă prin intermediul Platformei TIPS și poate iniția și primi ordine de plată instant fie prin intermediul titularului de TIPS DCA sau al sistemului auxiliar, fie direct, dacă este autorizată în acest sens de titularul de TIPS DCA sau de sistemul auxiliar;”;

| (d) | definiția „furnizorului de servicii de rețea TIPS” se elimină. |
| --- | --- |

(d)

definiția „furnizorului de servicii de rețea TIPS” se elimină.

| 2. | Articolul 3 se modifică după cum urmează:






  (a) | la alineatul (2), litera (fc) se înlocuiește cu următorul text:






  „(fc) | ordine de transfer de lichiditate din TIPS DCA în PM și ordine de transfer de lichiditate din PM în TIPS DCA;”; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Articolul 3 se modifică după cum urmează:

(a)

la alineatul (2), litera (fc) se înlocuiește cu următorul text:

„(fc)

ordine de transfer de lichiditate din TIPS DCA în PM și ordine de transfer de lichiditate din PM în TIPS DCA;”;

| (b) | la alineatul (2) se introduce următoarea literă (fd):






  „(fd) | ordine de transfer de lichiditate din TIPS DCA într-un cont tehnic TIPS AS și ordine de transfer de lichiditate dintr-un cont tehnic TIPS AS în TIPS DCA; și”; |
| --- | --- | --- |

(b)

la alineatul (2) se introduce următoarea literă (fd):

„(fd)

ordine de transfer de lichiditate din TIPS DCA într-un cont tehnic TIPS AS și ordine de transfer de lichiditate dintr-un cont tehnic TIPS AS în TIPS DCA; și”;

| (c) | alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

  „(3)   TARGET2 asigură decontarea pe bază brută în timp real a plăților în euro, cu decontare în banii băncii centrale în conturile PM, T2S DCA și TIPS DCA. TARGET2 este organizat și funcționează pe baza SSP, prin intermediul căreia sunt inițiate și procesate ordinele de plată și prin care, în final, sunt primite plăți prin aceleași metode tehnice. În ceea ce privește funcționarea tehnică a T2S DCA, TARGET2 este organizat din punct de vedere tehnic și funcționează pe Platforma T2S. În ceea ce privește funcționarea tehnică a TIPS DCA și a conturilor tehnice TIPS AS, TARGET2 este organizat din punct de vedere tehnic și funcționează pe Platforma TIPS.” |
| --- | --- |

(c)

alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„(3)   TARGET2 asigură decontarea pe bază brută în timp real a plăților în euro, cu decontare în banii băncii centrale în conturile PM, T2S DCA și TIPS DCA. TARGET2 este organizat și funcționează pe baza SSP, prin intermediul căreia sunt inițiate și procesate ordinele de plată și prin care, în final, sunt primite plăți prin aceleași metode tehnice. În ceea ce privește funcționarea tehnică a T2S DCA, TARGET2 este organizat din punct de vedere tehnic și funcționează pe Platforma T2S. În ceea ce privește funcționarea tehnică a TIPS DCA și a conturilor tehnice TIPS AS, TARGET2 este organizat din punct de vedere tehnic și funcționează pe Platforma TIPS.”

| 3. | Articolul 5 se înlocuiește cu următorul text:

  „Articolul 5
  Participanți direcți

  (1)   Titularii de cont PM în TARGET2 [inserați referința băncii centrale/țării] sunt participanți direcți și îndeplinesc condițiile stabilite în articolul 8 alineatele (1) și (2). Aceștia trebuie să aibă deschis cel puțin un cont PM la [inserați denumirea băncii centrale]. Titularii de cont PM care au aderat la schema SCT Inst prin semnarea Acordului de aderare la schema de transfer credit instant SEPA sunt și rămân adresabili pe Platforma TIPS în orice moment, fie ca titulari de TIPS DCA, fie ca entități adresabile prin intermediul unui titular de TIPS DCA.


  (2)   Titularii de cont PM pot desemna titulari de BIC adresabili, indiferent de locul de stabilire al acestora. Titularii de cont PM pot desemna titulari de BIC adresabili care au aderat la schema SCT Inst prin semnarea Acordului de aderare la schema de transfer credit instant SEPA numai dacă astfel de entități sunt adresabile pe Platforma TIPS, fie ca titulari de TIPS DCA, fie ca entități adresabile prin intermediul unui titular de TIPS DCA.


  (3)   Titularii de cont PM pot desemna entități ca participanți indirecți în PM numai dacă sunt îndeplinite condițiile prevăzute în articolul 6. Titularii de cont PM pot desemna ca participanți indirecți entități care au aderat la schema SCT Inst prin semnarea Acordului de aderare la schema de transfer credit instant SEPA, numai dacă astfel de entități sunt adresabile pe Platforma TIPS, fie ca titulari de TIPS DCA la [inserați denumirea băncii centrale], fie ca entități adresabile prin intermediul unui titular de TIPS DCA.


  (4)   Accesul multiadresant prin intermediul sucursalelor poate fi furnizat după cum urmează:






  (a) | o instituție de credit în sensul articolului 4 alineatul (1) litera (a) sau (b) din prezenta anexă, care a fost admisă ca titular de cont PM, poate acorda acces la contul său PM uneia sau mai multor sucursale ale sale stabilite în Uniune sau în SEE pentru a iniția ordine de plată și/sau a primi plăți în mod direct, cu condiția ca [inserați denumirea băncii centrale] să fi fost informată în mod corespunzător; |
| --- | --- | --- |

3.

Articolul 5 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 5

Participanți direcți

(1)   Titularii de cont PM în TARGET2 [inserați referința băncii centrale/țării] sunt participanți direcți și îndeplinesc condițiile stabilite în articolul 8 alineatele (1) și (2). Aceștia trebuie să aibă deschis cel puțin un cont PM la [inserați denumirea băncii centrale]. Titularii de cont PM care au aderat la schema SCT Inst prin semnarea Acordului de aderare la schema de transfer credit instant SEPA sunt și rămân adresabili pe Platforma TIPS în orice moment, fie ca titulari de TIPS DCA, fie ca entități adresabile prin intermediul unui titular de TIPS DCA.

(2)   Titularii de cont PM pot desemna titulari de BIC adresabili, indiferent de locul de stabilire al acestora. Titularii de cont PM pot desemna titulari de BIC adresabili care au aderat la schema SCT Inst prin semnarea Acordului de aderare la schema de transfer credit instant SEPA numai dacă astfel de entități sunt adresabile pe Platforma TIPS, fie ca titulari de TIPS DCA, fie ca entități adresabile prin intermediul unui titular de TIPS DCA.

(3)   Titularii de cont PM pot desemna entități ca participanți indirecți în PM numai dacă sunt îndeplinite condițiile prevăzute în articolul 6. Titularii de cont PM pot desemna ca participanți indirecți entități care au aderat la schema SCT Inst prin semnarea Acordului de aderare la schema de transfer credit instant SEPA, numai dacă astfel de entități sunt adresabile pe Platforma TIPS, fie ca titulari de TIPS DCA la [inserați denumirea băncii centrale], fie ca entități adresabile prin intermediul unui titular de TIPS DCA.

(4)   Accesul multiadresant prin intermediul sucursalelor poate fi furnizat după cum urmează:

(a)

o instituție de credit în sensul articolului 4 alineatul (1) litera (a) sau (b) din prezenta anexă, care a fost admisă ca titular de cont PM, poate acorda acces la contul său PM uneia sau mai multor sucursale ale sale stabilite în Uniune sau în SEE pentru a iniția ordine de plată și/sau a primi plăți în mod direct, cu condiția ca [inserați denumirea băncii centrale] să fi fost informată în mod corespunzător;

| (b) | când o sucursală a unei instituții de credit a fost admisă ca titular de cont PM, celelalte sucursale ale aceleiași persoane juridice și/sau sediul său principal, în ambele cazuri cu condiția ca acestea să fie stabilite în Uniune sau în SEE, pot accesa contul PM al sucursalei, cu condiția să fi informat [inserați denumirea băncii centrale].” |
| --- | --- |

(b)

când o sucursală a unei instituții de credit a fost admisă ca titular de cont PM, celelalte sucursale ale aceleiași persoane juridice și/sau sediul său principal, în ambele cazuri cu condiția ca acestea să fie stabilite în Uniune sau în SEE, pot accesa contul PM al sucursalei, cu condiția să fi informat [inserați denumirea băncii centrale].”

| 4. | La articolul 12, alineatul (5) se înlocuiește cu textul următor:

  „(5)   Conturile PM și subconturile acestora sunt remunerate cu 0% sau cu rata dobânzii pentru facilitatea de depozit, fiind aleasă cea mai mică dintre cele două, cu excepția situației în care sunt utilizate pentru menținerea rezervelor minime obligatorii sau a rezervelor excedentare.
  În cazul rezervelor minime obligatorii, calcularea și plata remunerației pentru menținerea acestora este reglementată de Regulamentul (CE) nr. 2531/98 al Consiliului (*2) și de Regulamentul (UE) 2021/378 al Băncii Centrale Europene (BCE/2021/1) (*3).
  În cazul rezervelor excedentare, calcularea și plata remunerației pentru menținerea acestora este reglementată de Decizia (UE) 2019/1743 (BCE/2019/31) (*4).


  (*2)  Regulamentul (CE) nr. 2531/98 al Consiliului din 23 noiembrie 1998 privind aplicarea rezervelor obligatorii de către Banca Centrală Europeană (JO L 318, 27.11.1998, p. 1)."


  (*3)  Regulamentul (UE) 2021/378 al Băncii Centrale Europene din 22 ianuarie 2021 privind aplicarea rezervelor minime obligatorii (BCE/2021/1) (JO L 73, 3.3.2021, p. 1)."


  (*4)  Decizia (UE) 2019/1743 a Băncii Centrale Europene din 15 octombrie 2019 privind remunerarea deținerilor de rezerve excedentare și a anumitor depozite (BCE/2019/31) (JO L 267, 21.10.2019, p. 12).”
  " |
| --- | --- |

4.

La articolul 12, alineatul (5) se înlocuiește cu textul următor:

„(5)   Conturile PM și subconturile acestora sunt remunerate cu 0% sau cu rata dobânzii pentru facilitatea de depozit, fiind aleasă cea mai mică dintre cele două, cu excepția situației în care sunt utilizate pentru menținerea rezervelor minime obligatorii sau a rezervelor excedentare.

În cazul rezervelor minime obligatorii, calcularea și plata remunerației pentru menținerea acestora este reglementată de Regulamentul (CE) nr. 2531/98 al Consiliului (*2) și de Regulamentul (UE) 2021/378 al Băncii Centrale Europene (BCE/2021/1) (*3).

În cazul rezervelor excedentare, calcularea și plata remunerației pentru menținerea acestora este reglementată de Decizia (UE) 2019/1743 (BCE/2019/31) (*4).

(*2)  Regulamentul (CE) nr. 2531/98 al Consiliului din 23 noiembrie 1998 privind aplicarea rezervelor obligatorii de către Banca Centrală Europeană (JO L 318, 27.11.1998, p. 1)."

*2

(*3)  Regulamentul (UE) 2021/378 al Băncii Centrale Europene din 22 ianuarie 2021 privind aplicarea rezervelor minime obligatorii (BCE/2021/1) (JO L 73, 3.3.2021, p. 1)."

*3

(*4)  Decizia (UE) 2019/1743 a Băncii Centrale Europene din 15 octombrie 2019 privind remunerarea deținerilor de rezerve excedentare și a anumitor depozite (BCE/2019/31) (JO L 267, 21.10.2019, p. 12).”
  "

*4

| 5. | Articolul 28 se înlocuiește cu următorul text:

  „Articolul 28
  Cerințe privind securitatea și proceduri de control

  (1)   Participanții implementează măsuri adecvate de securitate pentru a-și proteja sistemele împotriva accesului și utilizării neautorizate. Participanții sunt singurii responsabili pentru protecția adecvată a confidențialității, integrității și disponibilității sistemelor proprii.


  (2)   Participanții aduc la cunoștința [inserați denumirea băncii centrale] orice incidente de securitate produse la nivelul infrastructurii tehnice proprii și, atunci când este cazul, orice incidente de securitate care se produc la nivelul infrastructurii tehnice a terților furnizori. [Inserați denumirea băncii centrale] poate solicita informații suplimentare despre incident și, dacă este necesar, poate solicita participantului să ia măsurile adecvate pentru a preveni repetarea unui asemenea eveniment.


  (3)   [Inserați denumirea băncii centrale] poate impune cerințe suplimentare privind securitatea, în special în ceea ce priveşte securitatea cibernetică sau prevenirea fraudei, tuturor participanţilor și/sau participanţilor considerați critici de către [inserați denumirea băncii centrale].


  (4)   Participanții furnizează [inserați denumirea băncii centrale]: (i) acces permanent la dovada aderării lor la cerinţele de securitate de punct final ale furnizorului de servicii de rețea ales; și (ii) pe bază anuală, declarația TARGET2 privind autocertificarea, astfel cum este publicată pe website-ul [inserați denumirea băncii centrale] și pe website-ul BCE în limba engleză.


  (4a)   [Inserați denumirea băncii centrale] evaluează declarația (declarațiile) de autocertificare a(le) participantului cu privire la nivelul de conformitate al acestuia cu fiecare dintre cerințele TARGET2 privind autocertificarea. Aceste cerințe sunt enumerate în apendicele VIII, care în plus față de celelalte apendice enumerate în articolul 2 punctul 1, fac parte integrantă din prezentele condiții.


  (4b)   Nivelul de conformitate al participantului cu cerințele TARGET2 privind autocertificarea se clasifică după cum urmează, în ordine crescătoare în funcție de gravitate: „conformitate deplină”; „neconformitate minoră” sau „neconformitate majoră”. Se aplică următoarele criterii: conformitatea deplină este atinsă în cazul în care participanții îndeplinesc 100 % din cerințe; neconformitatea minoră apare atunci când un participant îndeplinește mai puțin de 100 %, dar cel puțin 66 % din cerințe, în timp ce o neconformitate majoră apare atunci când un participant îndeplinește mai puțin de 66 % din cerințe. În cazul în care un participant demonstrează că o anumită cerință nu i se aplică, se consideră că respectă cerința respectivă în scopul clasificării. Un participant care nu reușește să atingă nivelul de „conformitate deplină” trebuie să prezinte un plan de acțiune prin care demonstrează modul în care intenționează să atingă acest nivel. [Inserați denumirea băncii centrale] informează autoritățile de supraveghere relevante cu privire la nivelul de conformitate al participantului respectiv.


  (4c)   În cazul în care participantul refuză să acorde acces permanent la dovada aderării sale la cerinţele de securitate de punct final ale furnizorilor săi de servicii de rețea aleși sau nu furnizează autocertificarea TARGET2, nivelul de conformitate al participantului este clasificat drept „neconformitate majoră”.


  (4d)   [Inserați denumirea băncii centrale] reevaluează pe bază anuală conformitatea participanților.


  (4e)   [Inserați denumirea băncii centrale] poate impune următoarele măsuri reparatorii participanților al căror nivel de conformitate a fost evaluat ca neconformitate minoră sau majoră, în ordine crescătoare în funcție de severitate:






  (i) | monitorizare extinsă: participantul trebuie să furnizeze [inserați denumirea băncii centrale] un raport lunar, semnat de un membru al conducerii superioare, cu privire la progresele înregistrate în soluționarea neconformității. Participantul suportă, de asemenea, o penalitate lunară pentru fiecare cont afectat egală cu comisionul său lunar, astfel cum se prevede la punctul 1 din apendicele VI, din care sunt excluse comisioanele pentru tranzacții. Această măsură reparatorie poate fi impusă în cazul în care participantul primește o a doua evaluare consecutivă prin care se constată existența unei neconformități minore sau o evaluare prin care se constată existența unei neconformități majore; |
| --- | --- | --- |

5.

Articolul 28 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 28

Cerințe privind securitatea și proceduri de control

(1)   Participanții implementează măsuri adecvate de securitate pentru a-și proteja sistemele împotriva accesului și utilizării neautorizate. Participanții sunt singurii responsabili pentru protecția adecvată a confidențialității, integrității și disponibilității sistemelor proprii.

(2)   Participanții aduc la cunoștința [inserați denumirea băncii centrale] orice incidente de securitate produse la nivelul infrastructurii tehnice proprii și, atunci când este cazul, orice incidente de securitate care se produc la nivelul infrastructurii tehnice a terților furnizori. [Inserați denumirea băncii centrale] poate solicita informații suplimentare despre incident și, dacă este necesar, poate solicita participantului să ia măsurile adecvate pentru a preveni repetarea unui asemenea eveniment.

(3)   [Inserați denumirea băncii centrale] poate impune cerințe suplimentare privind securitatea, în special în ceea ce priveşte securitatea cibernetică sau prevenirea fraudei, tuturor participanţilor și/sau participanţilor considerați critici de către [inserați denumirea băncii centrale].

(4)   Participanții furnizează [inserați denumirea băncii centrale]: (i) acces permanent la dovada aderării lor la cerinţele de securitate de punct final ale furnizorului de servicii de rețea ales; și (ii) pe bază anuală, declarația TARGET2 privind autocertificarea, astfel cum este publicată pe website-ul [inserați denumirea băncii centrale] și pe website-ul BCE în limba engleză.

(4a)   [Inserați denumirea băncii centrale] evaluează declarația (declarațiile) de autocertificare a(le) participantului cu privire la nivelul de conformitate al acestuia cu fiecare dintre cerințele TARGET2 privind autocertificarea. Aceste cerințe sunt enumerate în apendicele VIII, care în plus față de celelalte apendice enumerate în articolul 2 punctul 1, fac parte integrantă din prezentele condiții.

(4b)   Nivelul de conformitate al participantului cu cerințele TARGET2 privind autocertificarea se clasifică după cum urmează, în ordine crescătoare în funcție de gravitate: „conformitate deplină”; „neconformitate minoră” sau „neconformitate majoră”. Se aplică următoarele criterii: conformitatea deplină este atinsă în cazul în care participanții îndeplinesc 100 % din cerințe; neconformitatea minoră apare atunci când un participant îndeplinește mai puțin de 100 %, dar cel puțin 66 % din cerințe, în timp ce o neconformitate majoră apare atunci când un participant îndeplinește mai puțin de 66 % din cerințe. În cazul în care un participant demonstrează că o anumită cerință nu i se aplică, se consideră că respectă cerința respectivă în scopul clasificării. Un participant care nu reușește să atingă nivelul de „conformitate deplină” trebuie să prezinte un plan de acțiune prin care demonstrează modul în care intenționează să atingă acest nivel. [Inserați denumirea băncii centrale] informează autoritățile de supraveghere relevante cu privire la nivelul de conformitate al participantului respectiv.

(4c)   În cazul în care participantul refuză să acorde acces permanent la dovada aderării sale la cerinţele de securitate de punct final ale furnizorilor săi de servicii de rețea aleși sau nu furnizează autocertificarea TARGET2, nivelul de conformitate al participantului este clasificat drept „neconformitate majoră”.

(4d)   [Inserați denumirea băncii centrale] reevaluează pe bază anuală conformitatea participanților.

(4e)   [Inserați denumirea băncii centrale] poate impune următoarele măsuri reparatorii participanților al căror nivel de conformitate a fost evaluat ca neconformitate minoră sau majoră, în ordine crescătoare în funcție de severitate:

(i)

monitorizare extinsă: participantul trebuie să furnizeze [inserați denumirea băncii centrale] un raport lunar, semnat de un membru al conducerii superioare, cu privire la progresele înregistrate în soluționarea neconformității. Participantul suportă, de asemenea, o penalitate lunară pentru fiecare cont afectat egală cu comisionul său lunar, astfel cum se prevede la punctul 1 din apendicele VI, din care sunt excluse comisioanele pentru tranzacții. Această măsură reparatorie poate fi impusă în cazul în care participantul primește o a doua evaluare consecutivă prin care se constată existența unei neconformități minore sau o evaluare prin care se constată existența unei neconformități majore;

| (ii) | suspendare: participarea la TARGET2-[inserați referința băncii centrale/țării] poate fi suspendată în împrejurările descrise la articolul 34 alineatul (2) literele (b) și (c) din prezenta anexă. Prin derogare de la articolul 34 din prezenta anexă, participantului i se transmite un preaviz de trei luni cu privire la o astfel de suspendare. Participantul suportă o penalitate lunară pentru fiecare cont suspendat reprezentând dublul comisionului său lunar, astfel cum se prevede la punctul 1 din apendicele VI, din care se exclud comisioanele pentru tranzacții. Această măsură reparatorie poate fi impusă în cazul în care participantul primește o a doua evaluare consecutivă prin care se constată existența unei neconformități majore; |
| --- | --- |

(ii)

suspendare: participarea la TARGET2-[inserați referința băncii centrale/țării] poate fi suspendată în împrejurările descrise la articolul 34 alineatul (2) literele (b) și (c) din prezenta anexă. Prin derogare de la articolul 34 din prezenta anexă, participantului i se transmite un preaviz de trei luni cu privire la o astfel de suspendare. Participantul suportă o penalitate lunară pentru fiecare cont suspendat reprezentând dublul comisionului său lunar, astfel cum se prevede la punctul 1 din apendicele VI, din care se exclud comisioanele pentru tranzacții. Această măsură reparatorie poate fi impusă în cazul în care participantul primește o a doua evaluare consecutivă prin care se constată existența unei neconformități majore;

| (iii) | încetare: participarea la TARGET2-[inserați referința băncii centrale/țării] încetează în împrejurările descrise la articolul 34 alineatul (2) literele (b) și (c) din prezenta anexă. Prin derogare de la articolul 34 din prezenta anexă, participantului i se transmite un preaviz de trei luni cu privire la o astfel de încetare. Participantul suportă o penalitate suplimentară de 1 000 EUR pentru fiecare cont pentru care s-a dispus încetarea. Această măsură reparatorie poate fi impusă în cazul în care participantul nu a abordat neconformitatea majoră într-un mod acceptabil pentru [inserați denumirea băncii centrale] în termen de trei luni de la suspendare. |
| --- | --- |

(iii)

încetare: participarea la TARGET2-[inserați referința băncii centrale/țării] încetează în împrejurările descrise la articolul 34 alineatul (2) literele (b) și (c) din prezenta anexă. Prin derogare de la articolul 34 din prezenta anexă, participantului i se transmite un preaviz de trei luni cu privire la o astfel de încetare. Participantul suportă o penalitate suplimentară de 1 000 EUR pentru fiecare cont pentru care s-a dispus încetarea. Această măsură reparatorie poate fi impusă în cazul în care participantul nu a abordat neconformitatea majoră într-un mod acceptabil pentru [inserați denumirea băncii centrale] în termen de trei luni de la suspendare.

(5)   Participanţii care permit accesul terţilor la contul lor PM astfel cum este prevăzut la articolul 5 alineatele (2), (3) şi (4) abordează riscul pe care îl prezintă acordarea acestui acces în conformitate cu cerinţele de securitate prevăzute la alineatele (1)-(4e) ale acestui articol. Autocertificarea prevăzută la alineatul (4) precizează faptul că participantul impune cerinţele de securitate de punct final ale furnizorului de servicii de rețea TARGET2 asupra terţilor care au acces la contul PM al respectivului participant.”

| 6. | La articolul 39, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

  „(1)   Se prezumă că participanții au cunoștință, respectă și pot demonstra autorităților competente relevante conformitatea lor cu toate obligațiile care le revin în legătură cu legislația privind protecția datelor. Se prezumă că aceștia cunosc și respectă toate obligațiile care le revin în legătură cu legislația privind prevenirea spălării banilor, finanțarea terorismului, activitățile nucleare cu risc de proliferare și dezvoltarea unor sisteme de transport al armelor nucleare, în special în ceea ce privește punerea în aplicare a măsurilor adecvate cu privire la orice plăți debitate sau creditate în conturile PM ale acestora. Participanții se asigură că sunt informați cu privire la politica furnizorului de servicii de rețea TARGET2 privind extragerea datelor înainte de a intra în raporturi contractuale cu furnizorul de servicii de rețea TARGET2.” |
| --- | --- |

6.

La articolul 39, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Se prezumă că participanții au cunoștință, respectă și pot demonstra autorităților competente relevante conformitatea lor cu toate obligațiile care le revin în legătură cu legislația privind protecția datelor. Se prezumă că aceștia cunosc și respectă toate obligațiile care le revin în legătură cu legislația privind prevenirea spălării banilor, finanțarea terorismului, activitățile nucleare cu risc de proliferare și dezvoltarea unor sisteme de transport al armelor nucleare, în special în ceea ce privește punerea în aplicare a măsurilor adecvate cu privire la orice plăți debitate sau creditate în conturile PM ale acestora. Participanții se asigură că sunt informați cu privire la politica furnizorului de servicii de rețea TARGET2 privind extragerea datelor înainte de a intra în raporturi contractuale cu furnizorul de servicii de rețea TARGET2.”

| 7. | Se introduce următorul articol 45a:

  „Articolul 45a
  Dispoziții tranzitorii

  (1)   Odată ce sistemul TARGET este operațional și TARGET2 încetează să mai fie operațional, soldurile conturilor PM se transferă în conturile succesoare corespunzătoare din sistemul TARGET ale titularului de cont.


  (2)   Cerința ca titularii de cont PM, participanții indirecți și titularii de BIC adresabili care au aderat la schema SCT Inst să fie adresabili pe Platforma TIPS în temeiul articolului 5 se aplică de la 25 februarie 2022.” |
| --- | --- |

7.

Se introduce următorul articol 45a:

„Articolul 45a

Dispoziții tranzitorii

(1)   Odată ce sistemul TARGET este operațional și TARGET2 încetează să mai fie operațional, soldurile conturilor PM se transferă în conturile succesoare corespunzătoare din sistemul TARGET ale titularului de cont.

(2)   Cerința ca titularii de cont PM, participanții indirecți și titularii de BIC adresabili care au aderat la schema SCT Inst să fie adresabili pe Platforma TIPS în temeiul articolului 5 se aplică de la 25 februarie 2022.”

| 8. | În apendicele I, punctul 8 subpunctul 4 litera (b) se înlocuiește cu următorul text:






  „(b) | modul «utilizator-către-aplicație» (U2A)
  U2A permite comunicarea directă între un participant și ICM. Informațiile sunt afișate într-un browser care rulează pe un sistem PC (SWIFT Alliance WebStation sau altă interfață, astfel cum poate fi prevăzut de SWIFT). Pentru accesul la U2A, infrastructura IT trebuie să accepte fișiere de tip cookies. Detalii suplimentare sunt prevăzute în Manualul utilizatorului ICM (ICM User Handbook).” |
| --- | --- | --- |

8.

În apendicele I, punctul 8 subpunctul 4 litera (b) se înlocuiește cu următorul text:

„(b)

modul «utilizator-către-aplicație» (U2A)

U2A permite comunicarea directă între un participant și ICM. Informațiile sunt afișate într-un browser care rulează pe un sistem PC (SWIFT Alliance WebStation sau altă interfață, astfel cum poate fi prevăzut de SWIFT). Pentru accesul la U2A, infrastructura IT trebuie să accepte fișiere de tip cookies. Detalii suplimentare sunt prevăzute în Manualul utilizatorului ICM (ICM User Handbook).”

| 9. | În apendicele IV, punctul 6 litera (g) se înlocuiește cu următorul text:






  „(g) | în vederea procesării în situații de urgență a ordinelor de plată, participanții aduc active eligibile drept colateral. Pe parcursul procesării în situații de urgență, plățile în situații de urgență primite pot fi utilizate pentru a disponibiliza fonduri pentru plățile inițiate în situații de urgență. În scopul procesării în situații de urgență, lichiditatea disponibilă a participanților poate să nu fie luată în considerare de [inserați denumirea băncii centrale].” |
| --- | --- | --- |

9.

În apendicele IV, punctul 6 litera (g) se înlocuiește cu următorul text:

„(g)

în vederea procesării în situații de urgență a ordinelor de plată, participanții aduc active eligibile drept colateral. Pe parcursul procesării în situații de urgență, plățile în situații de urgență primite pot fi utilizate pentru a disponibiliza fonduri pentru plățile inițiate în situații de urgență. În scopul procesării în situații de urgență, lichiditatea disponibilă a participanților poate să nu fie luată în considerare de [inserați denumirea băncii centrale].”

| 10. | Textul prevăzut în anexa VI la prezenta orientare se introduce ca un nou apendice VIII la anexa II la Orientarea BCE/2012/27. |
| --- | --- |

10.

Textul prevăzut în anexa VI la prezenta orientare se introduce ca un nou apendice VIII la anexa II la Orientarea BCE/2012/27.

---

(*1)  Regulamentul (CE) nr. 1126/2008 al Comisiei din 3 noiembrie 2008 de adoptare a anumitor standarde internaționale de contabilitate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1606/2002 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 320, 29.11.2008, p. 1).”;

*1

(*2)  Regulamentul (CE) nr. 2531/98 al Consiliului din 23 noiembrie 1998 privind aplicarea rezervelor obligatorii de către Banca Centrală Europeană (JO L 318, 27.11.1998, p. 1).

*2

(*3)  Regulamentul (UE) 2021/378 al Băncii Centrale Europene din 22 ianuarie 2021 privind aplicarea rezervelor minime obligatorii (BCE/2021/1) (JO L 73, 3.3.2021, p. 1).

*3

(*4)  Decizia (UE) 2019/1743 a Băncii Centrale Europene din 15 octombrie 2019 privind remunerarea deținerilor de rezerve excedentare și a anumitor depozite (BCE/2019/31) (JO L 267, 21.10.2019, p. 12).”
  ”

*4

---

ANEXA II

Anexa IIa la Orientarea BCE/2012/27 se modifică după cum urmează:

| 1. | Articolul 1 se modifică după cum urmează:






  (a) | definiția „ordinului de plată instant” (instant payment order) se înlocuiește cu următorul text:






  „— | «ordin de plată instant» (instant payment order) înseamnă, în conformitate cu schema de transfer credit instant SEPA (schema SCT Inst) a Consiliului European al Plăților, o instrucțiune de plată care poate fi executată 24 de ore pe zi, în orice zi calendaristică a anului, cu procesare imediată sau aproape imediată și cu notificarea plătitorului și care include: (i) ordine de plată instant din TIPS DCA în TIPS DCA; (ii) ordine de plată instant din TIPS DCA într-un cont tehnic TIPS AS; (iii) ordine de plată instant dintr-un cont tehnic TIPS AS în TIPS DCA; și (iv) ordine de plată instant dintr-un cont tehnic TIPS AS într-un cont tehnic TIPS AS;”; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Articolul 1 se modifică după cum urmează:

(a)

definiția „ordinului de plată instant” (instant payment order) se înlocuiește cu următorul text:

„—

«ordin de plată instant» (instant payment order) înseamnă, în conformitate cu schema de transfer credit instant SEPA (schema SCT Inst) a Consiliului European al Plăților, o instrucțiune de plată care poate fi executată 24 de ore pe zi, în orice zi calendaristică a anului, cu procesare imediată sau aproape imediată și cu notificarea plătitorului și care include: (i) ordine de plată instant din TIPS DCA în TIPS DCA; (ii) ordine de plată instant din TIPS DCA într-un cont tehnic TIPS AS; (iii) ordine de plată instant dintr-un cont tehnic TIPS AS în TIPS DCA; și (iv) ordine de plată instant dintr-un cont tehnic TIPS AS într-un cont tehnic TIPS AS;”;

| (b) | se adaugă următoarele definiții:






  „— | «cont tehnic al sistemului auxiliar în TIPS (cont tehnic TIPS AS)» (TIPS ancillary system technical account – TIPS AS technical account) înseamnă un cont deținut de un sistem auxiliar sau de o bancă centrală în numele unui sistem auxiliar în sistemul component al TARGET2 al băncii centrale, pentru a fi utilizat de sistemul auxiliar în scopul decontării plăților instant în propriile sale registre; |
| --- | --- | --- |

(b)

se adaugă următoarele definiții:

„—

«cont tehnic al sistemului auxiliar în TIPS (cont tehnic TIPS AS)» (TIPS ancillary system technical account – TIPS AS technical account) înseamnă un cont deținut de un sistem auxiliar sau de o bancă centrală în numele unui sistem auxiliar în sistemul component al TARGET2 al băncii centrale, pentru a fi utilizat de sistemul auxiliar în scopul decontării plăților instant în propriile sale registre;

| — | «ordin de transfer de lichiditate din TIPS DCA într-un cont tehnic TIPS AS» (TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order) înseamnă instrucțiunea de a transfera un volum specificat de fonduri dintr-un TIPS DCA într-un cont tehnic TIPS AS pentru a finanța poziția titularului de TIPS DCA (sau poziția unui alt participant la sistemul auxiliar) în registrele sistemului auxiliar; |
| --- | --- |

—

«ordin de transfer de lichiditate din TIPS DCA într-un cont tehnic TIPS AS» (TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order) înseamnă instrucțiunea de a transfera un volum specificat de fonduri dintr-un TIPS DCA într-un cont tehnic TIPS AS pentru a finanța poziția titularului de TIPS DCA (sau poziția unui alt participant la sistemul auxiliar) în registrele sistemului auxiliar;

| — | «ordin de transfer de lichiditate dintr-un cont tehnic TIPS AS în TIPS DCA» (TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order) înseamnă instrucțiunea de a transfera un volum specificat de fonduri dintr-un cont tehnic TIPS AS către un TIPS DCA pentru a reduce poziția titularului de TIPS DCA (sau poziția unui alt participant al sistemului auxiliar) în registrele sistemului auxiliar; |
| --- | --- |

—

«ordin de transfer de lichiditate dintr-un cont tehnic TIPS AS în TIPS DCA» (TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order) înseamnă instrucțiunea de a transfera un volum specificat de fonduri dintr-un cont tehnic TIPS AS către un TIPS DCA pentru a reduce poziția titularului de TIPS DCA (sau poziția unui alt participant al sistemului auxiliar) în registrele sistemului auxiliar;

| — | «furnizor de servicii de rețea (Network Service Provider – NSP)» înseamnă o întreprindere căreia i s-a atribuit o concesiune cu Eurosistemul pentru a furniza servicii de conectivitate prin intermediul Portalului unic al Eurosistemului de accces la infrastructurile de piață.”; |
| --- | --- |

—

«furnizor de servicii de rețea (Network Service Provider – NSP)» înseamnă o întreprindere căreia i s-a atribuit o concesiune cu Eurosistemul pentru a furniza servicii de conectivitate prin intermediul Portalului unic al Eurosistemului de accces la infrastructurile de piață.”;

| (c) | definiția „furnizorului de servicii de rețea T2S” se elimină. |
| --- | --- |

(c)

definiția „furnizorului de servicii de rețea T2S” se elimină.

| 2. | La articolul 4 alineatul (2), litera (fc) se înlocuiește cu următorul text:






  „(fc) | ordine de transfer de lichiditate din TIPS DCA în PM și ordine de transfer de lichiditate din PM în TIPS DCA;”. |
| --- | --- | --- |

2.

La articolul 4 alineatul (2), litera (fc) se înlocuiește cu următorul text:

„(fc)

ordine de transfer de lichiditate din TIPS DCA în PM și ordine de transfer de lichiditate din PM în TIPS DCA;”.

| 3. | La articolul 4 alineatul (2) se introduce următoarea literă (fd):






  „(fd) | ordine de transfer de lichiditate din TIPS DCA într-un cont tehnic TIPS AS și ordine de transfer de lichiditate dintr-un cont tehnic TIPS AS în TIPS DCA; și”. |
| --- | --- | --- |

3.

La articolul 4 alineatul (2) se introduce următoarea literă (fd):

„(fd)

ordine de transfer de lichiditate din TIPS DCA într-un cont tehnic TIPS AS și ordine de transfer de lichiditate dintr-un cont tehnic TIPS AS în TIPS DCA; și”.

| 4. | La articolul 4, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

  „(3)   TARGET2 asigură decontarea pe bază brută în timp real a plăților în euro, cu decontare în banii băncii centrale în conturile PM, T2S DCA și TIPS DCA. TARGET2 este organizat și funcționează pe baza SSP, prin intermediul căreia sunt inițiate și procesate ordinele de plată și prin care, în final, sunt primite plăți prin aceleași metode tehnice. În ceea ce privește funcționarea tehnică a T2S DCA, TARGET2 este organizat din punct de vedere tehnic și funcționează pe Platforma T2S. În ceea ce privește funcționarea tehnică a TIPS DCA și a conturilor tehnice TIPS AS, TARGET2 este organizat din punct de vedere tehnic și funcționează pe Platforma TIPS. [Inserați denumirea băncii centrale] este furnizorul de servicii în temeiul prezentelor condiții. Actele și omisiunile BCN care furnizează SSP și ale 4CB sunt considerate ca fiind actele și omisiunile [inserați denumirea băncii centrale], pentru care aceasta își asumă răspunderea în conformitate cu articolul 21 din prezenta anexă. Participarea în conformitate cu prezentele condiții nu dă naștere unei relații contractuale între titularii de T2S DCA și BCN care furnizează SSP sau 4CB când oricare dintre acestea din urmă acționează în acea calitate. Instrucțiunile, mesajele sau informațiile pe care un titular de T2S DCA le primește de la sau le trimite către SSP sau Platforma T2S în legătură cu serviciile prestate în temeiul prezentelor condiții sunt considerate a fi primite de la sau trimise către [inserați denumirea băncii centrale].” |
| --- | --- |

4.

La articolul 4, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„(3)   TARGET2 asigură decontarea pe bază brută în timp real a plăților în euro, cu decontare în banii băncii centrale în conturile PM, T2S DCA și TIPS DCA. TARGET2 este organizat și funcționează pe baza SSP, prin intermediul căreia sunt inițiate și procesate ordinele de plată și prin care, în final, sunt primite plăți prin aceleași metode tehnice. În ceea ce privește funcționarea tehnică a T2S DCA, TARGET2 este organizat din punct de vedere tehnic și funcționează pe Platforma T2S. În ceea ce privește funcționarea tehnică a TIPS DCA și a conturilor tehnice TIPS AS, TARGET2 este organizat din punct de vedere tehnic și funcționează pe Platforma TIPS. [Inserați denumirea băncii centrale] este furnizorul de servicii în temeiul prezentelor condiții. Actele și omisiunile BCN care furnizează SSP și ale 4CB sunt considerate ca fiind actele și omisiunile [inserați denumirea băncii centrale], pentru care aceasta își asumă răspunderea în conformitate cu articolul 21 din prezenta anexă. Participarea în conformitate cu prezentele condiții nu dă naștere unei relații contractuale între titularii de T2S DCA și BCN care furnizează SSP sau 4CB când oricare dintre acestea din urmă acționează în acea calitate. Instrucțiunile, mesajele sau informațiile pe care un titular de T2S DCA le primește de la sau le trimite către SSP sau Platforma T2S în legătură cu serviciile prestate în temeiul prezentelor condiții sunt considerate a fi primite de la sau trimise către [inserați denumirea băncii centrale].”

| 5. | La articolul 8, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

  „(3)   În cazul în care [inserați denumirea băncii centrale] a aprobat o cerere din partea unui titular de T2S DCA în conformitate cu alineatul (1), se consideră că titularul de T2S DCA a acordat CSD-ului (CSD-urilor) participant (e) un mandat pentru a debita T2S DCA cu sumele aferente tranzacțiilor cu instrumente financiare efectuate în aceste conturi de instrumente financiare.” |
| --- | --- |

5.

La articolul 8, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„(3)   În cazul în care [inserați denumirea băncii centrale] a aprobat o cerere din partea unui titular de T2S DCA în conformitate cu alineatul (1), se consideră că titularul de T2S DCA a acordat CSD-ului (CSD-urilor) participant (e) un mandat pentru a debita T2S DCA cu sumele aferente tranzacțiilor cu instrumente financiare efectuate în aceste conturi de instrumente financiare.”

| 6. | La articolul 28, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

  „(1)   Se prezumă că titularii de T2S DCA cunosc, respectă și pot demonstra autorităților competente relevante conformitatea lor cu toate obligațiile care le revin cu privire la legislația privind protecția datelor. Se prezumă că aceștia cunosc și respectă toate obligațiile care le revin în legătură cu legislația cu privire la prevenirea spălării banilor, finanțarea terorismului, activitățile nucleare cu risc de proliferare și dezvoltarea unor sisteme de transport al armelor nucleare, în special în ceea ce privește punerea în aplicare a măsurilor adecvate cu privire la orice plăți debitate sau creditate în T2S DCA ale acestora. Înainte de a intra în raporturi contractuale cu furnizorul lor de servicii de rețea T2S, titularii de T2S DCA se asigură că sunt informați cu privire la politica acestuia privind extragerea datelor.” |
| --- | --- |

6.

La articolul 28, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Se prezumă că titularii de T2S DCA cunosc, respectă și pot demonstra autorităților competente relevante conformitatea lor cu toate obligațiile care le revin cu privire la legislația privind protecția datelor. Se prezumă că aceștia cunosc și respectă toate obligațiile care le revin în legătură cu legislația cu privire la prevenirea spălării banilor, finanțarea terorismului, activitățile nucleare cu risc de proliferare și dezvoltarea unor sisteme de transport al armelor nucleare, în special în ceea ce privește punerea în aplicare a măsurilor adecvate cu privire la orice plăți debitate sau creditate în T2S DCA ale acestora. Înainte de a intra în raporturi contractuale cu furnizorul lor de servicii de rețea T2S, titularii de T2S DCA se asigură că sunt informați cu privire la politica acestuia privind extragerea datelor.”

| 7. | Articolul 30 se înlocuiește cu următorul text:

  „Articolul 30
  Relația contractuală cu un furnizor de servicii de rețea

  (1)   Titularii de T2S DCA fie:






  (a) | au încheiat un contract cu un furnizor de servicii de rețea în cadrul contractului de concesiune cu respectivul furnizor de servicii de rețea pentru a stabili o conexiune tehnică la TARGET2-[inserați denumirea băncii centrale]; fie |
| --- | --- | --- |

7.

Articolul 30 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 30

Relația contractuală cu un furnizor de servicii de rețea

(1)   Titularii de T2S DCA fie:

(a)

au încheiat un contract cu un furnizor de servicii de rețea în cadrul contractului de concesiune cu respectivul furnizor de servicii de rețea pentru a stabili o conexiune tehnică la TARGET2-[inserați denumirea băncii centrale]; fie

| (b) | se conectează prin intermediul unei alte entități care a încheiat un contract cu un furnizor de servicii de rețea în cadrul contractului de concesiune cu respectivul furnizor de servicii de rețea. |
| --- | --- |

(b)

se conectează prin intermediul unei alte entități care a încheiat un contract cu un furnizor de servicii de rețea în cadrul contractului de concesiune cu respectivul furnizor de servicii de rețea.

(2)   Raportul juridic dintre un titular de T2S DCA și furnizorul de servicii de rețea este reglementat exclusiv de termenii și condițiile contractului separat încheiat cu un furnizor de servicii de rețea, astfel cum se menționează la alineatul (1) litera (a).

(3)   Serviciile ce urmează a fi prestate de către furnizorul de servicii de rețea nu sunt incluse în serviciile ce urmează a fi prestate de către [inserați denumirea băncii centrale] în legătură cu TARGET2.

(4)   [Inserați denumirea băncii centrale] nu este răspunzătoare pentru acțiunile, erorile sau omisiunile furnizorului de servicii de rețea (incluzând directorii, personalul și subcontractorii acestuia) sau pentru acțiunile, erorile sau omisiunile terților aleși de participanți pentru a avea acces la rețeaua furnizorului de servicii de rețea.”

| 8. | Se introduce următorul articol 34a:

  „Articolul 34a
  Dispoziții tranzitorii
  Odată ce sistemul TARGET este operațional și TARGET2 încetează să mai fie operațional, titularii de T2S DCA devin titulari de T2S DCA în sistemul TARGET.” |
| --- | --- |

8.

Se introduce următorul articol 34a:

„Articolul 34a

Dispoziții tranzitorii

Odată ce sistemul TARGET este operațional și TARGET2 încetează să mai fie operațional, titularii de T2S DCA devin titulari de T2S DCA în sistemul TARGET.”

| 9. | Trimiterile la „furnizor de servicii de rețea T2S” (la forma de singular sau de plural) de la articolul 6 alineatul (1) litera (a) punctul (i), articolul 9 alineatul (5), articolul 10 alineatul (6), articolul 14 alineatul (1) litera (a), articolul 22 alineatul (1), articolul 22 alineatul (2), articolul 22 alineatul (3), articolul 27 alineatul (5), articolul 28 alineatul (1), articolul 29 alineatul (1) din anexa IIa și de la punctul 1 din apendicele I se înlocuiesc cu trimiteri la „furnizor de servicii de rețea (NSP)”. |
| --- | --- |

9.

Trimiterile la „furnizor de servicii de rețea T2S” (la forma de singular sau de plural) de la articolul 6 alineatul (1) litera (a) punctul (i), articolul 9 alineatul (5), articolul 10 alineatul (6), articolul 14 alineatul (1) litera (a), articolul 22 alineatul (1), articolul 22 alineatul (2), articolul 22 alineatul (3), articolul 27 alineatul (5), articolul 28 alineatul (1), articolul 29 alineatul (1) din anexa IIa și de la punctul 1 din apendicele I se înlocuiesc cu trimiteri la „furnizor de servicii de rețea (NSP)”.

| 10. | În apendicele I, punctul 7 alineatul (1) litera (b) se înlocuiește cu următorul text:






  „(b) | modul «utilizator-către-aplicație» (U2A)
  U2A permite comunicarea directă între un titular de T2S DCA și T2S GUI. Informațiile sunt afișate într-un browser care rulează pe un sistem PC. Pentru accesul la U2A, infrastructura IT trebuie să accepte fișiere de tip cookies. Detalii suplimentare sunt prevăzute în Manualul utilizatorului T2S (T2S User Handbook).” |
| --- | --- | --- |

10.

În apendicele I, punctul 7 alineatul (1) litera (b) se înlocuiește cu următorul text:

„(b)

modul «utilizator-către-aplicație» (U2A)

U2A permite comunicarea directă între un titular de T2S DCA și T2S GUI. Informațiile sunt afișate într-un browser care rulează pe un sistem PC. Pentru accesul la U2A, infrastructura IT trebuie să accepte fișiere de tip cookies. Detalii suplimentare sunt prevăzute în Manualul utilizatorului T2S (T2S User Handbook).”

---

ANEXA III

Anexa IIb la Orientarea BCE/2012/27 se modifică după cum urmează:

| 1. | Trimiterile la „furnizor de servicii de rețea TIPS” (la forma de singular sau plural) de la articolul 17 alineatul (1) litera (a), articolul 24 alineatul (1), articolul 24 alineatul (2), articolul 26 alineatul (2) litera (d), articolul 29 alineatul (6), punctul 1 din apendicele I, punctul 6 alineatul (1) din apendicele I și punctul 3 alineatul (3) litera (b) din apendicele II se înlocuiesc cu trimiteri la „furnizor de servicii de rețea (NSP)”. |
| --- | --- |

1.

Trimiterile la „furnizor de servicii de rețea TIPS” (la forma de singular sau plural) de la articolul 17 alineatul (1) litera (a), articolul 24 alineatul (1), articolul 24 alineatul (2), articolul 26 alineatul (2) litera (d), articolul 29 alineatul (6), punctul 1 din apendicele I, punctul 6 alineatul (1) din apendicele I și punctul 3 alineatul (3) litera (b) din apendicele II se înlocuiesc cu trimiteri la „furnizor de servicii de rețea (NSP)”.

| 2. | Articolul 1 se modifică după cum urmează:






  (a) | definiția „entității adresabile” (reachable party) se înlocuiește cu următorul text:






  „— | «entitate adresabilă» (reachable party) înseamnă o entitate care: (a) are atribuit un BIC; (b) este desemnată ca entitate adresabilă de un titular de TIPS DCA sau de un sistem auxiliar; (c) este un corespondent, un client sau o sucursală a unui titular de TIPS DCA sau un participant la un sistem auxiliar, ori un corespondent, un client sau o sucursală a unui participant la un sistem auxiliar; și (d) este adresabilă prin intermediul Platformei TIPS și poate iniția și primi ordine de plată instant fie prin intermediul titularului de TIPS DCA sau a sistemului auxiliar, fie direct, dacă este autorizată în acest sens de titularul de TIPS DCA sau de sistemul auxiliar;”; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Articolul 1 se modifică după cum urmează:

(a)

definiția „entității adresabile” (reachable party) se înlocuiește cu următorul text:

„—

«entitate adresabilă» (reachable party) înseamnă o entitate care: (a) are atribuit un BIC; (b) este desemnată ca entitate adresabilă de un titular de TIPS DCA sau de un sistem auxiliar; (c) este un corespondent, un client sau o sucursală a unui titular de TIPS DCA sau un participant la un sistem auxiliar, ori un corespondent, un client sau o sucursală a unui participant la un sistem auxiliar; și (d) este adresabilă prin intermediul Platformei TIPS și poate iniția și primi ordine de plată instant fie prin intermediul titularului de TIPS DCA sau a sistemului auxiliar, fie direct, dacă este autorizată în acest sens de titularul de TIPS DCA sau de sistemul auxiliar;”;

| (b) | definiția „ordinului de plată” (payment order) se înlocuiește cu următorul text:






  „— | «ordin de plată» (payment order), cu excepția cazului în care este utilizat în contextul articolelor 16-18 din prezenta anexă, înseamnă un ordin de plată instant, un răspuns pozitiv la solicitarea de returnare, un ordin de transfer de lichiditate din PM în TIPS DCA, un ordin de transfer de lichiditate din TIPS DCA în PM, un ordin de transfer de lichiditate dintr-un cont tehnic TIPS AS în TIPS DCA sau un ordin de transfer de lichiditate din TIPS DCA într-un cont tehnic TIPS AS;”; |
| --- | --- | --- |

(b)

definiția „ordinului de plată” (payment order) se înlocuiește cu următorul text:

„—

«ordin de plată» (payment order), cu excepția cazului în care este utilizat în contextul articolelor 16-18 din prezenta anexă, înseamnă un ordin de plată instant, un răspuns pozitiv la solicitarea de returnare, un ordin de transfer de lichiditate din PM în TIPS DCA, un ordin de transfer de lichiditate din TIPS DCA în PM, un ordin de transfer de lichiditate dintr-un cont tehnic TIPS AS în TIPS DCA sau un ordin de transfer de lichiditate din TIPS DCA într-un cont tehnic TIPS AS;”;

| (c) | definiția „ordinului de plată instant” (instant payment order) se înlocuiește cu următorul text:






  „— | «ordin de plată instant» (instant payment order) înseamnă, în conformitate cu schema de transfer credit instant SEPA (schema SCT Inst) a Consiliului European al Plăților, o instrucțiune de plată care poate fi executată 24 de ore pe zi, în orice zi calendaristică a anului, cu procesare imediată sau aproape imediată și cu notificarea plătitorului și care include: (i) ordine de plată instant din TIPS DCA în TIPS DCA; (ii) ordine de plată instant din TIPS DCA într-un cont tehnic TIPS AS; (iii) ordine de plată instant dintr-un cont tehnic TIPS AS în TIPS DCA; și (iv) ordine de plată instant dintr-un cont tehnic TIPS AS într-un cont tehnic TIPS AS;”; |
| --- | --- | --- |

(c)

definiția „ordinului de plată instant” (instant payment order) se înlocuiește cu următorul text:

„—

«ordin de plată instant» (instant payment order) înseamnă, în conformitate cu schema de transfer credit instant SEPA (schema SCT Inst) a Consiliului European al Plăților, o instrucțiune de plată care poate fi executată 24 de ore pe zi, în orice zi calendaristică a anului, cu procesare imediată sau aproape imediată și cu notificarea plătitorului și care include: (i) ordine de plată instant din TIPS DCA în TIPS DCA; (ii) ordine de plată instant din TIPS DCA într-un cont tehnic TIPS AS; (iii) ordine de plată instant dintr-un cont tehnic TIPS AS în TIPS DCA; și (iv) ordine de plată instant dintr-un cont tehnic TIPS AS într-un cont tehnic TIPS AS;”;

| (d) | se adaugă următoarele definiții:






  „— | «cont tehnic al sistemului auxiliar în TIPS (cont tehnic TIPS AS)» (TIPS ancillary system technical account – TIPS AS technical account) înseamnă un cont deținut de un sistem auxiliar sau de banca centrală în numele unui sistem auxiliar în sistemul său component al TARGET2 pentru a fi utilizat de respectivul sistem auxiliar în scopul decontării plăților instant în propriile sale registre; |
| --- | --- | --- |

(d)

se adaugă următoarele definiții:

„—

«cont tehnic al sistemului auxiliar în TIPS (cont tehnic TIPS AS)» (TIPS ancillary system technical account – TIPS AS technical account) înseamnă un cont deținut de un sistem auxiliar sau de banca centrală în numele unui sistem auxiliar în sistemul său component al TARGET2 pentru a fi utilizat de respectivul sistem auxiliar în scopul decontării plăților instant în propriile sale registre;

| — | «ordin de transfer de lichiditate din TIPS DCA într-un cont tehnic TIPS AS» (TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order) înseamnă instrucțiunea de a transfera un volum specificat de fonduri dintr-un TIPS DCA într-un cont tehnic TIPS AS pentru a finanța poziția titularului de TIPS DCA (sau poziția unui alt participant la sistemul auxiliar) în registrele sistemului auxiliar; |
| --- | --- |

—

«ordin de transfer de lichiditate din TIPS DCA într-un cont tehnic TIPS AS» (TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order) înseamnă instrucțiunea de a transfera un volum specificat de fonduri dintr-un TIPS DCA într-un cont tehnic TIPS AS pentru a finanța poziția titularului de TIPS DCA (sau poziția unui alt participant la sistemul auxiliar) în registrele sistemului auxiliar;

| — | «ordin de transfer de lichiditate dintr-un cont tehnic TIPS AS în TIPS DCA» (TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order) înseamnă instrucțiunea de a transfera un volum specificat de fonduri dintr-un cont tehnic TIPS AS către un TIPS DCA pentru a reduce poziția titularului de TIPS DCA (sau poziția unui alt participant la sistemul auxiliar) în registrele sistemului auxiliar; |
| --- | --- |

—

«ordin de transfer de lichiditate dintr-un cont tehnic TIPS AS în TIPS DCA» (TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order) înseamnă instrucțiunea de a transfera un volum specificat de fonduri dintr-un cont tehnic TIPS AS către un TIPS DCA pentru a reduce poziția titularului de TIPS DCA (sau poziția unui alt participant la sistemul auxiliar) în registrele sistemului auxiliar;

| — | «schema de transfer credit instant SEPA (SCT Inst) a Consiliului European al Plăților sau schema SCT Inst» [European Payments Council’s SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme] înseamnă o schemă de standarde deschise, automatizată, care prevede un set de reguli interbancare pe care trebuie să le respecte participanții la SCT Inst, și care permite prestatorilor de servicii de plată din SEPA să ofere un produs automatizat de transfer credit instant în euro la nivelul SEPA; |
| --- | --- |

—

«schema de transfer credit instant SEPA (SCT Inst) a Consiliului European al Plăților sau schema SCT Inst» [European Payments Council’s SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme] înseamnă o schemă de standarde deschise, automatizată, care prevede un set de reguli interbancare pe care trebuie să le respecte participanții la SCT Inst, și care permite prestatorilor de servicii de plată din SEPA să ofere un produs automatizat de transfer credit instant în euro la nivelul SEPA;

| — | «serviciu de căutare prin alias mobil (MPL)» (mobile proxy look-up (MPL) service) înseamnă un serviciu care permite titularilor de TIPS DCA, sistemelor auxiliare care utilizează conturi tehnice TIPS AS și entităților adresabile care primesc de la clienții lor o cerere de executare a unui ordin de plată instant în favoarea unui beneficiar identificat cu un alias (de exemplu un număr de telefon mobil) să extragă din registrul central al MPL IBAN-ul beneficiarului corespunzător și codul BIC care urmează să fie utilizate pentru a credita contul relevant în TIPS; |
| --- | --- |

—

«serviciu de căutare prin alias mobil (MPL)» (mobile proxy look-up (MPL) service) înseamnă un serviciu care permite titularilor de TIPS DCA, sistemelor auxiliare care utilizează conturi tehnice TIPS AS și entităților adresabile care primesc de la clienții lor o cerere de executare a unui ordin de plată instant în favoarea unui beneficiar identificat cu un alias (de exemplu un număr de telefon mobil) să extragă din registrul central al MPL IBAN-ul beneficiarului corespunzător și codul BIC care urmează să fie utilizate pentru a credita contul relevant în TIPS;

| — | «furnizor de servicii de rețea» (Network Service Provider – NSP) înseamnă o întreprindere căreia i s-a atribuit o concesiune cu Eurosistemul pentru a furniza servicii de conectivitate prin intermediul Portalului unic al Eurosistemului de accces la infrastructurile de piață; |
| --- | --- |

—

«furnizor de servicii de rețea» (Network Service Provider – NSP) înseamnă o întreprindere căreia i s-a atribuit o concesiune cu Eurosistemul pentru a furniza servicii de conectivitate prin intermediul Portalului unic al Eurosistemului de accces la infrastructurile de piață;

| — | «IBAN» înseamnă numărul de cont bancar internațional care identifică în mod unic un cont individual deschis la o anumită instituție financiară dintr-o anumită țară.”; |
| --- | --- |

—

«IBAN» înseamnă numărul de cont bancar internațional care identifică în mod unic un cont individual deschis la o anumită instituție financiară dintr-o anumită țară.”;

| (e) | definiția „furnizorului de servicii de rețea TIPS” se elimină. |
| --- | --- |

(e)

definiția „furnizorului de servicii de rețea TIPS” se elimină.

| 3. | La articolul 3 alineatul (1), trimiterea la „apendicele V: Cerințe tehnice de conectivitate în contextul TIPS” se elimină. |
| --- | --- |

3.

La articolul 3 alineatul (1), trimiterea la „apendicele V: Cerințe tehnice de conectivitate în contextul TIPS” se elimină.

| 4. | Articolul 4 se modifică după cum urmează:






  (a) | la alineatul (2) se introduce următoarea literă (ia):






  „(ia) | ordine de transfer de lichiditate din TIPS DCA într-un cont tehnic TIPS AS și ordine de transfer de lichiditate dintr-un cont tehnic TIPS AS în TIPS DCA; și”; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Articolul 4 se modifică după cum urmează:

(a)

la alineatul (2) se introduce următoarea literă (ia):

„(ia)

ordine de transfer de lichiditate din TIPS DCA într-un cont tehnic TIPS AS și ordine de transfer de lichiditate dintr-un cont tehnic TIPS AS în TIPS DCA; și”;

| (b) | alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

  „(3)   TARGET2 asigură decontarea pe bază brută în timp real a plăților în euro, cu decontare în banii băncii centrale în conturile PM, T2S DCA și TIPS DCA. TARGET2 este organizat și funcționează pe baza SSP, prin intermediul căreia sunt inițiate și procesate ordinele de plată și prin care, în final, sunt primite plăți prin aceleași metode tehnice. În ceea ce privește funcționarea tehnică a TIPS DCA și a conturilor tehnice TIPS AS, TARGET2 este organizat din punct de vedere tehnic și funcționează pe Platforma TIPS. În ceea ce privește funcționarea tehnică a T2S DCA, TARGET2 este organizat din punct de vedere tehnic și funcționează pe Platforma T2S.” |
| --- | --- |

(b)

alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„(3)   TARGET2 asigură decontarea pe bază brută în timp real a plăților în euro, cu decontare în banii băncii centrale în conturile PM, T2S DCA și TIPS DCA. TARGET2 este organizat și funcționează pe baza SSP, prin intermediul căreia sunt inițiate și procesate ordinele de plată și prin care, în final, sunt primite plăți prin aceleași metode tehnice. În ceea ce privește funcționarea tehnică a TIPS DCA și a conturilor tehnice TIPS AS, TARGET2 este organizat din punct de vedere tehnic și funcționează pe Platforma TIPS. În ceea ce privește funcționarea tehnică a T2S DCA, TARGET2 este organizat din punct de vedere tehnic și funcționează pe Platforma T2S.”

| 5. | La articolul 6, alineatul (1) litera (a) punctul (i) se înlocuiește cu următorul text:






  „(i) | să instaleze, să administreze, să opereze, să monitorizeze și să asigure securitatea infrastructurii IT pentru a se conecta la Platforma TIPS și pentru a iniția ordine de plată către aceasta. În acest scop, titularii de TIPS DCA solicitanți pot implica terțe părți, însă rămân exclusiv răspunzători. În special, cu excepția cazului în care este utilizată o entitate ordonatoare, titularii de TIPS DCA solicitanți încheie un acord cu unul sau mai mulți furnizori de servicii de rețea pentru a obține conexiunea și drepturile de acces necesare, în conformitate cu specificațiile tehnice din apendicele I; și”. |
| --- | --- | --- |

5.

La articolul 6, alineatul (1) litera (a) punctul (i) se înlocuiește cu următorul text:

„(i)

să instaleze, să administreze, să opereze, să monitorizeze și să asigure securitatea infrastructurii IT pentru a se conecta la Platforma TIPS și pentru a iniția ordine de plată către aceasta. În acest scop, titularii de TIPS DCA solicitanți pot implica terțe părți, însă rămân exclusiv răspunzători. În special, cu excepția cazului în care este utilizată o entitate ordonatoare, titularii de TIPS DCA solicitanți încheie un acord cu unul sau mai mulți furnizori de servicii de rețea pentru a obține conexiunea și drepturile de acces necesare, în conformitate cu specificațiile tehnice din apendicele I; și”.

| 6. | Articolul 9 se înlocuiește cu următorul text:

  „Articolul 9
  Relația contractuală cu un furnizor de servicii de rețea

  (1)   Participanții fie:






  (a) | încheie un contract cu un furnizor de servicii de rețea în cadrul contractului de concesiune cu respectivul furnizor de servicii de rețea pentru a stabili o conexiune tehnică la TARGET2- [inserați referința băncii centrale/țării]; fie |
| --- | --- | --- |

6.

Articolul 9 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 9

Relația contractuală cu un furnizor de servicii de rețea

(1)   Participanții fie:

(a)

încheie un contract cu un furnizor de servicii de rețea în cadrul contractului de concesiune cu respectivul furnizor de servicii de rețea pentru a stabili o conexiune tehnică la TARGET2- [inserați referința băncii centrale/țării]; fie

| (b) | se conectează prin intermediul unei alte entități care a încheiat un contract cu un furnizor de servicii de rețea în cadrul contractului de concesiune cu respectivul furnizor de servicii de rețea. |
| --- | --- |

(b)

se conectează prin intermediul unei alte entități care a încheiat un contract cu un furnizor de servicii de rețea în cadrul contractului de concesiune cu respectivul furnizor de servicii de rețea.

(2)   Relația juridică dintre un participant și furnizorul de servicii de rețea este reglementată exclusiv de termenii și condițiile contractului separat încheiat între aceștia, astfel cum se menționează la alineatul (1) litera (a).

(3)   Serviciile ce urmează a fi prestate de către furnizorul de servicii de rețea nu sunt incluse în serviciile ce urmează a fi prestate de către [inserați denumirea băncii centrale] în legătură cu TARGET2.

(4)   [Inserați denumirea băncii centrale] nu este răspunzătoare pentru acțiunile, erorile sau omisiunile furnizorului de servicii de rețea (incluzând directorii, personalul și subcontractorii acestuia) sau pentru acțiunile, erorile sau omisiunile terților aleși de participanți pentru a avea acces la rețeaua furnizorului de servicii de rețea.”

| 7. | Articolul 10 se elimină. |
| --- | --- |

7.

Articolul 10 se elimină.

| 8. | Se introduce următorul articol 11a:

  „Articolul 11a
  Registrul MPL

  (1)   Registrul central MPL conține aliasul – tabelul de corespondență IBAN pentru serviciul MPL.


  (2)   Fiecare alias poate fi legat de un singur IBAN. Un IBAN poate fi legat de unul sau mai mulți alias.


  (3)   Articolul 29 se aplică datelor conținute în registrul MPL.” |
| --- | --- |

8.

Se introduce următorul articol 11a:

„Articolul 11a

Registrul MPL

(1)   Registrul central MPL conține aliasul – tabelul de corespondență IBAN pentru serviciul MPL.

(2)   Fiecare alias poate fi legat de un singur IBAN. Un IBAN poate fi legat de unul sau mai mulți alias.

(3)   Articolul 29 se aplică datelor conținute în registrul MPL.”

| 9. | Articolul 12 alineatul (9) se elimină. |
| --- | --- |

9.

Articolul 12 alineatul (9) se elimină.

| 10. | La articolul 15, alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text:

  „(5)   TIPS DCA sunt remunerate cu 0% sau cu rata dobânzii pentru facilitatea de depozit, fiind aleasă cea mai mică dintre cele două, cu excepția situației în care sunt utilizate pentru menținerea rezervelor minime obligatorii sau a rezervelor excedentare.
  În cazul rezervelor minime obligatorii, calcularea și plata remunerației pentru menținerea acestora este reglementată de Regulamentul (CE) nr. 2531/98 al Consiliului (*1) și de Regulamentul (UE) 2021/378 al Băncii Centrale Europene (BCE/2021/1) (*2).
  În cazul rezervelor excedentare, calcularea și plata remunerației pentru menținerea acestora este reglementată de Decizia (UE) 2019/1743 (BCE/2019/31) (*3).


  (*1)  Regulamentul (CE) nr. 2531/98 al Consiliului din 23 noiembrie 1998 privind aplicarea rezervelor obligatorii de către Banca Centrală Europeană (JO L 318, 27.11.1998, p. 1)."


  (*2)  Regulamentul (UE) 2021/378 al Băncii Centrale Europene din 22 ianuarie 2021 privind aplicarea rezervelor minime obligatorii (BCE/2021/1) (JO L 73, 3.3.2021, p. 1)."


  (*3)  Decizia (UE) 2019/1743 a Băncii Centrale Europene din 15 octombrie 2019 privind remunerarea deținerilor de rezerve excedentare și a anumitor depozite (BCE/2019/31) (JO L 267, 21.10.2019, p. 12).”
  " |
| --- | --- |

10.

La articolul 15, alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text:

„(5)   TIPS DCA sunt remunerate cu 0% sau cu rata dobânzii pentru facilitatea de depozit, fiind aleasă cea mai mică dintre cele două, cu excepția situației în care sunt utilizate pentru menținerea rezervelor minime obligatorii sau a rezervelor excedentare.

În cazul rezervelor minime obligatorii, calcularea și plata remunerației pentru menținerea acestora este reglementată de Regulamentul (CE) nr. 2531/98 al Consiliului (*1) și de Regulamentul (UE) 2021/378 al Băncii Centrale Europene (BCE/2021/1) (*2).

În cazul rezervelor excedentare, calcularea și plata remunerației pentru menținerea acestora este reglementată de Decizia (UE) 2019/1743 (BCE/2019/31) (*3).

(*1)  Regulamentul (CE) nr. 2531/98 al Consiliului din 23 noiembrie 1998 privind aplicarea rezervelor obligatorii de către Banca Centrală Europeană (JO L 318, 27.11.1998, p. 1)."

*1

(*2)  Regulamentul (UE) 2021/378 al Băncii Centrale Europene din 22 ianuarie 2021 privind aplicarea rezervelor minime obligatorii (BCE/2021/1) (JO L 73, 3.3.2021, p. 1)."

*2

(*3)  Decizia (UE) 2019/1743 a Băncii Centrale Europene din 15 octombrie 2019 privind remunerarea deținerilor de rezerve excedentare și a anumitor depozite (BCE/2019/31) (JO L 267, 21.10.2019, p. 12).”
  "

*3

| 11. | Articolul 16 se înlocuiește cu următorul text:

  „Articolul 16
  Tipuri de ordine de plată în TIPS DCA
  În contextul serviciului TIPS, sunt considerate ca fiind ordine de plată următoarele:






  (a) | ordine de plată instant; |
| --- | --- | --- |

11.

Articolul 16 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 16

Tipuri de ordine de plată în TIPS DCA

În contextul serviciului TIPS, sunt considerate ca fiind ordine de plată următoarele:

(a)

ordine de plată instant;

| (b) | răspunsuri pozitive la solicitările de returnare; |
| --- | --- |

(b)

răspunsuri pozitive la solicitările de returnare;

| (c) | ordine de transfer de lichiditate din TIPS DCA în PM; |
| --- | --- |

(c)

ordine de transfer de lichiditate din TIPS DCA în PM;

| (d) | ordine de transfer de lichiditate din TIPS DCA într-un cont tehnic TIPS AS; și |
| --- | --- |

(d)

ordine de transfer de lichiditate din TIPS DCA într-un cont tehnic TIPS AS; și

| (e) | ordine de transfer de lichiditate dintr-un cont tehnic TIPS AS în TIPS DCA.” |
| --- | --- |

(e)

ordine de transfer de lichiditate dintr-un cont tehnic TIPS AS în TIPS DCA.”

| 12. | La articolul 18, alineatul (6) se înlocuiește cu următorul text:

  „(6)   După acceptarea, conform articolului 17, a unui ordin de transfer de lichiditate din TIPS DCA în PM, a unui ordin de transfer de lichiditate din TIPS DCA într-un cont tehnic TIPS AS sau a unui ordin de transfer de lichiditate dintr-un cont tehnic TIPS AS în TIPS DCA, TARGET2-[inserați referința băncii centrale/țării] verifică dacă există suficiente fonduri disponibile în contul plătitorului. În cazul în care nu există suficiente fonduri disponibile, ordinul de transfer de lichiditate este respins. În cazul în care există suficiente fonduri disponibile, ordinul de transfer de lichiditate se decontează imediat.” |
| --- | --- |

12.

La articolul 18, alineatul (6) se înlocuiește cu următorul text:

„(6)   După acceptarea, conform articolului 17, a unui ordin de transfer de lichiditate din TIPS DCA în PM, a unui ordin de transfer de lichiditate din TIPS DCA într-un cont tehnic TIPS AS sau a unui ordin de transfer de lichiditate dintr-un cont tehnic TIPS AS în TIPS DCA, TARGET2-[inserați referința băncii centrale/țării] verifică dacă există suficiente fonduri disponibile în contul plătitorului. În cazul în care nu există suficiente fonduri disponibile, ordinul de transfer de lichiditate este respins. În cazul în care există suficiente fonduri disponibile, ordinul de transfer de lichiditate se decontează imediat.”

| 13. | La articolul 20 alineatul (1), litera (b) se înlocuiește cu următorul text:






  „(b) | ordinele de transfer de lichiditate din TIPS DCA în PM, răspunsurile pozitive la solicitările de returnare și ordinele de transfer de lichiditate din TIPS DCA într-un cont tehnic TIPS AS sunt considerate a fi intrate în TARGET2-[inserați referința băncii centrale/țării] și irevocabile în momentul debitării TIPS DCA relevant. Ordinele de transfer de lichiditate dintr-un cont tehnic TIPS AS în TIPS DCA se consideră a fi intrate în TARGET2-[inserați referința băncii centrale/țării] și irevocabile în momentul debitării contului tehnic TIPS AS relevant.” |
| --- | --- | --- |

13.

La articolul 20 alineatul (1), litera (b) se înlocuiește cu următorul text:

„(b)

ordinele de transfer de lichiditate din TIPS DCA în PM, răspunsurile pozitive la solicitările de returnare și ordinele de transfer de lichiditate din TIPS DCA într-un cont tehnic TIPS AS sunt considerate a fi intrate în TARGET2-[inserați referința băncii centrale/țării] și irevocabile în momentul debitării TIPS DCA relevant. Ordinele de transfer de lichiditate dintr-un cont tehnic TIPS AS în TIPS DCA se consideră a fi intrate în TARGET2-[inserați referința băncii centrale/țării] și irevocabile în momentul debitării contului tehnic TIPS AS relevant.”

| 14. | La articolul 30, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

  „(1)   Se prezumă că titularii de TIPS DCA cunosc, respectă și pot demonstra autorităților competente relevante conformitatea lor cu toate obligațiile care le revin în legătură cu legislația privind protecția datelor. Se prezumă că aceștia cunosc și respectă toate obligațiile care le revin în legătură cu legislația privind prevenirea spălării banilor, finanțarea terorismului, activitățile nucleare cu risc de proliferare și dezvoltarea unor sisteme de transport al armelor nucleare, în special în ceea ce privește implementarea măsurilor adecvate cu privire la orice plăți debitate sau creditate în TIPS DCA ale acestora. Titularii de TIPS DCA se asigură că sunt informați cu privire la politica furnizorului lor ales de servicii de rețea privind extragerea datelor înainte de a intra în raporturi contractuale cu respectivul furnizor de servicii de rețea.” |
| --- | --- |

14.

La articolul 30, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Se prezumă că titularii de TIPS DCA cunosc, respectă și pot demonstra autorităților competente relevante conformitatea lor cu toate obligațiile care le revin în legătură cu legislația privind protecția datelor. Se prezumă că aceștia cunosc și respectă toate obligațiile care le revin în legătură cu legislația privind prevenirea spălării banilor, finanțarea terorismului, activitățile nucleare cu risc de proliferare și dezvoltarea unor sisteme de transport al armelor nucleare, în special în ceea ce privește implementarea măsurilor adecvate cu privire la orice plăți debitate sau creditate în TIPS DCA ale acestora. Titularii de TIPS DCA se asigură că sunt informați cu privire la politica furnizorului lor ales de servicii de rețea privind extragerea datelor înainte de a intra în raporturi contractuale cu respectivul furnizor de servicii de rețea.”

| 15. | Se introduce următorul articol 35a:

  „Articolul 35a
  Dispoziție tranzitorie
  Odată ce sistemul TARGET este operațional și TARGET2 încetează să mai fie operațional, titularii de TIPS DCA devin titulari de TIPS DCA în sistemul TARGET.” |
| --- | --- |

15.

Se introduce următorul articol 35a:

„Articolul 35a

Dispoziție tranzitorie

Odată ce sistemul TARGET este operațional și TARGET2 încetează să mai fie operațional, titularii de TIPS DCA devin titulari de TIPS DCA în sistemul TARGET.”

| 16. | În apendicele I, tabelul de la punctul 2 se înlocuiește cu următorul text:






  „Tip de mesaj | Denumire mesaj |
| --- | --- | --- |
| Pacs.002 | FIToFIPayment Status Report |
| Pacs.004 | PaymentReturn |
| Pacs.008 | FIToFICustomerCreditTransfer |
| Pacs.028 | FIToFIPaymentStatusRequest |
| camt.003 | GetAccount |
| camt.004 | ReturnAccount |
| camt.005 | GetTransaction |
| camt.006 | ReturnTransaction |
| camt.011 | ModifyLimit |
| camt.019 | ReturnBusinessDayInformation |
| camt.025 | Receipt |
| camt.029 | ResolutionOfInvestigation |
| camt.050 | LiquidityCreditTransfer |
| camt.052 | BankToCustomerAccountReport |
| camt.053 | BankToCustomerStatement |
| camt.054 | BankToCustomerDebitCreditNotification |
| camt.056 | FIToFIPaymentCancellationRequest |
| acmt.010 | AccountRequestAcknowledgement |
| acmt.011 | AccountRequestRejection |
| acmt.015 | AccountExcludedMandateMaintenanceRequest |
| reda.016 | PartyStatusAdviceV01 |
| reda.022 | PartyModificationRequestV01” |

16.

În apendicele I, tabelul de la punctul 2 se înlocuiește cu următorul text:

„Tip de mesaj

Denumire mesaj

Pacs.002

FIToFIPayment Status Report

Pacs.004

PaymentReturn

Pacs.008

FIToFICustomerCreditTransfer

Pacs.028

FIToFIPaymentStatusRequest

camt.003

GetAccount

camt.004

ReturnAccount

camt.005

GetTransaction

camt.006

ReturnTransaction

camt.011

ModifyLimit

camt.019

ReturnBusinessDayInformation

camt.025

Receipt

camt.029

ResolutionOfInvestigation

camt.050

LiquidityCreditTransfer

camt.052

BankToCustomerAccountReport

camt.053

BankToCustomerStatement

camt.054

BankToCustomerDebitCreditNotification

camt.056

FIToFIPaymentCancellationRequest

acmt.010

AccountRequestAcknowledgement

acmt.011

AccountRequestRejection

acmt.015

AccountExcludedMandateMaintenanceRequest

reda.016

PartyStatusAdviceV01

reda.022

PartyModificationRequestV01”

| 17. | În apendicele I, punctul 6 alineatul (1) litera (b) se înlocuiește cu următorul text:






  „(b) | modul «utilizator-către-aplicație» (U2A)
  U2A permite comunicarea directă între un titular de TIPS DCA și TIPS GUI. Informațiile sunt afișate într-un browser care rulează pe un sistem PC. Pentru accesul la U2A, infrastructura IT trebuie să accepte fișiere de tip cookies. Detalii suplimentare sunt prevăzute în Manualul utilizatorului TIPS (TIPS User Handbook).” |
| --- | --- | --- |

17.

În apendicele I, punctul 6 alineatul (1) litera (b) se înlocuiește cu următorul text:

„(b)

modul «utilizator-către-aplicație» (U2A)

U2A permite comunicarea directă între un titular de TIPS DCA și TIPS GUI. Informațiile sunt afișate într-un browser care rulează pe un sistem PC. Pentru accesul la U2A, infrastructura IT trebuie să accepte fișiere de tip cookies. Detalii suplimentare sunt prevăzute în Manualul utilizatorului TIPS (TIPS User Handbook).”

| 18. | În apendicele IV, punctul 2 se elimină. |
| --- | --- |

18.

În apendicele IV, punctul 2 se elimină.

| 19. | Apendicele V se elimină. |
| --- | --- |

19.

Apendicele V se elimină.

---

(*1)  Regulamentul (CE) nr. 2531/98 al Consiliului din 23 noiembrie 1998 privind aplicarea rezervelor obligatorii de către Banca Centrală Europeană (JO L 318, 27.11.1998, p. 1).

*1

(*2)  Regulamentul (UE) 2021/378 al Băncii Centrale Europene din 22 ianuarie 2021 privind aplicarea rezervelor minime obligatorii (BCE/2021/1) (JO L 73, 3.3.2021, p. 1).

*2

(*3)  Decizia (UE) 2019/1743 a Băncii Centrale Europene din 15 octombrie 2019 privind remunerarea deținerilor de rezerve excedentare și a anumitor depozite (BCE/2019/31) (JO L 267, 21.10.2019, p. 12).”
  ”

*3

---

ANEXA IV

Anexa IV la Orientarea BCE/2012/27 se modifică după cum urmează:

| 1. | La punctul 14, subpunctul 14 litera (d) se înlocuiește cu următorul text:






  „(d) | ordinele SWIFT care utilizează mesajele MT 103 nu pot fi transmise.” |
| --- | --- | --- |

1.

La punctul 14, subpunctul 14 litera (d) se înlocuiește cu următorul text:

„(d)

ordinele SWIFT care utilizează mesajele MT 103 nu pot fi transmise.”

| 2. | La punctul 18 subpunctul 1 litera (b), primul rând din tabel se înlocuiește cu următorul text:









  „Interval | De la (milioane EUR/zi de operare) | La (milioane EUR/zi de operare) | Comision anual (EUR) | Comision lunar (EUR)” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2.

La punctul 18 subpunctul 1 litera (b), primul rând din tabel se înlocuiește cu următorul text:

„Interval

De la (milioane EUR/zi de operare)

La (milioane EUR/zi de operare)

Comision anual (EUR)

Comision lunar (EUR)”

| 3. | La punctul 18 subpunctul 1 litera (d), ultimul paragraf se elimină. |
| --- | --- |

3.

La punctul 18 subpunctul 1 litera (d), ultimul paragraf se elimină.

---

ANEXA V

Se introduce următoarea anexă IVa la Orientarea BCE/2012/27:

„ANEXA IVa

SERVICIUL TIPS PENTRU SISTEMELE AUXILIARE CARE DECONTEAZĂ PLĂȚI INSTANT

1.   Definiții

În sensul prezentei anexe și în completarea definițiilor de la articolul 1 din anexa IIb:

| 1. | „bancă centrală a sistemului auxiliar” [ancillary system central bank (ASCB)] înseamnă banca centrală din Eurosistem cu care sistemul auxiliar relevant care decontează plăți instant în registrele proprii a încheiat un acord bilateral pentru decontarea plăților instant ale sistemului auxiliar; |
| --- | --- |

1.

„bancă centrală a sistemului auxiliar” [ancillary system central bank (ASCB)] înseamnă banca centrală din Eurosistem cu care sistemul auxiliar relevant care decontează plăți instant în registrele proprii a încheiat un acord bilateral pentru decontarea plăților instant ale sistemului auxiliar;

| 2. | „volum brut de bază” (underlying gross volume) înseamnă numărul de plăți instant decontate în registrele proprii ale sistemelor auxiliare și permise din fonduri deținute în contul tehnic TIPS AS. Nu sunt incluse plățile instant către sau dinspre TIPS DCA sau alte conturi tehnice TIPS AS; |
| --- | --- |

2.

„volum brut de bază” (underlying gross volume) înseamnă numărul de plăți instant decontate în registrele proprii ale sistemelor auxiliare și permise din fonduri deținute în contul tehnic TIPS AS. Nu sunt incluse plățile instant către sau dinspre TIPS DCA sau alte conturi tehnice TIPS AS;

| 3. | „entitate ordonatoare” (instructing party) înseamnă o entitate care a fost desemnată ca atare de un sistem auxiliar și care este autorizată să trimită ordine de plată către Platforma TIPS și/sau să primească ordine de plată de la Platforma TIPS în numele respectivului sistem auxiliar sau al unei entități adresabile a respectivului sistem auxiliar. |
| --- | --- |

3.

„entitate ordonatoare” (instructing party) înseamnă o entitate care a fost desemnată ca atare de un sistem auxiliar și care este autorizată să trimită ordine de plată către Platforma TIPS și/sau să primească ordine de plată de la Platforma TIPS în numele respectivului sistem auxiliar sau al unei entități adresabile a respectivului sistem auxiliar.

2.   Intrarea ordinelor de plată în sistem și irevocabilitatea acestora

Aplicarea articolului 20 din anexa IIb, referitor la momentul intrării ordinelor de plată instant, a răspunsurilor pozitive la solicitările de returnare, a ordinelor de transfer de lichiditate din TIPS DCA într-un cont tehnic TIPS AS și a ordinelor de transfer de lichiditate dintr-un cont tehnic TIPS AS în TIPS DCA în sistemul component al TARGET2 relevant nu produce niciun efect asupra regulilor sistemelor auxiliare care stipulează un moment de intrare în sistemul auxiliar și/sau de irevocabilitate a ordinelor de transfer inițiate într-un astfel de sistem auxiliar anterior momentului intrării respectivului ordin de plată în sistemul component al TARGET2 respectiv.

3.   Conturi deschise pentru facilitarea decontării plăților instant în registrele proprii ale sistemelor auxiliare

| (1) | Pentru a facilita decontarea plăților instant aferente sistemelor auxiliare în TIPS, se deschide un cont tehnic TIPS AS. |
| --- | --- |

(1)

Pentru a facilita decontarea plăților instant aferente sistemelor auxiliare în TIPS, se deschide un cont tehnic TIPS AS.

| (2) | Un cont tehnic TIPS AS este identificat prin intermediul unui număr de cont unic de până la 34 de caractere care va avea structura prezentată în tabelul următor. | Denumire (Name) | Format | Cuprins |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Partea A | Tip de cont | Exact 1 caracter | „A” pentru contul tehnic al sistemului auxiliar |
| Codul de țară al băncii centrale | Exact 2 caractere | Cod de țară ISO 3166-1 |
| Codul monedei | Exact 3 caractere | EUR |
| Partea B | Titular de cont | Exact 11 caractere | Codul BIC |
| Partea C | Subclasificarea contului | Până la 17 caractere | Text liber (alfanumeric) furnizat de titularul de cont |

(2)

Un cont tehnic TIPS AS este identificat prin intermediul unui număr de cont unic de până la 34 de caractere care va avea structura prezentată în tabelul următor.

Denumire (Name)

Format

Cuprins

Partea A

Tip de cont

Exact 1 caracter

„A” pentru contul tehnic al sistemului auxiliar

Codul de țară al băncii centrale

Exact 2 caractere

Cod de țară ISO 3166-1

Codul monedei

Exact 3 caractere

EUR

Partea B

Titular de cont

Exact 11 caractere

Codul BIC

Partea C

Subclasificarea contului

Până la 17 caractere

Text liber (alfanumeric) furnizat de titularul de cont

| (3) | Conturile tehnice TIPS AS pot avea pe parcursul zilei doar sold zero sau pozitiv, iar pe perioada nopții pot menține un sold pozitiv. Soldul de pe perioada nopții al contului este supus regulilor privind remunerarea care se aplică fondurilor de garantare în temeiul articolului 11 din prezenta orientare. |
| --- | --- |

(3)

Conturile tehnice TIPS AS pot avea pe parcursul zilei doar sold zero sau pozitiv, iar pe perioada nopții pot menține un sold pozitiv. Soldul de pe perioada nopții al contului este supus regulilor privind remunerarea care se aplică fondurilor de garantare în temeiul articolului 11 din prezenta orientare.

4.   Procedura de decontare

| (1) | Sistemul auxiliar utilizează un cont tehnic TIPS AS pentru a colecta lichiditatea necesară rezervată de membrii compensatori pentru a-și finanța pozițiile. |
| --- | --- |

(1)

Sistemul auxiliar utilizează un cont tehnic TIPS AS pentru a colecta lichiditatea necesară rezervată de membrii compensatori pentru a-și finanța pozițiile.

| (2) | La cerere, sistemul auxiliar este informat cu privire la creditarea și debitarea contului său tehnic TIPS AS. |
| --- | --- |

(2)

La cerere, sistemul auxiliar este informat cu privire la creditarea și debitarea contului său tehnic TIPS AS.

| (3) | Un sistem auxiliar poate trimite ordine de plată instant și răspunsuri pozitive la solicitările de returnare către orice titular de TIPS DCA sau către orice sistem auxiliar din TIPS. Un sistem auxiliar primește și procesează ordine de plată instant, solicitări de returnare și răspunsuri pozitive la solicitările de returnare din partea oricărui titular de TIPS DCA sau a oricărui sistem auxiliar TIPS. |
| --- | --- |

(3)

Un sistem auxiliar poate trimite ordine de plată instant și răspunsuri pozitive la solicitările de returnare către orice titular de TIPS DCA sau către orice sistem auxiliar din TIPS. Un sistem auxiliar primește și procesează ordine de plată instant, solicitări de returnare și răspunsuri pozitive la solicitările de returnare din partea oricărui titular de TIPS DCA sau a oricărui sistem auxiliar TIPS.

5.   Interfața pentru utilizator

| (1) | Titularul de cont tehnic TIPS AS are acces la Platforma TIPS în modul A2A și se poate conecta, de asemenea, în modul U2A fie direct, fie prin intermediul uneia sau mai multor entități ordonatoare. |
| --- | --- |

(1)

Titularul de cont tehnic TIPS AS are acces la Platforma TIPS în modul A2A și se poate conecta, de asemenea, în modul U2A fie direct, fie prin intermediul uneia sau mai multor entități ordonatoare.

| (2) | Accesul la Platforma TIPS permite titularilor de cont tehnic TIPS AS:






  (a) | să acceseze informații referitoare la conturile proprii și să-și administreze CMB; |
| --- | --- | --- |

(2)

Accesul la Platforma TIPS permite titularilor de cont tehnic TIPS AS:

(a)

să acceseze informații referitoare la conturile proprii și să-și administreze CMB;

| (b) | să inițieze ordine de transfer de lichiditate dintr-un cont tehnic TIPS AS în TIPS DCA; și |
| --- | --- |

(b)

să inițieze ordine de transfer de lichiditate dintr-un cont tehnic TIPS AS în TIPS DCA; și

| (c) | să gestioneze anumite date statice. |
| --- | --- |

(c)

să gestioneze anumite date statice.

6.   Lista comisioanelor și facturarea

| (1) | Un sistem auxiliar din TIPS este supus următoarelor două comisioane:






  (a) | un comision per tranzacție, calculat pe aceeași bază ca și lista de comisioane pentru titularii de cont TIPS DCA conform apendicelui IV din anexa IIb. |
| --- | --- | --- |

(1)

Un sistem auxiliar din TIPS este supus următoarelor două comisioane:

(a)

un comision per tranzacție, calculat pe aceeași bază ca și lista de comisioane pentru titularii de cont TIPS DCA conform apendicelui IV din anexa IIb.

| (b) | un comision bazat pe volumul brut de bază al plăților instant decontate pe platforma proprie a sistemului auxiliar și permise de pozițiile prefinanțate din contul tehnic TIPS AS. Comisionul este de 0.0005 EUR per plată instant. |
| --- | --- |

(b)

un comision bazat pe volumul brut de bază al plăților instant decontate pe platforma proprie a sistemului auxiliar și permise de pozițiile prefinanțate din contul tehnic TIPS AS. Comisionul este de 0.0005 EUR per plată instant.

| (2) | Volumul brut de bază al plăților instant ale sistemului auxiliar, se calculează de către banca centrală a sistemului auxiliar în fiecare lună pe baza volumului brut de bază din luna precedentă, rotunjit în jos la cea mai apropiată zecime și raportat de sistemul auxiliar, cel târziu până în a treia zi de operare a lunii următoare. Volumul brut calculat se aplică la calculul comisionului în cursul lunii următoare. |
| --- | --- |

(2)

Volumul brut de bază al plăților instant ale sistemului auxiliar, se calculează de către banca centrală a sistemului auxiliar în fiecare lună pe baza volumului brut de bază din luna precedentă, rotunjit în jos la cea mai apropiată zecime și raportat de sistemul auxiliar, cel târziu până în a treia zi de operare a lunii următoare. Volumul brut calculat se aplică la calculul comisionului în cursul lunii următoare.

| (3) | Fiecare sistem auxiliar primește o factură de la banca centrală a sistemului auxiliar pentru luna anterioară, pe baza comisioanelor menționate la subpunctul 1 de la acest punct, nu mai târziu de a noua zi de operare a lunii următoare. Plățile se efectuează nu mai târziu de a paisprezecea zi de operare a lunii în care este emisă factura în contul indicat de banca centrală a sistemului auxiliar sau se debitează dintr-un cont indicat de sistemul auxiliar. |
| --- | --- |

(3)

Fiecare sistem auxiliar primește o factură de la banca centrală a sistemului auxiliar pentru luna anterioară, pe baza comisioanelor menționate la subpunctul 1 de la acest punct, nu mai târziu de a noua zi de operare a lunii următoare. Plățile se efectuează nu mai târziu de a paisprezecea zi de operare a lunii în care este emisă factura în contul indicat de banca centrală a sistemului auxiliar sau se debitează dintr-un cont indicat de sistemul auxiliar.

| (4) | În scopul listelor de comisioane și al facturării în temeiul prezentei anexe:






  (a) | un sistem auxiliar care a fost desemnat ca sistem în temeiul Directivei 98/26/CE este tratat ca un sistem auxiliar separat, chiar dacă este operat de o entitate juridică care operează un alt sistem auxiliar; |
| --- | --- | --- |

(4)

În scopul listelor de comisioane și al facturării în temeiul prezentei anexe:

(a)

un sistem auxiliar care a fost desemnat ca sistem în temeiul Directivei 98/26/CE este tratat ca un sistem auxiliar separat, chiar dacă este operat de o entitate juridică care operează un alt sistem auxiliar;

| (b) | un sistem auxiliar care nu a fost desemnat ca sistem în temeiul Directivei 98/26/CE este tratat ca sistem auxiliar separat în cazul în care îndeplinește următoarele criterii:






  (i) | este constituit ca un acord formal, sub forma unui contract sau a unui instrument legislativ; |
| --- | --- | --- |

(b)

un sistem auxiliar care nu a fost desemnat ca sistem în temeiul Directivei 98/26/CE este tratat ca sistem auxiliar separat în cazul în care îndeplinește următoarele criterii:

(i)

este constituit ca un acord formal, sub forma unui contract sau a unui instrument legislativ;

| (ii) | are mai mult de un [ membru] [participant] [cu excepția operatorului de sistem al sistemului respectiv]; |
| --- | --- |

(ii)

are mai mult de un [ membru] [participant] [cu excepția operatorului de sistem al sistemului respectiv];

| (iii) | este stabilit în scopul compensării și/sau decontării plaților și/sau a instrumentelorfinanciare între participanți; și |
| --- | --- |

(iii)

este stabilit în scopul compensării și/sau decontării plaților și/sau a instrumentelorfinanciare între participanți; și

| (iv) | aplică reguli comune și acorduri standardizate pentru compensarea și decontarea plăților și a instrumentelor financiare între participanți. |
| --- | --- |

(iv)

aplică reguli comune și acorduri standardizate pentru compensarea și decontarea plăților și a instrumentelor financiare între participanți.

| (5) | Comisioanele, în scopul facturării în temeiul prezentului articol pentru perioada 1 decembrie 2021-28 februarie 2022, se ridică la media comisioanelor totale facturate pentru lunile septembrie, octombrie și noiembrie 2021.” |
| --- | --- |

(5)

Comisioanele, în scopul facturării în temeiul prezentului articol pentru perioada 1 decembrie 2021-28 februarie 2022, se ridică la media comisioanelor totale facturate pentru lunile septembrie, octombrie și noiembrie 2021.”

---

ANEXA VI

Se adaugă următorul apendice VIII la anexa II la Orientarea BCE/2012/27:

„Apendicele VIII

Cerințe privind gestionarea securității informațiilor și gestionarea continuității activității

Gestionarea securității informațiilor

Aceste cerințe se aplică fiecărui participant, cu excepția cazului în care participantul demonstrează că nu i se aplică o cerință specifică. La stabilirea domeniului de aplicare a cerințelor în cadrul infrastructurii sale, participantul ar trebui să identifice elementele care fac parte din lanțul tranzacției de plată (Payment Transaction Chain - PTC). În mod specific, PTC începe la un punct de intrare (Point of Entry - PoE), respectiv un sistem implicat în crearea de tranzacții (de exemplu stații de lucru, aplicații de tip front-office și back-office, middleware) și se încheie la sistemul responsabil pentru transmiterea mesajului către SWIFT (de exemplu SWIFT VPN Box) sau internet (acesta din urmă fiind aplicabil accesului prin internet).

Cerința 1.1: Politica în domeniul securității informațiilor

Conducerea trebuie să stabilească o direcție clară de politică în conformitate cu obiectivele de afaceri și să își exprime susținerea și angajamentul pentru asigurarea securității informațiilor prin emiterea, aprobarea și menținerea unei politici de securitate a informațiilor care vizează gestionarea securității informațiilor și a rezilienței cibernetice în întreaga organizație în ceea ce privește identificarea, evaluarea și tratarea riscurilor legate de securitatea informațiilor și de reziliența cibernetică. Politica ar trebui să conțină cel puțin următoarele secțiuni: obiective, domeniu de aplicare (inclusiv domenii precum organizarea, resursele umane, administrarea activelor etc.), principii și alocarea responsabilităților.

Cerința 1.2: Organizarea internă

Trebuie stabilit un cadru de securitate a informațiilor pentru implementarea politicii de securitate a informațiilor în cadrul organizației. Conducerea trebuie să coordoneze și să revizuiască stabilirea cadrului de securitate a informațiilor pentru a asigura implementarea politicii de securitate a informațiilor (potrivit cerinței 1.1) în întreaga organizație, inclusiv alocarea de resurse suficiente și atribuirea de responsabilități în materie de securitate în acest scop.

Cerința 1.3: Părțile externe

Securitatea informațiilor organizației și a sistemelor de prelucrare a informațiilor nu ar trebui să fie redusă prin introducerea unei părți/unor părți externe sau a produselor/serviciilor furnizate de acestea și/sau prin dependența de acestea. Orice acces al părților externe la sistemele organizației de prelucrare a informațiilor trebuie controlat. În cazul în care părțile externe sau produsele/servicile părților externe sunt necesare pentru accesul la sistemele organizației de prelucrare a informațiilor, trebuie efectuată o evaluare a riscurilor pentru a determina implicațiile în materie de securitate și cerințele de control. Controalele trebuie agreate și definite într-un acord cu fiecare parte externă relevantă.

Cerința 1.4: Administrarea activelor

Toate activele informaționale, procesele operaționale și sistemele informatice subiacente, cum ar fi sistemele de operare, infrastructurile, aplicațiile de business, produsele standard, serviciile și aplicațiile dezvoltate de utilizatori, din aria de acoperire a lanțului tranzacției de plată, sunt luate în evidență și au un proprietar desemnat. Trebuie atribuită responsabilitatea pentru întreținerea și operarea controalelor adecvate în cadrul proceselor operaționale și a componentelor informatice aferente, pentru a proteja activele informaționale. Notă: proprietarul poate delega implementarea unor controale specifice, după caz, dar rămâne răspunzător pentru protecția adecvată a activelor.

Cerința 1.5: Clasificarea activelor informaționale

Activele informaționale se clasifică în funcție de caracterul lor critic pentru furnizarea fără probleme a serviciului de către participant. Clasificarea indică necesitatea, prioritățile și gradul de protecție necesar atunci când se tratează respectivul activ informațional în procesele operaționale relevante și ia de asemenea în considerare componentele IT subiacente. Trebuie utilizată o schemă de clasificare a activelor informaționale aprobată de conducere pentru a defini un set adecvat de controale de protecție pe tot parcursul ciclului de viață al activelor informaționale (inclusiv eliminarea și distrugerea activelor informaționale) și pentru a comunica necesitatea unor măsuri specifice de manipulare.

Cerința 1.6: Securitatea resurselor umane

Responsabilitățile în materie de securitate trebuie abordate înainte de angajare în fișe ale postului adecvate și în termenii și condițiile de încadrare în muncă. Toți candidații pentru angajare, contractanții și utilizatorii terți sunt verificați în mod corespunzător, în special în cazul locurilor de muncă care presupun acces la informații sensibile. Angajații, contractanții și utilizatorii terți ai sistemelor de prelucrare a informațiilor semnează un acord privind rolurile și responsabilitățile lor în materie de securitate. Trebuie asigurat un nivel adecvat de conștientizare în rândul tuturor angajaților, contractanților și utilizatorilor terți, și li se oferă acestora educație și formare în ceea ce privește procedurile de securitate și utilizarea corectă a sistemelor de prelucrare a informațiilor, pentru a reduce la minimum posibilele riscuri în materie de securitate. Trebuie stabilit un proces disciplinar formal pentru angajați pentru abordarea cazurilor de încălcare a securității. Trebuie stabilite responsabilități pentru a se asigura gestionarea ieșirii din organizație a unui angajat, a unui contractant sau a unui utilizator terț sau a transferului acestuia în cadrul organizației, precum și faptul că sunt finalizate procedurile de returnare a tuturor echipamentelor și de anulare a tuturor drepturilor de acces.

Cerința 1.7: Securitatea fizică și în materie de mediu

Sistemele de prelucrare a informațiilor critice sau sensibile trebuie amplasate în zone securizate, protejate de perimetre de securitate definite, cu bariere de securitate și controale la intrare adecvate. Acestea trebuie protejate fizic împotriva accesului neautorizat, a deteriorării și a interferențelor. Accesul trebuie acordat numai persoanelor care intră sub incidența cerinței 1.6. Trebuie stabilite proceduri și standarde pentru a proteja suporturile fizice care conțin active informaționale atunci când se află în tranzit.

Echipamentele trebuie protejate împotriva amenințărilor fizice și de mediu. Protecția echipamentelor (inclusiv a echipamentelor utilizate în afara amplasamentului) și protecția împotriva furtului sunt necesare pentru a reduce riscul de acces neautorizat la informații și pentru a proteja informațiile și echipamentele împotriva pierderii sau deteriorării. Pot fi necesare măsuri speciale de protecție împotriva amenințărilor fizice și de protejare a sistemelor suport, cum ar fi infrastructura de alimentare cu energie electrică și de cablare.

Cerința 1.8: Gestionarea operațiunilor

Trebuie stabilite responsabilități și proceduri pentru gestionarea și operarea sistemelor de prelucrare a informațiilor care acoperă toate sistemele subiacente din lanțul tranzacției de plată de la un capăt la altul.

În ceea ce privește procedurile operaționale, inclusiv administrarea tehnică a sistemelor informatice, trebuie implementată separarea sarcinilor, unde este cazul, pentru a reduce riscul de utilizare necorespunzătoare din neglijență sau deliberată a sistemului. În cazul în care separarea sarcinilor nu poate fi implementată din motive obiective consemnate, trebuie implementate controale compensatorii în urma unei analize formale a riscurilor. Trebuie stabilite controale pentru a preveni și detecta introducerea de cod dăunător (malware) pentru sistemele din lanțul de tranzacției de plată. De asemenea, trebuie stabilite controale (inclusiv cunoașterea de către utilizatori) pentru a preveni, detecta și elimina codul dăunător. Codul mobil se utilizează numai din surse sigure (de exemplu componentele Microsoft COM semnate și Java Applets). Configurația browserului (de exemplu utilizarea extensiilor și a componentelor de tip plugin) trebuie să fie strict controlată.

Trebuie implementate de către conducere politici de efectuare de copii de rezervă și de recuperare a datelor; aceste politici de recuperare includ un plan al procesului de restaurare, care este testat la intervale regulate, cel puțin anual.

Sistemele care sunt critice pentru securitatea plăților sunt monitorizate, iar evenimentele relevante pentru securitatea informațiilor se înregistrează. Se utilizează jurnalele operatorilor pentru a se asigura că sunt identificate problemele sistemului informațional. Jurnalele operatorilor sunt revizuite periodic, pe baza unui eșantion, în funcție de gradul critic al operațiunilor. Se utilizează monitorizarea sistemului pentru a verifica eficacitatea controalelor care sunt identificate ca fiind critice pentru securitatea plăților și pentru a verifica conformitatea cu un model de politică de acces.

Schimburile de informații dintre organizații se bazează pe o politică formală de schimb, sunt efectuate în conformitate cu acordurile de schimb dintre părțile implicate și respectă orice legislație relevantă. Componentele software ale părților terțe utilizate în schimbul de informații cu TARGET2 (cum ar fi software-ul primit de la un birou de servicii în scenariul 2 din secțiunea privind aria de acoperire din documentul TARGET2 privind aranjamentul de autocertificare) trebuie utilizate în cadrul unui acord formal cu terțul.

Cerința 1.9: Controlul accesului

Accesul la active informaționale trebuie justificat pe baza cerințelor de business (necesitatea de a cunoaște) (1) și în conformitate cu cadrul stabilit al politicilor corporative (inclusiv politica de securitate a informațiilor). Trebuie definite reguli clare de control al accesului, pe baza principiului celui mai mic privilegiu (2), pentru a reflecta îndeaproape necesitățile proceselor de business și informatice corespunzătoare. Dacă este cazul (de exemplu, pentru gestionarea copiilor de rezervă), controlul accesului logic ar trebui să fie în concordanță cu controlul accesului fizic, cu excepția cazului în care există controale compensatorii adecvate (de exemplu criptarea, anonimizarea datelor cu caracter personal).

Trebuie instituite proceduri formale și documentate pentru a controla alocarea drepturilor de acces la sistemele informaționale și la serviciile care intră în aria de acoperire a lanțului tranzacției de plată. Procedurile acoperă toate etapele ciclului de viață al accesului utilizatorilor, de la înregistrarea inițială a noilor utilizatori până la eliminarea definitivă a utilizatorilor care nu mai necesită acces.

Se acordă o atenție deosebită, după caz, alocării drepturilor de acces a căror importanță este atât de semnificativă încât utilizarea abuzivă a respectivelor drepturi de acces ar putea avea un impact negativ grav asupra operațiunilor participantului (de exemplu drepturile de acces care permit administrarea sistemului, anularea controalelor sistemului, accesul direct la datele de business).

Trebuie stabilite controale adecvate pentru identificarea, autentificarea și autorizarea utilizatorilor în anumite puncte din rețeaua organizației, de exemplu pentru accesul local și de la distanță la sistemele din lanțul tranzacției de plată. Pentru asigurarea alocării răspunderii, conturile personale nu sunt partajate.

În ceea ce privește parolele, regulile trebuie stabilite și impuse prin controale specifice pentru a se asigura că parolele nu pot fi ghicite cu ușurință, de exemplu, reguli privind complexitatea și valabilitatea limitată în timp. Trebuie stabilit un protocol sigur de recuperare și/sau de resetare a parolei.

Trebuie elaborată și implementată o politică privind utilizarea controalelor criptografice pentru a proteja confidențialitatea, autenticitatea și integritatea informațiilor. Se stabilește o politică de gestionare a cheilor pentru a sprijini utilizarea controalelor criptografice.

Trebuie să existe o politică de vizualizare a informațiilor confidențiale pe ecran sau în format tipărit (de exemplu, o politică de tip ecran curat sau birou curat) pentru a reduce riscul de acces neautorizat.

Atunci când se lucrează de la distanță, trebuie luate în considerare riscurile de a lucra într-un mediu neprotejat și trebuie aplicate controale tehnice și organizaționale adecvate.

Cerința 1.10: Achiziționarea, dezvoltarea și întreținerea sistemelor informaționale

Cerințele de securitate trebuie identificate și agreate înainte de dezvoltarea și/sau implementarea sistemelor informaționale.

Trebuie construite controale adecvate în aplicații, inclusiv în aplicațiile dezvoltate de utilizatori, pentru a se asigura prelucrarea corectă. Aceste controale includ validarea datelor de intrare, a prelucrării interne și a datelor de ieșire. Pot fi necesare controale suplimentare pentru sistemele care prelucrează sau au un impact asupra informațiilor sensibile, valoroase sau critice. Aceste controale se stabilesc pe baza cerințelor de securitate și a evaluării riscurilor în conformitate cu politicile stabilite (de exemplu politica de securitate a informațiilor, politica de control criptografic).

Cerințele operaționale ale noilor sisteme trebuie stabilite, documentate și testate înainte de acceptarea și utilizarea lor. În ceea ce privește securitatea rețelei, ar trebui implementate controale adecvate, inclusiv segmentarea și gestionarea în condiții de siguranță, pe baza caracterului critic al fluxurilor de date și a nivelului de risc al zonelor de rețea din cadrul organizației. Trebuie să existe controale specifice pentru a proteja informațiile sensibile transmise prin rețelele publice.

Accesul la fișierele de sistem și la codul sursă al programului trebuie controlat, iar proiectele informatice și activitățile suport trebuie să se desfășoare în condiții de siguranță. Trebuie să se acorde atenție evitării expunerii datelor sensibile în mediile de testare. Mediile de proiect și de suport trebuie controlate strict. Implementarea schimbărilor în producție trebuie strict controlată. Trebuie realizată o evaluare a riscurilor aferente schimbărilor majore care urmează să fie implementate în producție.

Activitățile periodice de testare a securității sistemelor în producție se desfășoară, de asemenea, în conformitate cu un plan predefinit, bazat pe rezultatul unei evaluări a riscurilor, iar testele de securitate includ, cel puțin, evaluări ale vulnerabilității. Toate deficiențele evidențiate în timpul activităților de testare a securității trebuie evaluate, și trebuie pregătite și urmărite în timp util planuri de acțiune pentru eliminarea oricărei lacune identificate.

Cerința 1.11: Securitatea informațiilor în relațiile cu furnizorii (3)

Pentru a asigura protecția sistemelor informaționale interne ale participantului care sunt accesibile furnizorilor, trebuie documentate și agreate în mod oficial cu furnizorul cerințele de securitate a informațiilor pentru diminuarea riscurilor asociate accesului furnizorului .

Cerința 1.12: Gestionarea incidentelor de securitate a informațiilor și îmbunătățiri

Pentru a asigura o abordare coerentă și eficace a gestionării incidentelor de securitate a informațiilor, inclusiv a comunicării privind evenimentele de securitate și punctele slabe în materie de securitate, trebuie stabilite și testate rolurile, responsabilitățile și procedurile, la nivel de business și tehnic, astfel încât să se asigure o redresare rapidă, eficace și ordonată și în condiții de siguranță în urma incidentelor de securitate a informațiilor, inclusiv a scenariilor legate de o cauză cibernetică (de exemplu o fraudă săvârșită de un atacator extern sau intern). Personalul implicat în aceste proceduri trebuie să fie instruit în mod corespunzător.

Cerința 1.13: Revizuirea conformității tehnice

Sistemele informaționale interne ale unui participant (de exemplu sistemele de back- office, rețelele interne și conectivitatea la rețele externe) sunt evaluate periodic din punct de vedere al conformității cu cadrul de politici stabilit al organizației (de exemplu politica de securitate a informațiilor, politica de control criptografic).

Cerința 1.14: Virtualizarea

Mașinile virtuale de tip guest trebuie să respecte toate măsurile de securitate stabilite pentru hardware și sisteme fizice (de exemplu procese de hardening, de logare). Controalele privind hipervizoarele trebuie să includă: procese de hardening ale hipervizorului și a sistemului de operare gazdă, remediere regulată a deficiențelor, separare strictă a diferitelor medii (de exemplu producție și dezvoltare). Gestionarea centralizată, logarea și monitorizarea, precum și gestionarea drepturilor de acces, în special pentru conturile cu multe privilegii, trebuie implementate pe baza unei evaluări a riscurilor. Mașinile virtuale de tip guest gestionate de același hipervizor trebuie să aibă un profil de risc similar.

Cerința 1.15: Informatica de tip Cloud

Utilizarea soluțiilor de tip cloud publice și/sau hibride în lanțul tranzacției de plată trebuie să se bazeze pe o evaluare formală a riscurilor, ținând seama de controalele tehnice și de clauzele contractuale aferente soluției cloud.

Dacă se utilizează soluții cloud hibride, se înțelege că nivelul critic al întregului sistem este cel mai ridicat dintre cele ale sistemelor conectate. Toate componentele de la sediu ale soluțiilor hibride trebuie să fie separate de celelalte sisteme instalate la sediu.

Gestionarea continuității activității (aplicabilă numai participanților critici)

Următoarele cerințe (2.1-2.6) se referă la gestionarea continuității activității. Fiecare participant la TARGET2 clasificat de Eurosistem ca fiind critic pentru buna funcționare a sistemului TARGET2 trebuie să aibă implementată o strategie de continuitate a activității care să cuprindă următoarele elemente:

| Cerința 2.1 | : | Trebuie dezvoltate planuri de continuitate a activității și proceduri pentru menținerea acestora. |
| --- | --- | --- |
| Cerința 2.2 | : | Trebuie să fie disponibil un sediu operațional secundar. |
| Cerința 2.3 | : | Profilul de risc al sediului secundar trebuie să fie diferit de cel al sediului principal, pentru a evita ca ambele sedii să fie afectate simultan de același eveniment. De exemplu, sediul secundar trebuie să fie într-o rețea electrică și un circuit central de telecomunicații diferite de cele ale sediului principal. |
| Cerința 2.4 | : | În cazul unei perturbări operaționale majore care face ca sediul principal să fie inaccesibil și/sau ca personalul critic să fie indisponibil, participantul critic trebuie să fie în măsură să reia operațiunile normale de la sediul secundar, unde să fie posibilă închiderea corespunzătoare a zilei de operare și deschiderea următoarei/următoarelor zile de operare. |
| Cerința 2.5 | : | Trebuie să existe proceduri pentru a se asigura că procesarea tranzacțiilor este reluată de la sediul secundar într-un interval de timp rezonabil după întreruperea inițială a serviciului și proporțional cu caracterul critic al activității întrerupte. |
| Cerința 2.6 | : | Capacitatea de a face față perturbărilor operaționale este testată cel puțin o dată pe an, iar personalul critic este instruit în mod corespunzător. Perioada maximă dintre testări nu depășește un an. |

Cerința 2.1

:

Trebuie dezvoltate planuri de continuitate a activității și proceduri pentru menținerea acestora.

Cerința 2.2

:

Trebuie să fie disponibil un sediu operațional secundar.

Cerința 2.3

:

Profilul de risc al sediului secundar trebuie să fie diferit de cel al sediului principal, pentru a evita ca ambele sedii să fie afectate simultan de același eveniment. De exemplu, sediul secundar trebuie să fie într-o rețea electrică și un circuit central de telecomunicații diferite de cele ale sediului principal.

Cerința 2.4

:

În cazul unei perturbări operaționale majore care face ca sediul principal să fie inaccesibil și/sau ca personalul critic să fie indisponibil, participantul critic trebuie să fie în măsură să reia operațiunile normale de la sediul secundar, unde să fie posibilă închiderea corespunzătoare a zilei de operare și deschiderea următoarei/următoarelor zile de operare.

Cerința 2.5

:

Trebuie să existe proceduri pentru a se asigura că procesarea tranzacțiilor este reluată de la sediul secundar într-un interval de timp rezonabil după întreruperea inițială a serviciului și proporțional cu caracterul critic al activității întrerupte.

Cerința 2.6

:

Capacitatea de a face față perturbărilor operaționale este testată cel puțin o dată pe an, iar personalul critic este instruit în mod corespunzător. Perioada maximă dintre testări nu depășește un an.

---

(1)  Principiul necesității de a cunoaște se referă la identificarea setului de informații la care o persoană are nevoie de acces pentru a-și îndeplini atribuțiile.

1

(2)  Principiul celui mai mic privilegiu se referă la adaptarea profilului de acces al unei persoane la un sistem informatic pentru a corespunde rolului de business corespunzător.

2

(3)  În contextul acestui exercițiu, prin furnizor ar trebui să se înțeleagă orice terț (și personalul acestuia) care este parte la un contract (acord) cu instituția pentru a furniza un serviciu și, în temeiul acordului de servicii, terțului (și personalului acestuia) i se acordă acces, fie de la distanță, fie la fața locului, la informații și/sau la sisteme informaționale și/sau la facilitățile de procesare a informațiilor ale instituției care intră în domeniul de aplicare sau este asociat domeniulul de aplicare aferent exercițiului TARGET2 privind autocertificarea.

3

---