# Den Europæiske Unions L 399/2021

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 399 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 64. årgang11. november 2021 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 399

Dansk udgave

Retsforskrifter

64. årgang11. november 2021

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2021/1956 af 10. november 2021 om oprettelse og tilrettelæggelse af EU-vidensnetværket om civilbeskyttelse
  (meddelt under nummer C(2021) 7939)

   (
  1
  ) | 1 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

AFGØRELSER

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2021/1956 af 10. november 2021 om oprettelse og tilrettelæggelse af EU-vidensnetværket om civilbeskyttelse
  (meddelt under nummer C(2021) 7939)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer C(2021) 7939)

1

1

| | | III   Andre retsakter |
| --- | --- | --- |
| | | DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE |
| | * | EFTA-Tilsynsmyndighedens delegerede afgørelse nr. 203/21/COL af 16. juli 2021 om godkendelse af Norges og Islands nationale foranstaltninger til begrænsning af virkningerne af visse sygdomme hos vanddyr i henhold til artikel 226, stk. 3, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/429 og om ophævelse af afgørelse nr. 58/16/COL-D [2021/1957] | 8 |

III   Andre retsakter

DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE

*

EFTA-Tilsynsmyndighedens delegerede afgørelse nr. 203/21/COL af 16. juli 2021 om godkendelse af Norges og Islands nationale foranstaltninger til begrænsning af virkningerne af visse sygdomme hos vanddyr i henhold til artikel 226, stk. 3, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/429 og om ophævelse af afgørelse nr. 58/16/COL-D [2021/1957]

8

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

AFGØRELSER

| 11.11.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 399/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 399/1

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2021/1956

af 10. november 2021

om oprettelse og tilrettelæggelse af EU-vidensnetværket om civilbeskyttelse

(meddelt under nummer C(2021) 7939)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1313/2013/EU af 17. december 2013 om en EU-civilbeskyttelsesmekanisme (1), særlig artikel 32, stk. 1, litra h), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | EU-civilbeskyttelsesmekanismen (»EU-mekanismen«), der er omhandlet i afgørelse nr. 1313/2013/EU, sigter mod at styrke samarbejdet mellem Unionen og medlemsstaterne og fremme koordineringen på civilbeskyttelsesområdet for at gøre Unionens indsats i tilfælde af naturkatastrofer og menneskeskabte katastrofer mere effektiv. |
| --- | --- |

(1)

EU-civilbeskyttelsesmekanismen (»EU-mekanismen«), der er omhandlet i afgørelse nr. 1313/2013/EU, sigter mod at styrke samarbejdet mellem Unionen og medlemsstaterne og fremme koordineringen på civilbeskyttelsesområdet for at gøre Unionens indsats i tilfælde af naturkatastrofer og menneskeskabte katastrofer mere effektiv.

| (2) | I henhold til artikel 13 i afgørelse nr. 1313/2013/EU oprettes der et EU-vidensnetværk om civilbeskyttelse (»vidensnetværket«) med henblik på at samle, behandle og udbrede viden og oplysninger, der er relevante for EU-mekanismen, og med inddragelse af relevante aktører inden for civilbeskyttelse og katastrofehåndtering, ekspertisecentre, universiteter og forskere. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til artikel 13 i afgørelse nr. 1313/2013/EU oprettes der et EU-vidensnetværk om civilbeskyttelse (»vidensnetværket«) med henblik på at samle, behandle og udbrede viden og oplysninger, der er relevante for EU-mekanismen, og med inddragelse af relevante aktører inden for civilbeskyttelse og katastrofehåndtering, ekspertisecentre, universiteter og forskere.

| (3) | I henhold til artikel 13, stk. 1, i afgørelse nr. 1313/2013/EU støtter Kommissionen gennem vidensnetværket sammenhængen i planlægnings- og beslutningsprocesserne ved at fremme løbende udveksling af viden og information, der involverer alle aktivitetsområder under EU-mekanismen. I forbindelse med denne fremme af løbende udveksling af viden og information udarbejder Kommissionen, gennem vidensnetværket, strategiske planer, som fastlægger vidensnetværkets strategiske retning for de kommende år. |
| --- | --- |

(3)

I henhold til artikel 13, stk. 1, i afgørelse nr. 1313/2013/EU støtter Kommissionen gennem vidensnetværket sammenhængen i planlægnings- og beslutningsprocesserne ved at fremme løbende udveksling af viden og information, der involverer alle aktivitetsområder under EU-mekanismen. I forbindelse med denne fremme af løbende udveksling af viden og information udarbejder Kommissionen, gennem vidensnetværket, strategiske planer, som fastlægger vidensnetværkets strategiske retning for de kommende år.

| (4) | For at skabe synergier med andre relevante grupper og netværk arbejder vidensnetværket tæt sammen med det i artikel 33, stk. 1, i afgørelse nr. 1313/2013/EU omhandlede udvalg og med de af Kommissionens ekspertgrupper, der arbejder med civilbeskyttelse og katastrofehåndtering, som er registreret i Kommissionens register over ekspertgrupper og lignende enheder. Vidensnetværket og Katastrofeberedskabskoordinationscentret (»ERCC«) arbejder tæt sammen for at sikre komplementaritet og gensidig støtte i forbindelse med deres respektive aktiviteter. |
| --- | --- |

(4)

For at skabe synergier med andre relevante grupper og netværk arbejder vidensnetværket tæt sammen med det i artikel 33, stk. 1, i afgørelse nr. 1313/2013/EU omhandlede udvalg og med de af Kommissionens ekspertgrupper, der arbejder med civilbeskyttelse og katastrofehåndtering, som er registreret i Kommissionens register over ekspertgrupper og lignende enheder. Vidensnetværket og Katastrofeberedskabskoordinationscentret (»ERCC«) arbejder tæt sammen for at sikre komplementaritet og gensidig støtte i forbindelse med deres respektive aktiviteter.

| (5) | Vidensnetværket bør ikke lave dobbeltarbejde, men benytte sig af de resultater, der er opnået af Kommissionens andre initiativer, som er relevante for netværkets arbejdsområde. |
| --- | --- |

(5)

Vidensnetværket bør ikke lave dobbeltarbejde, men benytte sig af de resultater, der er opnået af Kommissionens andre initiativer, som er relevante for netværkets arbejdsområde.

| (6) | Med henblik på formelt at oprette vidensnetværket er det nødvendigt at vedtage bestemmelser om vidensnetværkets organisatoriske struktur og arbejde. |
| --- | --- |

(6)

Med henblik på formelt at oprette vidensnetværket er det nødvendigt at vedtage bestemmelser om vidensnetværkets organisatoriske struktur og arbejde.

| (7) | Vidensnetværkets organisatoriske struktur bør udgøres af rådgivende organer og et sekretariat. Vidensnetværkets rådgivende organer er bestyrelsen og arbejdsgrupperne for hver af vidensnetværkets søjler. |
| --- | --- |

(7)

Vidensnetværkets organisatoriske struktur bør udgøres af rådgivende organer og et sekretariat. Vidensnetværkets rådgivende organer er bestyrelsen og arbejdsgrupperne for hver af vidensnetværkets søjler.

| (8) | Bestyrelsen bør primært agere strategisk forum, dvs. yde rådgivning til Kommissionen om den strategiske retning, og have rådgivende tilsynsfunktioner over for vidensnetværket. |
| --- | --- |

(8)

Bestyrelsen bør primært agere strategisk forum, dvs. yde rådgivning til Kommissionen om den strategiske retning, og have rådgivende tilsynsfunktioner over for vidensnetværket.

| (9) | Med henblik på at sikre en effektiv organisering af vidensnetværkets aktiviteter er det nødvendigt at oprette vidensnetværkets sekretariat. Sekretariatsfunktionen bør varetages af Kommissionen og navnlig omfatte forvaltning, administration og koordinering af vidensnetværket. Sekretariatets primære funktion er at sikre sammenhæng, synergier og en smidig informationsstrøm i vidensnetværket og koordinere vidensnetværkets aktiviteter i overensstemmelse med den strategiske planlægning. |
| --- | --- |

(9)

Med henblik på at sikre en effektiv organisering af vidensnetværkets aktiviteter er det nødvendigt at oprette vidensnetværkets sekretariat. Sekretariatsfunktionen bør varetages af Kommissionen og navnlig omfatte forvaltning, administration og koordinering af vidensnetværket. Sekretariatets primære funktion er at sikre sammenhæng, synergier og en smidig informationsstrøm i vidensnetværket og koordinere vidensnetværkets aktiviteter i overensstemmelse med den strategiske planlægning.

| (10) | Vidensnetværket og dets aktiviteter bør inddeles i to søjler, der skal udstikke rammerne for vidensnetværkets aktiviteter og fremme netværksbaserede udvekslinger i henhold til den enkelte søjles emneområde: kapacitetsopbygningssøjlen og forskningssøjlen. Kapacitetsopbygningssøjlen bør have til formål at samle, fremme og styrke kapacitetsopbygningsinitiativer, der er relevante for de interesserede parter på området for civilbeskyttelse og katastrofehåndtering, særligt med henblik på EU-mekanismen. Forskningssøjlen bør have til formål at samle den akademiske verden, fagfolk og beslutningstagere med henblik på et samarbejde på tværs af fag, sektorer og grænser om at anvende videnskabelig viden mere effektivt på katastroferisikostyring, navnlig forebyggelses- og beredskabsaktiviteter. |
| --- | --- |

(10)

Vidensnetværket og dets aktiviteter bør inddeles i to søjler, der skal udstikke rammerne for vidensnetværkets aktiviteter og fremme netværksbaserede udvekslinger i henhold til den enkelte søjles emneområde: kapacitetsopbygningssøjlen og forskningssøjlen. Kapacitetsopbygningssøjlen bør have til formål at samle, fremme og styrke kapacitetsopbygningsinitiativer, der er relevante for de interesserede parter på området for civilbeskyttelse og katastrofehåndtering, særligt med henblik på EU-mekanismen. Forskningssøjlen bør have til formål at samle den akademiske verden, fagfolk og beslutningstagere med henblik på et samarbejde på tværs af fag, sektorer og grænser om at anvende videnskabelig viden mere effektivt på katastroferisikostyring, navnlig forebyggelses- og beredskabsaktiviteter.

| (11) | Kapacitetsopbygningssøjlen bør have fokus på velkendte, eksisterende programmer og projekter, såsom EU-mekanismens uddannelses- og øvelsesprogram, udvekslingen af eksperter i civilbeskyttelse, vidensnetværkets partnerskaber og EU-mekanismens forebyggelses- og beredskabsprogram. Disse programmer bør konsolideres ved en gradvis og fortløbende proces og suppleres af andre kapacitetsopbygningsaktiviteter. Forskningssøjlen bør bygge på og integrere eksisterende videnskabelige strukturer og netværk, der understøtter EU-mekanismen, navnlig videnscentret for katastroferisikostyring, der forvaltes af Europa-Kommissionens Fælles Forskningscenter, og relevante Horisont Europa-programmer, der finansierer forsknings- og innovationsaktiviteter og relaterede netværksinitiativer inden for katastroferisikostyring. |
| --- | --- |

(11)

Kapacitetsopbygningssøjlen bør have fokus på velkendte, eksisterende programmer og projekter, såsom EU-mekanismens uddannelses- og øvelsesprogram, udvekslingen af eksperter i civilbeskyttelse, vidensnetværkets partnerskaber og EU-mekanismens forebyggelses- og beredskabsprogram. Disse programmer bør konsolideres ved en gradvis og fortløbende proces og suppleres af andre kapacitetsopbygningsaktiviteter. Forskningssøjlen bør bygge på og integrere eksisterende videnskabelige strukturer og netværk, der understøtter EU-mekanismen, navnlig videnscentret for katastroferisikostyring, der forvaltes af Europa-Kommissionens Fælles Forskningscenter, og relevante Horisont Europa-programmer, der finansierer forsknings- og innovationsaktiviteter og relaterede netværksinitiativer inden for katastroferisikostyring.

| (12) | Reglerne for vidensnetværksmedlemmernes offentliggørelse af oplysninger bør overholde reglerne om behandling af fortrolige oplysninger. |
| --- | --- |

(12)

Reglerne for vidensnetværksmedlemmernes offentliggørelse af oplysninger bør overholde reglerne om behandling af fortrolige oplysninger.

| (13) | Med henblik på gennemsigtighed i forbindelse med de aktiviteter, som vidensnetværkets organer gennemfører, bør Kommissionen offentliggøre relevante mødedokumenter på den onlineplatform, der er omhandlet i artikel 13, stk. 1, litra d), i afgørelse nr. 1313/2013/EU. |
| --- | --- |

(13)

Med henblik på gennemsigtighed i forbindelse med de aktiviteter, som vidensnetværkets organer gennemfører, bør Kommissionen offentliggøre relevante mødedokumenter på den onlineplatform, der er omhandlet i artikel 13, stk. 1, litra d), i afgørelse nr. 1313/2013/EU.

| (14) | Personoplysninger bør behandles i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 (2). |
| --- | --- |

(14)

Personoplysninger bør behandles i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 (2).

| (15) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er omhandlet i artikel 33, stk. 1, i afgørelse nr. 1313/2013/EU — |
| --- | --- |

(15)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er omhandlet i artikel 33, stk. 1, i afgørelse nr. 1313/2013/EU —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Genstand

Ved denne afgørelse fastsættes der bestemmelser om vidensnetværkets organisatoriske struktur og arbejde, idet der oprettes en bestyrelse, et sekretariat samt arbejdsgrupper for søjlerne, herunder disses sammensætning og opgaver, og fastsættes bestemmelser for arbejdet.

Artikel 2

EU-vidensnetværket om civilbeskyttelse

EU-vidensnetværket om civilbeskyttelse oprettes.

Det skal søge at opfylde de målsætninger og de opgaver, der er fastsat i artikel 13 i afgørelse nr. 1313/2013/EU.

Artikel 3

Vidensnetværkets sammensætning

Vidensnetværkets organisatoriske struktur udgøres af følgende rådgivende organer:

| a) | bestyrelsen |
| --- | --- |

a)

bestyrelsen

| b) | søjlernes arbejdsgrupper. |
| --- | --- |

b)

søjlernes arbejdsgrupper.

Artikel 4

Bestyrelsen

Bestyrelsen rådgiver Kommissionen om forvaltningen af vidensnetværket, idet den sikrer, at det overordnede formål med vidensnetværket og dets primære målsætninger opfyldes, jf. artikel 13 i afgørelse nr. 1313/2013/EU.

Artikel 5

Bestyrelsens medlemmer

1.   Bestyrelsen består af en repræsentant for Kommissionen og en repræsentant for hver af medlemsstaterne. Kommissionen og medlemsstaterne indstiller hver en repræsentant og en stedfortræder til bestyrelsen. Ligelig deltagelse af mænd og kvinder fremmes.

2.   Bestyrelsesmedlemmer, der repræsenterer en medlemsstat, betragtes som »Type D-medlemmer«, jf. artikel 7, stk. 2, litra d), i Kommissionens afgørelse C(2016) 3301 final af 30. maj 2016 om fastlæggelse af horisontale regler om oprettelse af Kommissionens ekspertgrupper og deres funktion.

Artikel 6

Bestyrelsens opgaver

1.   Bestyrelsen har navnlig til opgave at:

| 1) | rådgive om vidensnetværkets strategiske retning som fastsat af Kommissionen |
| --- | --- |

1)

rådgive om vidensnetværkets strategiske retning som fastsat af Kommissionen

| 2) | revidere, overvåge og sikre overholdelsen af vidensnetværkets forretningsorden, medlemskab og forvaltning |
| --- | --- |

2)

revidere, overvåge og sikre overholdelsen af vidensnetværkets forretningsorden, medlemskab og forvaltning

| 3) | godkende vidensnetværkets årsberetning |
| --- | --- |

3)

godkende vidensnetværkets årsberetning

| 4) | rapportere om sine aktiviteter til det i artikel 33, stk. 1, i afgørelse nr. 1313/2013/EU omhandlede udvalg. |
| --- | --- |

4)

rapportere om sine aktiviteter til det i artikel 33, stk. 1, i afgørelse nr. 1313/2013/EU omhandlede udvalg.

2.   Kommissionen sikrer, at bestyrelsens arbejde udføres i tæt samarbejde med det i artikel 33, stk. 1, i afgørelse nr. 1313/2013/EU omhandlede udvalg og med de af Kommissionens ekspertgrupper, der arbejder med civilbeskyttelse og katastrofehåndtering, og som er registreret i Kommissionens register over ekspertgrupper og lignende enheder.

Artikel 7

Bestyrelsens arbejde

1.   Formandskabet for bestyrelsen varetages i fællesskab af en repræsentant for Kommissionen og en repræsentant for den medlemsstat, der varetog det foregående roterende formandskab for Rådet for Den Europæiske Union på mødetidspunktet (»medformand«). Kommissionens repræsentant indkalder i samråd med medformanden til møde mindst en gang om året. Bestyrelsen afholder sine møder enten ved fysisk fremmøde eller digitalt.

2.   Formanden og medformanden, bistået af sekretariatet, udarbejder dagsordenen og distribuerer den til bestyrelsens medlemmer. Bestyrelsesmedlemmerne kan på eget initiativ foreslå punkter til optagelse på dagsordenen senest ved mødets begyndelse. Dagsordenen vedtages af bestyrelsen ved mødets begyndelse.

3.   Bestyrelsen fastsætter sin forretningsorden på grundlag af Kommissionens standardforretningsorden for ekspertgrupper (3).

4.   Bestyrelsen vedtager ikkebindende henstillinger og rapporter ved konsensus. Hvis konsensus ikke opnås, sættes de ikkebindende henstillinger og rapporter til afstemning, idet der kræves simpelt flertal blandt de tilstedeværende medlemmer.

De ikkebindende henstillinger og rapporter, som bestyrelsen vedtager, er af forberedende karakter og har til formål at understøtte arbejdet i det i artikel 33, stk. 1, i afgørelse nr. 1313/2013/EU omhandlede udvalg.

Artikel 8

Godtgørelse af bestyrelsesmedlemmernes afholdte udgifter

1.   Bestyrelsens medlemmer modtager ikke vederlag for deres arbejde.

2.   Kommissionen refunderer rejse- og opholdsudgifter for bestyrelsens medlemmer i forbindelse med deltagelse i bestyrelsesmøder i overensstemmelse med de i Kommissionen gældende bestemmelser (4).

3.   De i stk. 2 nævnte udgifter godtgøres inden for rammerne af de midler, der afsættes som led i den årlige procedure for tildeling af ressourcer.

Artikel 9

Vidensnetværkets søjler

1.   Vidensnetværkets søjler er de fora, hvor aktiviteterne indledes, planlægges, udformes og gennemføres med det overordnede formål at bidrage til vidensnetværkets målsætninger, jf. artikel 13, stk. 1, i afgørelse nr. 1313/2013/EU.

2.   Kapacitetsopbygningssøjlen har til formål at samle, fremme og styrke kapacitetsopbygningsinitiativer, der er relevante for de interesserede parter på området for civilbeskyttelse og katastrofehåndtering, særligt med henblik på EU-mekanismen.

3.   Forskningssøjlen har til formål at samle den akademiske verden, fagfolk og beslutningstagere med henblik på et samarbejde på tværs af fag, sektorer og grænser om at anvende videnskabelig viden mere effektivt på katastroferisikostyring, navnlig forebyggelses- og beredskabsaktiviteter.

Artikel 10

Søjlearbejdsgruppernes medlemmer og arbejde

1.   Søjlernes arbejdsgrupper sammensættes af en repræsentant for Kommissionen, en repræsentant for hver af medlemsstaterne og en repræsentant for hver af de øvrige stater, der deltager i EU-mekanismen (»deltagende stat«).

2.   Medlemmer af søjlearbejdsgrupperne, der repræsenterer en medlemsstat, betragtes som »Type D-medlemmer«, jf. artikel 7, stk. 2, litra d), i Kommissionens afgørelse C(2016) 3301 final af 30. maj 2016 om fastlæggelse af horisontale regler om oprettelse af Kommissionens ekspertgrupper og deres funktion.

Medlemmer af søjlearbejdsgrupperne, der repræsenterer en deltagende stat i EU-mekanismen, betragtes som »Type E-medlemmer«, jf. artikel 7, stk. 2, litra e), i Kommissionens afgørelse C(2016) 3301 final af 30. maj 2016 om fastlæggelse af horisontale regler om oprettelse af Kommissionens ekspertgrupper og deres funktion.

3.   Formandskabet for søjlearbejdsgrupperne varetages af en repræsentant for Kommissionen.

4.   Arbejdet i søjlearbejdsgrupperne fastsættes i vidensnetværkets forretningsorden som vedtaget af bestyrelsen i overensstemmelse med artikel 7.

5.   Søjlearbejdsgrupperne vedtager ikke henstillinger eller rapporter.

Artikel 11

Søjlearbejdsgruppernes opgaver

1.   Kapacitetsopbygningssøjlens og forskningssøjlens arbejdsgrupper støtter vidensnetværkets arbejde.

2.   Søjlearbejdsgrupperne har navnlig til opgave at:

| a) | vurdere EU-mekanismens, medlemsstaternes og de deltagende staters behov, viderebringe relevante bottom-up-initiativer til vidensnetværket og foreslå aktiviteter inden for rammerne af vidensnetværkets strategiske retning |
| --- | --- |

a)

vurdere EU-mekanismens, medlemsstaternes og de deltagende staters behov, viderebringe relevante bottom-up-initiativer til vidensnetværket og foreslå aktiviteter inden for rammerne af vidensnetværkets strategiske retning

| b) | gennemføre og fremme søjlernes aktiviteter med støtte fra sekretariatet, og idet der søges at opnå synergier mellem de to søjlers initiativer |
| --- | --- |

b)

gennemføre og fremme søjlernes aktiviteter med støtte fra sekretariatet, og idet der søges at opnå synergier mellem de to søjlers initiativer

| c) | rapportere til bestyrelsen om deres aktiviteter. |
| --- | --- |

c)

rapportere til bestyrelsen om deres aktiviteter.

3.   Søjlearbejdsgrupperne kan på eget initiativ oprette undergrupper for specifikke emner på baggrund af medlemmernes behov og/eller risiko- eller scenariebaserede prioriteter.

4.   Søjlearbejdsgrupperne sikrer en passende informationsstrøm og koordinering mellem de to søjler og deres respektive aktiviteter.

Artikel 12

Godtgørelse af søjlearbejdsgruppemedlemmernes afholdte udgifter

Artikel 8 finder anvendelse på rejse- og opholdsudgifter afholdt af medlemmerne af søjlearbejdsgrupperne.

Artikel 13

Observatører

1.   Deltagende stater i EU-mekanismen har observatørstatus i bestyrelsen. De deltagende stater indstiller hver en repræsentant og en stedfortræder til bestyrelsen, som har observatørstatus. Ligelig deltagelse af mænd og kvinder fremmes.

2.   Observatørerne deltager i drøftelser og bidrager med ekspertise. De har imidlertid ikke stemmeret.

3.   Observatører betragtes som »Type E-medlemmer«, jf. artikel 7, stk. 2, litra e), i Kommissionens afgørelse C(2016) 3301 final af 30. maj 2016 om fastlæggelse af horisontale regler om oprettelse af Kommissionens ekspertgrupper og deres funktion.

Artikel 14

Sekretariatet

1.   Sekretariatet støtter vidensnetværkets organers arbejde med henblik på at sikre koordinering, sammenhæng og deling.

2.   Sekretariatsfunktionen varetages af Kommissionen.

3.   Sekretariatet har til opgave at:

| a) | forberede og sikre gennemførelsen af de strategiske planer samt de aktiviteter, der er vedtaget i EU-mekanismens årlige eller flerårige arbejdsprogram |
| --- | --- |

a)

forberede og sikre gennemførelsen af de strategiske planer samt de aktiviteter, der er vedtaget i EU-mekanismens årlige eller flerårige arbejdsprogram

| b) | forvalte, administrere og koordinere vidensnetværkets aktiviteter |
| --- | --- |

b)

forvalte, administrere og koordinere vidensnetværkets aktiviteter

| c) | varetage rapporteringen om vidensnetværkets aktiviteter. |
| --- | --- |

c)

varetage rapporteringen om vidensnetværkets aktiviteter.

4.   Sekretariatet bistår om nødvendigt ved møder i vidensnetværkets rådgivende organer.

Artikel 15

Fortrolighed

Medlemmerne af bestyrelsen, sekretariatet og søjlearbejdsgrupperne skal overholde reglerne om behandling af fortrolige oplysninger som fastsat i traktaterne og gennemførelsesbestemmelserne hertil samt Kommissionens regler for sikkerhedsbeskyttelse af EU's klassificerede informationer, som fastsat i bilaget til Kommissionens afgørelse (EU, Euratom) 2015/444 (5). Hvis de tilsidesætter disse forpligtelser, træffer Kommissionen de relevante foranstaltninger.

5

Artikel 16

Gennemsigtighed

1.   Hvad angår vidensnetværkets sammensætning offentliggøres følgende oplysninger i Kommissionens register over ekspertgrupper og lignende enheder og på den onlineplatform, der skal støtte og lette gennemførelsen af de forskellige opgaver, der er omhandlet i artikel 13, stk. 1, litra d), i afgørelse nr. 1313/2013/EU:

| a) | navnene på de medlemsstater, repræsenteret ved myndighederne, der er medlem af bestyrelsen og søjlernes arbejdsgrupper |
| --- | --- |

a)

navnene på de medlemsstater, repræsenteret ved myndighederne, der er medlem af bestyrelsen og søjlernes arbejdsgrupper

| b) | navnene på de myndigheder, der repræsenterer de deltagende stater i EU-mekanismen i søjlernes arbejdsgrupper |
| --- | --- |

b)

navnene på de myndigheder, der repræsenterer de deltagende stater i EU-mekanismen i søjlernes arbejdsgrupper

| c) | navnene på de myndigheder, der repræsenterer de deltagende stater i EU-mekanismen, som har fået indrømmet observatørstatus i bestyrelsen. |
| --- | --- |

c)

navnene på de myndigheder, der repræsenterer de deltagende stater i EU-mekanismen, som har fået indrømmet observatørstatus i bestyrelsen.

2.   Alle dokumenter fra møderne i vidensnetværkets organer, heriblandt dagsordener, referater og deltagernes bidrag, stilles til rådighed i Kommissionens register over ekspertgrupper og lignende enheder og offentliggøres på den onlineplatform, der er omhandlet i artikel 13, stk. 1, litra d) i afgørelse nr. 1313/2013/EU. Navnlig skal dagsordenen og andre relevante baggrundsdokumenter offentliggøres i god tid før mødet efterfulgt af rettidig offentliggørelse af referatet. Undtagelser fra forpligtelsen til offentliggørelse er begrænset til tilfælde, hvor et dokuments udbredelse ville være til skade for beskyttelsen af offentlighedens eller private interesser, jf. artikel 4 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 (6).

Artikel 17

Beskyttelse af personoplysninger

Enhver behandling af personoplysninger med henblik på denne forretningsorden foretages i overensstemmelse med forordning (EU) 2018/1725.

Artikel 18

Adressater

Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. november 2021.

På Kommissionens vegne

Janez LENARČIČ

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 924.

1

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 af 23. oktober 2018 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af forordning (EF) nr. 45/2001 og afgørelse nr. 1247/2002/EF (EUT L 295 af 21.11.2018, s. 39).

2

(3)  Bilag 3 til Kommissionens afgørelse C(2016) 3301 final af 30. maj 2016 om fastlæggelse af horisontale regler om oprettelse af Kommissionens ekspertgrupper og deres funktion.

3

(4)  Kommissionens afgørelse C(2007) 5858 af 5. december 2007 om en ordning om godtgørelse af eksterne personer, der af Kommissionen indkaldes som eksperter.

4

(5)  Kommissionens afgørelse (EU, Euratom) 2015/444 af 13. marts 2015 om reglerne for sikkerhedsbeskyttelse af EU's klassificerede informationer (EUT L 72 af 17.3.2015, s. 53).

5

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 af 30. maj 2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter (EFT L 145 af 31.5.2001, s. 43).

6

---

III Andre retsakter

DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE

| 11.11.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 399/8 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 399/8

---

EFTA-TILSYNSMYNDIGHEDENS DELEGEREDE AFGØRELSE nr. 203/21/COL

af 16. juli 2021

om godkendelse af Norges og Islands nationale foranstaltninger til begrænsning af virkningerne af visse sygdomme hos vanddyr i henhold til artikel 226, stk. 3, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/429 og om ophævelse af afgørelse nr. 58/16/COL-D [2021/1957]

EFTA-TILSYNSMYNDIGHEDEN HAR —

under henvisning til aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol, særlig artikel 1, stk. 2, og artikel 3 i protokol 1 hertil,

under henvisning til den retsakt, der er nævnt i punkt 13 i del 1.1 i kapitel I i bilag I til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (herefter EØS-aftalen), nemlig

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/429 af 9. marts 2016 om overførbare dyresygdomme og om ændring og ophævelse af visse retsakter på området for dyresundhed (herefter forordning (EU) 2016/429), (1)

som ændret og tilpasset EØS-aftalen ved de specifikke tilpasninger og sektortilpasninger, der er omhandlet i bilag I til nævnte aftale, særlig artikel 226, 266 stk. 2, og 270, stk. 2,

under henvisning til den retsakt, der er nævnt i punkt 13j i del 1.1, i kapitel I, i bilag I til EØS-aftalen, nemlig

Kommissionens delegerede forordning (EU) 2020/990 af 28. april 2020 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/429 for så vidt angår dyresundhedsmæssige krav, herunder certificeringskrav, vedrørende flytning inden for Unionen af akvatiske dyr og animalske produkter af akvatiske dyr (herefter delegeret forordning (EU) 2020/990), (2)

som tilpasset EØS-aftalen ved de sektorspecifikke tilpasninger, der er omhandlet i bilag I til nævnte aftale, særlig artikel 13, stk. 2, litra c),

under henvisning til den retsakt, der er nævnt i punkt 13k i del 1.1, i kapitel I, i bilag I til EØS-aftalen, nemlig

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/2002 af 7. december 2020 om regler for anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/429 for så vidt angår EU-anmeldelse af og EU-rapportering om listeopførte sygdomme, for så vidt angår formater og procedurer for forelæggelse af og rapportering om EU-overvågningsprogrammer og udryddelsesprogrammer og for ansøgning om anerkendelse af status som sygdomsfri og for så vidt angår IT-systemet (herefter gennemførelsesforordning (EU) 2020/2002), (3)

som ændret og tilpasset EØS-aftalen ved de specifikke tilpasninger og sektortilpasninger, der er omhandlet i bilag I til nævnte aftale, særlig bilag III og afsnit 4 i bilag V hertil,

under henvisning til den retsakt, der er nævnt i punkt 13m i del 1.1, i kapitel I, i bilag I til EØS-aftalen, nemlig

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/2236 af 16. december 2020 om regler for anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/429 og (EU) 2017/625 for så vidt angår standarddyresundhedscertifikater til brug ved indførsel til Unionen og flytning inden for Unionen af sendinger af akvatiske dyr og af visse animalske produkter af akvatiske dyr samt officiel certificering vedrørende sådanne certifikater og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1251/2008 (herefter gennemførelsesforordning (EU) 2020/2236), (4)

som tilpasset EØS-aftalen ved de sektorspecifikke tilpasninger, der er omhandlet i bilag I til aftalen, særlig artikel 6 og kapitel 1, 2, 3 eller 5 i bilag I hertil

som tilpasset EØS-aftalen ved punkt 4, litra d), i protokol 1 til EØS-aftalen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Forordning (EU) 2016/429, delegeret forordning (EU) 2020/990, gennemførelsesforordning (EU) 2020/2002 og gennemførelsesforordning (EU) 2020/2236 har fundet anvendelse i staterne i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (herefter EØS-staterne) med virkning fra den 21. april 2021. |
| --- | --- |

(1)

Forordning (EU) 2016/429, delegeret forordning (EU) 2020/990, gennemførelsesforordning (EU) 2020/2002 og gennemførelsesforordning (EU) 2020/2236 har fundet anvendelse i staterne i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (herefter EØS-staterne) med virkning fra den 21. april 2021.

| (2) | Ved forordning (EU) 2016/429 fastlægges der en ny lovgivningsramme for forebyggelse og bekæmpelse af sygdomme, der kan overføres til dyr eller mennesker. I henhold til artikel 226, stk. 1, kan Norge og Island vedtage nationale foranstaltninger for at forhindre introduktion eller bekæmpe spredning af en sygdom, der ikke er en listeopført sygdom som omhandlet i artikel 9, stk. 1, litra d), i nævnte forordning, hvis sygdommen udgør en betydelig risiko for vanddyrs sundhed i den pågældende EØS-stat. Andre sygdomme end en listeopført sygdom som omhandlet i artikel 9, stk. 1, litra d), i forordning (EU) 2016/429 omfatter vanddyrssygdomme, der ikke er omfattet af nogen af kategorierne af listeopførte sygdomme i artikel 9, stk. 1 (ikke-listeopførte sygdomme), og den listeopførte koi-herpesvirussygdom, for hvilken der er behov for overvågning inden for EØS i henhold til artikel 9, stk. 1, litra e), i forordning (EU) 2016/429. |
| --- | --- |

(2)

Ved forordning (EU) 2016/429 fastlægges der en ny lovgivningsramme for forebyggelse og bekæmpelse af sygdomme, der kan overføres til dyr eller mennesker. I henhold til artikel 226, stk. 1, kan Norge og Island vedtage nationale foranstaltninger for at forhindre introduktion eller bekæmpe spredning af en sygdom, der ikke er en listeopført sygdom som omhandlet i artikel 9, stk. 1, litra d), i nævnte forordning, hvis sygdommen udgør en betydelig risiko for vanddyrs sundhed i den pågældende EØS-stat. Andre sygdomme end en listeopført sygdom som omhandlet i artikel 9, stk. 1, litra d), i forordning (EU) 2016/429 omfatter vanddyrssygdomme, der ikke er omfattet af nogen af kategorierne af listeopførte sygdomme i artikel 9, stk. 1 (ikke-listeopførte sygdomme), og den listeopførte koi-herpesvirussygdom, for hvilken der er behov for overvågning inden for EØS i henhold til artikel 9, stk. 1, litra e), i forordning (EU) 2016/429.

| (3) | Sådanne nationale foranstaltninger må ikke gå ud over, hvad der er hensigtsmæssigt og nødvendigt for at forhindre introduktion eller bekæmpe spredning af den pågældende sygdom i Norge eller Island. |
| --- | --- |

(3)

Sådanne nationale foranstaltninger må ikke gå ud over, hvad der er hensigtsmæssigt og nødvendigt for at forhindre introduktion eller bekæmpe spredning af den pågældende sygdom i Norge eller Island.

| (4) | I henhold til samme forordnings artikel 226, stk. 2, 3 og 4, skal Norge og Island underrette EFTA-Tilsynsmyndigheden (herefter Tilsynsmyndigheden) forud for eventuelle foreslåede nationale foranstaltninger, og Tilsynsmyndigheden skal godkende sådanne nationale foranstaltninger, hvis det er nødvendigt at indføre flytningsrestriktioner mellem Norge eller Island og andre EØS-stater for at forhindre introduktion eller bekæmpe spredning af den pågældende sygdom under hensyntagen til den pågældende sygdoms samlede indvirkning på EØS og de trufne foranstaltninger. |
| --- | --- |

(4)

I henhold til samme forordnings artikel 226, stk. 2, 3 og 4, skal Norge og Island underrette EFTA-Tilsynsmyndigheden (herefter Tilsynsmyndigheden) forud for eventuelle foreslåede nationale foranstaltninger, og Tilsynsmyndigheden skal godkende sådanne nationale foranstaltninger, hvis det er nødvendigt at indføre flytningsrestriktioner mellem Norge eller Island og andre EØS-stater for at forhindre introduktion eller bekæmpe spredning af den pågældende sygdom under hensyntagen til den pågældende sygdoms samlede indvirkning på EØS og de trufne foranstaltninger.

| (5) | Med henblik på at beskytte sundhedsstatussen i Norge og Island, for så vidt som begge lande har fået godkendt nationale foranstaltninger for en specifik sygdom i henhold til artikel 226, stk. 3, i forordning (EU) 2016/429, skal sendinger af arter af akvatiske dyr, som er modtagelige for den pågældende sygdom, og som flyttes til eller inden for Norge eller Island (relevante sendinger), have oprindelse i en EØS-stat, eller en del heraf, som er fri for denne sygdom. Denne slags foranstaltninger skal ledsages af et officielt certifikat, som viser denne status som sygdomsfri. |
| --- | --- |

(5)

Med henblik på at beskytte sundhedsstatussen i Norge og Island, for så vidt som begge lande har fået godkendt nationale foranstaltninger for en specifik sygdom i henhold til artikel 226, stk. 3, i forordning (EU) 2016/429, skal sendinger af arter af akvatiske dyr, som er modtagelige for den pågældende sygdom, og som flyttes til eller inden for Norge eller Island (relevante sendinger), have oprindelse i en EØS-stat, eller en del heraf, som er fri for denne sygdom. Denne slags foranstaltninger skal ledsages af et officielt certifikat, som viser denne status som sygdomsfri.

| (6) | I henhold til artikel 13, stk. 2, litra c), i delegeret forordning (EU) 2020/990 skal operatører sikre, at det af dyresundhedscertifikaterne for relevante sendinger fremgår, at akvatiske dyr af de relevante arter opfylder de sundhedsmæssige garantier, der er nødvendige for at overholde de pågældende nationale foranstaltninger. |
| --- | --- |

(6)

I henhold til artikel 13, stk. 2, litra c), i delegeret forordning (EU) 2020/990 skal operatører sikre, at det af dyresundhedscertifikaterne for relevante sendinger fremgår, at akvatiske dyr af de relevante arter opfylder de sundhedsmæssige garantier, der er nødvendige for at overholde de pågældende nationale foranstaltninger.

| (7) | Dyresundhedscertifikater, hvorved de relevante sendingers oprindelsessted attesteres, er inkluderet i de relevante officielle standardcertifikater for flytning af akvatiske dyr mellem EØS-stater i gennemførelsesforordning (EU) 2020/2236, og skal anvendes, hvis der er tale om relevante sendinger. |
| --- | --- |

(7)

Dyresundhedscertifikater, hvorved de relevante sendingers oprindelsessted attesteres, er inkluderet i de relevante officielle standardcertifikater for flytning af akvatiske dyr mellem EØS-stater i gennemførelsesforordning (EU) 2020/2236, og skal anvendes, hvis der er tale om relevante sendinger.

| (8) | Norske eller islandske nationale foranstaltninger, der er godkendt i henhold til artikel 226, stk. 3, i forordning (EU) 2016/429, bør kun anvendes, så længe de fortsat er hensigtsmæssige og nødvendige for at forhindre introduktion eller bekæmpe spredning af den pågældende sygdom i det pågældende land. For at gøre det muligt for Tilsynsmyndigheden at foretage regelmæssige vurderinger af relevansen og nødvendigheden af sådanne foranstaltninger, og for at gøre det muligt eventuelt at ændre dem, bør Norge og Island indsende en årlig rapport til Tilsynsmyndigheden med en detaljeret beskrivelse af foranstaltningernes virkning i det foregående år. Sådanne årlige rapporter og anden relevant rapportering bør indeholde bestemte oplysninger som fastsat i gennemførelsesforordning (EU) 2020/2002. |
| --- | --- |

(8)

Norske eller islandske nationale foranstaltninger, der er godkendt i henhold til artikel 226, stk. 3, i forordning (EU) 2016/429, bør kun anvendes, så længe de fortsat er hensigtsmæssige og nødvendige for at forhindre introduktion eller bekæmpe spredning af den pågældende sygdom i det pågældende land. For at gøre det muligt for Tilsynsmyndigheden at foretage regelmæssige vurderinger af relevansen og nødvendigheden af sådanne foranstaltninger, og for at gøre det muligt eventuelt at ændre dem, bør Norge og Island indsende en årlig rapport til Tilsynsmyndigheden med en detaljeret beskrivelse af foranstaltningernes virkning i det foregående år. Sådanne årlige rapporter og anden relevant rapportering bør indeholde bestemte oplysninger som fastsat i gennemførelsesforordning (EU) 2020/2002.

| (9) | Udryddelsesprogrammer, som er godkendt i overensstemmelse med artikel 226, stk. 3, i forordning (EU) 2016/429, bør medføre en forbedring af sygdomssituationen inden for en rimelig frist. Af hensyn til sammenhængen bør denne frist ikke være længere end den tid, det tager at gennemføre et udryddelsesprogram for en sygdom som omhandlet i artikel 9, stk. 1, litra c), i forordning (EU) 2016/429. Anvendelsesperioden for et udryddelsesprogram, som er godkendt i overensstemmelse med artikel 226, stk. 3, i forordning (EU) 2016/429, bør derfor ikke overstige seks år fra datoen for Tilsynsmyndighedens første godkendelse. I behørigt begrundede tilfælde og efter anmodning fra enten Norge eller Island bør Tilsynsmyndigheden have mulighed for at forlænge udryddelsesprogrammets anvendelsesperiode med yderligere seks år. Denne maksimumsanvendelsesperiode fastsættes med henblik på at give en rimelig frist for gennemførelsen af et udryddelsesprogram, samtidig med at uforholdsmæssige og længevarende afbrydelser af flytning af akvatiske dyr inden for EØS undgås. |
| --- | --- |

(9)

Udryddelsesprogrammer, som er godkendt i overensstemmelse med artikel 226, stk. 3, i forordning (EU) 2016/429, bør medføre en forbedring af sygdomssituationen inden for en rimelig frist. Af hensyn til sammenhængen bør denne frist ikke være længere end den tid, det tager at gennemføre et udryddelsesprogram for en sygdom som omhandlet i artikel 9, stk. 1, litra c), i forordning (EU) 2016/429. Anvendelsesperioden for et udryddelsesprogram, som er godkendt i overensstemmelse med artikel 226, stk. 3, i forordning (EU) 2016/429, bør derfor ikke overstige seks år fra datoen for Tilsynsmyndighedens første godkendelse. I behørigt begrundede tilfælde og efter anmodning fra enten Norge eller Island bør Tilsynsmyndigheden have mulighed for at forlænge udryddelsesprogrammets anvendelsesperiode med yderligere seks år. Denne maksimumsanvendelsesperiode fastsættes med henblik på at give en rimelig frist for gennemførelsen af et udryddelsesprogram, samtidig med at uforholdsmæssige og længevarende afbrydelser af flytning af akvatiske dyr inden for EØS undgås.

| (10) | Ved afgørelse nr. 58/16/COL-D af 3. marts 2016 (herefter afgørelse nr. 58/16/COL-D) godkendte Tilsynsmyndigheden i henhold til artikel 43 i direktiv 2006/88/EF nationale foranstaltninger, som Norge havde truffet med henblik på at begrænse virkningen af infektion med Gyrodactylus salaris i områder i Norge, der betragtes som frie for denne sygdom. (5) Ved forordning (EU) 2016/429 ophævedes direktiv 2006/88/EF, der både er retsgrundlag for afgørelse nr. 58/16/COL-D og visse andre retsakter (forordning (EF) nr. 1251/2008 (6) og Kommissionens afgørelse nr. 2010/221/EF (7)), som der henvises til i afgørelsen. Af klarhedshensyn ophæves afgørelse nr. 58/16/COL-D derfor ved nærværende afgørelse. |
| --- | --- |

(10)

Ved afgørelse nr. 58/16/COL-D af 3. marts 2016 (herefter afgørelse nr. 58/16/COL-D) godkendte Tilsynsmyndigheden i henhold til artikel 43 i direktiv 2006/88/EF nationale foranstaltninger, som Norge havde truffet med henblik på at begrænse virkningen af infektion med Gyrodactylus salaris i områder i Norge, der betragtes som frie for denne sygdom. (5) Ved forordning (EU) 2016/429 ophævedes direktiv 2006/88/EF, der både er retsgrundlag for afgørelse nr. 58/16/COL-D og visse andre retsakter (forordning (EF) nr. 1251/2008 (6) og Kommissionens afgørelse nr. 2010/221/EF (7)), som der henvises til i afgørelsen. Af klarhedshensyn ophæves afgørelse nr. 58/16/COL-D derfor ved nærværende afgørelse.

| (11) | Tilsynsmyndigheden har i tæt samarbejde med Europa-Kommissionen vurderet de nationale foranstaltninger, der har til formål at begrænse virkningen af infektion med Gyrodactylus salaris (en ikke-listeopført sygdom), og som Norge har anmeldt i henhold til artikel 226, stk. 2, i forordning (EU) 2016/429 (dok. nr. 1207866), under hensyntagen til standarderne fra Verdensorganisationen for Dyresundhed (OIE) (8) og den pågældende sygdoms samlede indvirkning på EØS samt de anmeldte foranstaltninger. |
| --- | --- |

(11)

Tilsynsmyndigheden har i tæt samarbejde med Europa-Kommissionen vurderet de nationale foranstaltninger, der har til formål at begrænse virkningen af infektion med Gyrodactylus salaris (en ikke-listeopført sygdom), og som Norge har anmeldt i henhold til artikel 226, stk. 2, i forordning (EU) 2016/429 (dok. nr. 1207866), under hensyntagen til standarderne fra Verdensorganisationen for Dyresundhed (OIE) (8) og den pågældende sygdoms samlede indvirkning på EØS samt de anmeldte foranstaltninger.

| (12) | Tilsynsmyndigheden finder det godtgjort, at Norge har udformet et effektivt udryddelsesprogram for de områder af Norge, der fortsat er inficeret med Gyrodactylus salaris. Tilsynsmyndigheden finder det endvidere godtgjort, at Norge har opretholdt status som sygdomsfri for de områder i Norge, der betragtes som frie for Gyrodactylus salaris, jf. afgørelse nr. 58/16/COL-D, og har påvist status som sygdomsfri i alle andre områder i Norge, der ikke er omfattet af udryddelsesprogrammet. Endelig finder Tilsynsmyndigheden det godtgjort, at Norge har påvist, at de nationale foranstaltninger, hvorved der indføres flytningsrestriktioner, er hensigtsmæssige og nødvendige for at forhindre introduktion eller bekæmpe spredning af sygdommen. Tilsynsmyndigheden godkender derfor i kraft af denne afgørelse de nationale foranstaltninger i overensstemmelse med artikel 226, stk. 3 og 4, i forordning (EU) 2016/429. |
| --- | --- |

(12)

Tilsynsmyndigheden finder det godtgjort, at Norge har udformet et effektivt udryddelsesprogram for de områder af Norge, der fortsat er inficeret med Gyrodactylus salaris. Tilsynsmyndigheden finder det endvidere godtgjort, at Norge har opretholdt status som sygdomsfri for de områder i Norge, der betragtes som frie for Gyrodactylus salaris, jf. afgørelse nr. 58/16/COL-D, og har påvist status som sygdomsfri i alle andre områder i Norge, der ikke er omfattet af udryddelsesprogrammet. Endelig finder Tilsynsmyndigheden det godtgjort, at Norge har påvist, at de nationale foranstaltninger, hvorved der indføres flytningsrestriktioner, er hensigtsmæssige og nødvendige for at forhindre introduktion eller bekæmpe spredning af sygdommen. Tilsynsmyndigheden godkender derfor i kraft af denne afgørelse de nationale foranstaltninger i overensstemmelse med artikel 226, stk. 3 og 4, i forordning (EU) 2016/429.

| (13) | Ved sin delegerede afgørelse nr. 201/21/COL (dokument nr. 1212279) forelagde Tilsynsmyndigheden behørigt udkastet til afgørelse for udvalget i overensstemmelse med artikel 226, stk. 3, og 266, stk. 2, i forordning (EU) 2016/429. Udvalget godkendte udkastet til afgørelse. Udkastet til afgørelse er således i overensstemmelse med udvalgets udtalelse — |
| --- | --- |

(13)

Ved sin delegerede afgørelse nr. 201/21/COL (dokument nr. 1212279) forelagde Tilsynsmyndigheden behørigt udkastet til afgørelse for udvalget i overensstemmelse med artikel 226, stk. 3, og 266, stk. 2, i forordning (EU) 2016/429. Udvalget godkendte udkastet til afgørelse. Udkastet til afgørelse er således i overensstemmelse med udvalgets udtalelse —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

De områder i Norge og Island, der er opført i fjerde kolonne i tabellen i bilag I til denne afgørelse, betragtes som frie for de sygdomme, der er opført i de relevante rækker i tabellens første kolonne, og det pågældende land kan vedtage nationale foranstaltninger i overensstemmelse med artikel 226, stk. 3, i forordning (EU) 2016/429.

Artikel 2

De udryddelsesprogrammer, som Norge og Island har vedtaget for de sygdomme, der er omfattet af nationale foranstaltninger, og som er opført i første kolonne i tabellen i bilag II til denne afgørelse, for så vidt angår de områder, der er opført i de relevante rækker i fjerde kolonne deri, godkendes.

Anvendelsesperioden for et udryddelsesprogram må ikke overstige seks år fra datoen for Tilsynsmyndighedens første godkendelse. I behørigt begrundede tilfælde kan Tilsynsmyndigheden, efter anmodning fra enten Norge eller Island, forlænge udryddelsesprogrammets anvendelsesperiode med yderligere seks år.

Artikel 3

Arter af akvatiske dyr, der er modtagelige for de sygdomme, der er opført i anden kolonne i bilag III til denne afgørelse, må, for så vidt den pågældende sygdom er omfattet af nationale foranstaltninger i Norge eller Island, kun flyttes til relevante områder i Norge og Island, der er opført i fjerde kolonne i tabellerne i bilag I og II til denne afgørelse, hvis de:

| a) | har oprindelse i et EØS-land eller en del af en EØS-stat, der er godkendt som fri for den pågældende sygdom og |
| --- | --- |

a)

har oprindelse i et EØS-land eller en del af en EØS-stat, der er godkendt som fri for den pågældende sygdom og

| b) | ledsages af et officielt certifikat, der er udstedt af den kompetente myndighed i EØS-oprindelsesstaten og udfærdiget i overensstemmelse med et passende standarddyresundhedscertifikat som anført i kapitel 1, 2, 3 eller 5 i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2020/2236, hvori det i overensstemmelse med artikel 13, stk. 2, litra c), i delegeret forordning (EU) 2020/990 præciseres, at de sundhedsgarantier, der er nødvendige for at overholde de relevante norske eller islandske nationale foranstaltninger, er opfyldt. |
| --- | --- |

b)

ledsages af et officielt certifikat, der er udstedt af den kompetente myndighed i EØS-oprindelsesstaten og udfærdiget i overensstemmelse med et passende standarddyresundhedscertifikat som anført i kapitel 1, 2, 3 eller 5 i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2020/2236, hvori det i overensstemmelse med artikel 13, stk. 2, litra c), i delegeret forordning (EU) 2020/990 præciseres, at de sundhedsgarantier, der er nødvendige for at overholde de relevante norske eller islandske nationale foranstaltninger, er opfyldt.

Artikel 4

Senest den 30. april hvert år forelægger Norge og Island Tilsynsmyndigheden en rapport om de nationale foranstaltninger, der er godkendt efter artikel 226, stk. 3, i forordning (EU) 2016/429.

Rapporten skal indeholde:

| a) | oplysninger om de foranstaltninger, som er blevet truffet i det foregående kalenderår med henblik på at opretholde status som sygdomsfri, herunder som minimum de oplysninger, som er nævnt i bilag III til gennemførelsesforordning (EU) 2020/2002, |
| --- | --- |

a)

oplysninger om de foranstaltninger, som er blevet truffet i det foregående kalenderår med henblik på at opretholde status som sygdomsfri, herunder som minimum de oplysninger, som er nævnt i bilag III til gennemførelsesforordning (EU) 2020/2002,

| b) | oplysninger om udryddelsesprogrammets udvikling, herunder detaljer om den testning, som er blevet udført i det foregående kalenderår og som minimum de oplysninger, som er nævnt i del 4 i bilag V til gennemførelsesforordning (EU) 2020/2002, og |
| --- | --- |

b)

oplysninger om udryddelsesprogrammets udvikling, herunder detaljer om den testning, som er blevet udført i det foregående kalenderår og som minimum de oplysninger, som er nævnt i del 4 i bilag V til gennemførelsesforordning (EU) 2020/2002, og

| c) | en redegørelse for årsagerne til, at den relevante status som sygdomsfri eller det iværksatte udryddelsesprogram fortsat bør gælde i yderligere et kalenderår. Der skal navnlig henvises til behandlinger, vacciner, sygdomsresistente bestande eller andre relevante metoder, hvis der en realistisk mulighed for, at de kan benyttes til at forhindre og bekæmpe spredning af Gyrodactylus salaris efter udfærdigelsen af den foregående rapport. |
| --- | --- |

c)

en redegørelse for årsagerne til, at den relevante status som sygdomsfri eller det iværksatte udryddelsesprogram fortsat bør gælde i yderligere et kalenderår. Der skal navnlig henvises til behandlinger, vacciner, sygdomsresistente bestande eller andre relevante metoder, hvis der en realistisk mulighed for, at de kan benyttes til at forhindre og bekæmpe spredning af Gyrodactylus salaris efter udfærdigelsen af den foregående rapport.

Artikel 5

Norges eller Islands nationale foranstaltninger, der er godkendt af Tilsynsmyndigheden i henhold til artikel 226, stk. 3, i forordning (EU) 2016/429, kan ændres af myndigheden, hvis oplysningerne i denne afgørelses artikel 4, litra c), eller andre oplysninger om udviklingen inden for dyresundhed, viser, at det ikke er nødvendigt eller berettiget at opretholde flytningsrestriktioner mellem EØS-staterne for at forhindre introduktion eller bekæmpe spredning af den pågældende sygdom.

Artikel 6

Afgørelse nr. 58/16/KOL ophæves herved.

Artikel 7

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for undertegnelsen.

Artikel 8

Denne afgørelse er rettet til Island og Norge.

Udfærdiget i Bruxelles, den 16. juli 2021.

For EFTA-Tilsynsmyndigheden, der handler i henhold til delegeret afgørelse nr. 130/20/COL

Högni S. KRISTJÁNSSON

Det ansvarlige medlem af kollegiet

Melpo-Menie JOSÉPHIDÈS

Medunderskriver som direktør

for juridiske og administrative anliggende

---

(1)  Indarbejdet i EØS-aftalen ved Det Blandede Udvalgs afgørelse nr. 179/2020 af 17. december 2020.

1

(2)  Indarbejdet i EØS-aftalen ved Det Blandede Udvalgs afgørelse nr. 4/2021 af 4. februar 2021.

2

(3)  Indarbejdet i EØS-aftalen ved Det Blandede Udvalgs afgørelse nr. 4/2021 af 4. februar 2021.

3

(4)  Indarbejdet i EØS-aftalen ved Det Blandede Udvalgs afgørelse nr. 93/2021 af 19. marts 2021.

4

(5)  Den retsakt, der tidligere er nævnt i kapitel I, del 3.1, punkt 8.a, i bilag I til EØS-aftalen, nemlig Rådets direktiv 2006/88/EF af 24. oktober 2006
  om dyresundhedsbestemmelser for akvakulturdyr og produkter deraf og om forebyggelse og bekæmpelse af visse sygdomme hos vanddyr, som ændret og tilpasset EØS-aftalen ved de sektorspecifikke tilpasninger, der er omhandlet i bilag I til EØS-aftalen.

5

om dyresundhedsbestemmelser for akvakulturdyr og produkter deraf og om forebyggelse og bekæmpelse af visse sygdomme hos vanddyr,

(6)  Den retsakt, der tidligere er nævnt i kapitel I, del 4.2, punkt 86, i bilag I til EØS-aftalen, Kommissionens forordning (EF) nr. 1251/2008 af 12. december 2008 om gennemførelse af Rådets direktiv 2006/88/EF for så vidt angår betingelser og certifikatkrav i forbindelse med markedsføring og import til Fællesskabet af akvakulturdyr og produkter deraf og om fastlæggelse af en liste over vektorarter, som ændret og tilpasset EØS-aftalen ved de sektorspecifikke tilpasninger, der er omhandlet i bilag I til EØS-aftalen.

6

for så vidt angår betingelser og certifikatkrav i forbindelse med markedsføring og import til Fællesskabet af akvakulturdyr og produkter deraf og om fastlæggelse af en liste over vektorarter

(7)  Den retsakt, der er omhandlet i kapitel I, del 4.2, punkt 94, i bilag I til EØS-aftalen, nemlig Kommissionens afgørelse 2010/221/EU af 15. april 2010
  om godkendelse af nationale foranstaltninger til begrænsning af virkningerne af visse sygdomme hos akvakulturdyr og vildtlevende vanddyr i overensstemmelse med artikel 43 i Rådets direktiv 2006/88/EF, som ændret og tilpasset EØS-aftalen ved de sektorspecifikke tilpasninger, der er omhandlet i bilag I til EØS-aftalen.

7

om godkendelse af nationale foranstaltninger til begrænsning af virkningerne af visse sygdomme hos akvakulturdyr og vildtlevende vanddyr i overensstemmelse med artikel 43 i Rådets direktiv 2006/88/EF

(8)  OIE's sundhedskodeks for akvatiske dyr og OIE's Manual of Diagnostic Tests for Aquatic Animals.

8

---

BILAG I

Områder af Norge og Island, som betragtes som frie for visse sygdomme, der rammer akvatiske dyr, og for hvilke der er godkendt nationale foranstaltninger i overensstemmelse med artikel 226, stk. 3, i forordning (EU) 2016/429

| Sygdom | EFTA-EØS-stater | Kode | Geografisk afgrænsning af det område, for hvilket der er godkendt nationale foranstaltninger | Nr. på EFTA-Tilsynsmyndighedens afgørelse om godkendelse af en national foranstaltning |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Infektion med Gyrodactylus salaris (GS) | Norge | NO | Hele landet med undtagelse af afvandingsområder, der er omfattet af et godkendt udryddelsesprogram for GS, jf. bilag II til dette dokument | 203/21/KOL |

Sygdom

EFTA-EØS-stater

Kode

Geografisk afgrænsning af det område, for hvilket der er godkendt nationale foranstaltninger

Nr. på EFTA-Tilsynsmyndighedens afgørelse om godkendelse af en national foranstaltning

Infektion med Gyrodactylus salaris (GS)

Norge

NO

Hele landet med undtagelse af afvandingsområder, der er omfattet af et godkendt udryddelsesprogram for GS, jf. bilag II til dette dokument

203/21/KOL

---

BILAG II

Områder af Norge og Island med udryddelsesprogrammer for visse sygdomme der rammer akvatiske dyr, og for hvilke der er godkendt nationale foranstaltninger i overensstemmelse med artikel 226, stk. 3, i forordning (EU) 2016/429

| Sygdom | EFTA-EØS-stater | Kode | Geografisk afgrænsning af det område, for hvilket der godkendt nationale foranstaltninger | Nummer på EFTA-Tilsynsmyndighedens afgørelse om godkendelse af en national foranstaltning |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Infektion med Gyrodactylus salaris (GS) | Norge | NO | Afvandingsområderne for Skibotnelva, Signaldalselva og Kitdalselva (Troms), Leirelva, Ranelva, Drevja, Fusta, Vefsna, Hundåla, Halsanelva, Hestdalselva, Dagsvikelva og Nylandselva (Nordland), Batnfjordselva, Driva, Litledalselva, Usma (Øksendalselva) (Møre og Romsdal), Drammenselva og Lierelva (Buskerud), Vesleelva (Sandeelva) og Selvikvassdraget (Vestfold) | 203/21/KOL |

Sygdom

EFTA-EØS-stater

Kode

Geografisk afgrænsning af det område, for hvilket der godkendt nationale foranstaltninger

Nummer på EFTA-Tilsynsmyndighedens afgørelse om godkendelse af en national foranstaltning

Infektion med Gyrodactylus salaris (GS)

Norge

NO

Afvandingsområderne for Skibotnelva, Signaldalselva og Kitdalselva (Troms), Leirelva, Ranelva, Drevja, Fusta, Vefsna, Hundåla, Halsanelva, Hestdalselva, Dagsvikelva og Nylandselva (Nordland), Batnfjordselva, Driva, Litledalselva, Usma (Øksendalselva) (Møre og Romsdal), Drammenselva og Lierelva (Buskerud), Vesleelva (Sandeelva) og Selvikvassdraget (Vestfold)

203/21/KOL

---

BILAG III

Arter af akvatiske dyr, der er modtagelige for sygdomme, som er omfattet af nationale foranstaltninger efter artikel 226, stk. 1, i forordning (EU) 2016/429

| Sygdom | Modtagelige arter |
| --- | --- |
| Koi-herpesvirus-sygdom (KHV) | Som opført i kolonne 3 i tabellen i bilaget til gennemførelsesforordning (EU) 2018/1882 |
| Forårsviræmi hos karper (SVC) | Marmorkarpe (Aristichthys nobilis), guldfisk (Carassius auratus), karuds (Carassius carassius), græskarpe (Ctenopharyngodon idellus), almindelig karpe og koi karpe (Cyprinus carpio), sølvkarpe (Hypophthalmichthys molitrix), malle (Silurus glanis), suder (Tinca tinca), rimte (Leuciscus idus) |
| Bakteriel nyresygdom (BKD) | Aller arter af Salmonidae |
| Infektiøs pankreasnekrose (IPN) | Kildeørred (Salvelinus fontinalis), havørred (Salmo trutta), laks (Salmo salar), (Oncorhynchus spp.) almindelig helt (Coregonus lavaretus) |
| Infektion med Gyrodactylus salaris (GS) | Laks (Salmo salar), regnbueørred (Oncorhynchus mykiss), fjeldørred (Salvelinus alpinus), kildeørred (Salvelinus fontinalis), stalling (Thymallus thymallus), canadarødding (Salvelinus namaycush), havørred (Salmo trutta) og andre arter, som har været i kontakt med disse arter. |
| Ostreid herpesvirus 1 μνar (OsHV-1 μνar) | Stillehavsøsters (Crassostrea gigas) |
| Infektion med salmonid alfavirus (SAV) | Laks (Salmo salar), regnbueørred (Oncorhynchus mykiss) og havørred (Salmo trutta) |

Sygdom

Modtagelige arter

Koi-herpesvirus-sygdom (KHV)

Som opført i kolonne 3 i tabellen i bilaget til gennemførelsesforordning (EU) 2018/1882

Forårsviræmi hos karper (SVC)

Marmorkarpe (Aristichthys nobilis), guldfisk (Carassius auratus), karuds (Carassius carassius), græskarpe (Ctenopharyngodon idellus), almindelig karpe og koi karpe (Cyprinus carpio), sølvkarpe (Hypophthalmichthys molitrix), malle (Silurus glanis), suder (Tinca tinca), rimte (Leuciscus idus)

Bakteriel nyresygdom (BKD)

Aller arter af Salmonidae

Infektiøs pankreasnekrose (IPN)

Kildeørred (Salvelinus fontinalis), havørred (Salmo trutta), laks (Salmo salar), (Oncorhynchus spp.) almindelig helt (Coregonus lavaretus)

Infektion med Gyrodactylus salaris (GS)

Laks (Salmo salar), regnbueørred (Oncorhynchus mykiss), fjeldørred (Salvelinus alpinus), kildeørred (Salvelinus fontinalis), stalling (Thymallus thymallus), canadarødding (Salvelinus namaycush), havørred (Salmo trutta) og andre arter, som har været i kontakt med disse arter.

Ostreid herpesvirus 1 μνar (OsHV-1 μνar)

Stillehavsøsters (Crassostrea gigas)

Infektion med salmonid alfavirus (SAV)

Laks (Salmo salar), regnbueørred (Oncorhynchus mykiss) og havørred (Salmo trutta)

---