# Úradný vestník L 354/2021

| | ISSN 1977-0790 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 354 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Ročník 646. októbra 2021 |

ISSN 1977-0790

Úradný vestník

Európskej únie

L 354

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Ročník 646. októbra 2021

---

| Obsah | | II   Nelegislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTIA |
| | * | Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2021/1757 zo 4. decembra 2020 o schéme pomoci SA.38399 – 2019/C (ex 2018/E), ktorú zaviedlo Taliansko Zdaňovanie prístavných spoločností v Taliansku (
  1
  ) | 1 |
| | * | Rozhodnutie Európskej centrálnej banky (EÚ) 2021/1758 z 21. septembra 2021, ktorým sa mení rozhodnutie ECB/2007/7 o podmienkach TARGET2-ECB (ECB/2021/43) | 29 |
| | | USMERNENIA |
| | * | Usmernenie Európskej centrálnej banky (EÚ) 2021/1759 20. júla 2021, ktorým sa mení usmernenie ECB/2012/27 o Transeurópskom automatizovanom expresnom systéme hrubého vyrovnania platieb v reálnom čase (TARGET2) (ECB/2021/30) | 45 |

Obsah

II   Nelegislatívne akty

Strana

ROZHODNUTIA

*

Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2021/1757 zo 4. decembra 2020 o schéme pomoci SA.38399 – 2019/C (ex 2018/E), ktorú zaviedlo Taliansko Zdaňovanie prístavných spoločností v Taliansku (
  1
  )

1

1

*

Rozhodnutie Európskej centrálnej banky (EÚ) 2021/1758 z 21. septembra 2021, ktorým sa mení rozhodnutie ECB/2007/7 o podmienkach TARGET2-ECB (ECB/2021/43)

29

USMERNENIA

*

Usmernenie Európskej centrálnej banky (EÚ) 2021/1759 20. júla 2021, ktorým sa mení usmernenie ECB/2012/27 o Transeurópskom automatizovanom expresnom systéme hrubého vyrovnania platieb v reálnom čase (TARGET2) (ECB/2021/30)

45

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

II Nelegislatívne akty

ROZHODNUTIA

| 6.10.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 354/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 354/1

---

ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2021/1757

zo 4. decembra 2020

o schéme pomoci SA.38399 – 2019/C (ex 2018/E), ktorú zaviedlo Taliansko Zdaňovanie prístavných spoločností v Taliansku

(Iba talianske znenie je autentické)

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“), a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek,

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),

po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami (1), a so zreteľom na tieto pripomienky,

keďže:

1.   POSTUP

POSTUP

| (1) | Listom z 3. júla 2013 Komisia zaslala všetkým členským štátom komplexný dotazník s cieľom zhromaždiť informácie o zdaňovaní prístavov, ako aj o možných iných formách štátnej podpory pre rôzne druhy investícií alebo prevádzky prístavov. Talianske orgány zaslali vyplnený dotazník listom z 12. septembra 2013 a listom z 1. októbra 2013. Listami z 24. januára 2014 a 2. septembra 2014 si Komisia vyžiadala ďalšie informácie, ktoré Taliansko poskytlo listami zo 14. februára 2014, 11. septembra 2014 a 29. septembra 2014. Talianske orgány predložili ďalšie informácie listom zo 14. novembra 2014. Listom z 27. apríla 2017 si Komisia od talianskych orgánov vyžiadala ďalšie informácie a talianske orgány naň odpovedali 24. mája 2017. |
| --- | --- |

(1)

Listom z 3. júla 2013 Komisia zaslala všetkým členským štátom komplexný dotazník s cieľom zhromaždiť informácie o zdaňovaní prístavov, ako aj o možných iných formách štátnej podpory pre rôzne druhy investícií alebo prevádzky prístavov. Talianske orgány zaslali vyplnený dotazník listom z 12. septembra 2013 a listom z 1. októbra 2013. Listami z 24. januára 2014 a 2. septembra 2014 si Komisia vyžiadala ďalšie informácie, ktoré Taliansko poskytlo listami zo 14. februára 2014, 11. septembra 2014 a 29. septembra 2014. Talianske orgány predložili ďalšie informácie listom zo 14. novembra 2014. Listom z 27. apríla 2017 si Komisia od talianskych orgánov vyžiadala ďalšie informácie a talianske orgány naň odpovedali 24. mája 2017.

| (2) | Listom z 30. apríla 2018 Komisia v súlade s článkom 21 nariadenia Rady (EÚ) 2015/1589 (2) (ďalej len „procesné nariadenie“) informovala Taliansko o svojom predbežnom posúdení ustanovení týkajúcich sa zdaňovania prístavov z hľadiska štátnej pomoci a vyzvala talianske orgány, aby predložili svoje pripomienky. Dňa 22. mája 2018 a 27. júna 2018 sa uskutočnili stretnutia Komisie a talianskych orgánov. Listom z 3. júla 2018 Taliansko odpovedalo na list Komisie z 30. apríla 2018. Ďalšie informácie Taliansko poskytlo listom z 10. septembra 2018. |
| --- | --- |

(2)

Listom z 30. apríla 2018 Komisia v súlade s článkom 21 nariadenia Rady (EÚ) 2015/1589 (2) (ďalej len „procesné nariadenie“) informovala Taliansko o svojom predbežnom posúdení ustanovení týkajúcich sa zdaňovania prístavov z hľadiska štátnej pomoci a vyzvala talianske orgány, aby predložili svoje pripomienky. Dňa 22. mája 2018 a 27. júna 2018 sa uskutočnili stretnutia Komisie a talianskych orgánov. Listom z 3. júla 2018 Taliansko odpovedalo na list Komisie z 30. apríla 2018. Ďalšie informácie Taliansko poskytlo listom z 10. septembra 2018.

2

| (3) | Komisia 8. januára 2019 navrhla vhodné opatrenia podľa článku 22 procesného nariadenia. Komisia vyzvala Taliansko, aby prijalo opatrenia, ktorými by zabezpečilo, aby orgány systému prístavov, ktoré vykonávajú hospodárske činnosti, podliehali dani z príjmov právnických osôb rovnako ako iné podniky. Komisia navyše vyzvala talianske orgány, aby ju v lehote dvoch mesiacov od prijatia návrhu písomne informovali, že podľa článku 23 ods. 1 procesného nariadenia bezpodmienečne, neodvolateľne a úplne akceptujú návrh vhodných opatrení. |
| --- | --- |

(3)

Komisia 8. januára 2019 navrhla vhodné opatrenia podľa článku 22 procesného nariadenia. Komisia vyzvala Taliansko, aby prijalo opatrenia, ktorými by zabezpečilo, aby orgány systému prístavov, ktoré vykonávajú hospodárske činnosti, podliehali dani z príjmov právnických osôb rovnako ako iné podniky. Komisia navyše vyzvala talianske orgány, aby ju v lehote dvoch mesiacov od prijatia návrhu písomne informovali, že podľa článku 23 ods. 1 procesného nariadenia bezpodmienečne, neodvolateľne a úplne akceptujú návrh vhodných opatrení.

| (4) | Listom zo 7. marca 2019 Taliansko návrh Komisie formálne odmietlo. Ďalšie stretnutia talianskych orgánov s Komisiou sa uskutočnili 2. apríla 2019 a 7. mája 2019. Taliansko na týchto stretnutiach zopakovalo svoj postoj. |
| --- | --- |

(4)

Listom zo 7. marca 2019 Taliansko návrh Komisie formálne odmietlo. Ďalšie stretnutia talianskych orgánov s Komisiou sa uskutočnili 2. apríla 2019 a 7. mája 2019. Taliansko na týchto stretnutiach zopakovalo svoj postoj.

| (5) | Keďže talianske orgány neakceptovali návrh vhodných opatrení, Komisia listom z 15. novembra 2019 rozhodla o začatí konania stanoveného v článku 108 ods. 2 zmluvy podľa článku 23 ods. 2 procesného nariadenia. Rozhodnutie Komisie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie (3). Komisia vyzvala Taliansko a zainteresované strany, aby predložili pripomienky. |
| --- | --- |

(5)

Keďže talianske orgány neakceptovali návrh vhodných opatrení, Komisia listom z 15. novembra 2019 rozhodla o začatí konania stanoveného v článku 108 ods. 2 zmluvy podľa článku 23 ods. 2 procesného nariadenia. Rozhodnutie Komisie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie (3). Komisia vyzvala Taliansko a zainteresované strany, aby predložili pripomienky.

Úradnom vestníku Európskej únie

3

| (6) | Taliansko zaslalo Komisii svoje pripomienky listom zo 4. februára 2020. |
| --- | --- |

(6)

Taliansko zaslalo Komisii svoje pripomienky listom zo 4. februára 2020.

| (7) | Komisii boli doručené pripomienky týchto zainteresovaných strán:






  1. | Confetra – Confederazione Generale Italiana dei Trasporti e della Logistica (Všeobecná talianska konfederácia pre dopravu a logistiku); |
| --- | --- | --- |

(7)

Komisii boli doručené pripomienky týchto zainteresovaných strán:

1.

Confetra – Confederazione Generale Italiana dei Trasporti e della Logistica (Všeobecná talianska konfederácia pre dopravu a logistiku);

| 2. | Conftrasporto-Confcommercio (Konfederácia združení v oblasti dopravy, špedície a logistiky); |
| --- | --- |

2.

Conftrasporto-Confcommercio (Konfederácia združení v oblasti dopravy, špedície a logistiky);

| 3. | Assoporti (Združenie talianskych prístavov); |
| --- | --- |

3.

Assoporti (Združenie talianskych prístavov);

| 4. | Federazione Italiana Lavoratori Trasporti FILT-CGIL, Federazione Italiana Trasporti FIT-CISL, Unione Italiana dei Lavoratori dei Trasporti UILTRASPORTI (Talianska federácia pracovníkov v doprave, Talianska federácia pracovníkov v oblasti dopravy, Talianska únia pracovníkov v doprave); |
| --- | --- |

4.

Federazione Italiana Lavoratori Trasporti FILT-CGIL, Federazione Italiana Trasporti FIT-CISL, Unione Italiana dei Lavoratori dei Trasporti UILTRASPORTI (Talianska federácia pracovníkov v doprave, Talianska federácia pracovníkov v oblasti dopravy, Talianska únia pracovníkov v doprave);

| 5. | Associazione Nazionale Imprese Portuali ANCIP (Národné združenie prístavných spoločností). |
| --- | --- |

5.

Associazione Nazionale Imprese Portuali ANCIP (Národné združenie prístavných spoločností).

| (8) | Komisii boli doručené aj pripomienky od tzv. medzinárodného dočasného zástupcu slobodného územia Terst. |
| --- | --- |

(8)

Komisii boli doručené aj pripomienky od tzv. medzinárodného dočasného zástupcu slobodného územia Terst.

| (9) | Komisia odovzdala tieto pripomienky Taliansku a dala mu možnosť vyjadriť sa k nim. Taliansko nepredložilo nijaké pripomienky. |
| --- | --- |

(9)

Komisia odovzdala tieto pripomienky Taliansku a dala mu možnosť vyjadriť sa k nim. Taliansko nepredložilo nijaké pripomienky.

2.   OPIS OPATRENIA, KTORÉ JE PREDMETOM VYŠETROVANIA, A KONTEXT VYŠETROVANIA

OPIS OPATRENIA, KTORÉ JE PREDMETOM VYŠETROVANIA, A KONTEXT VYŠETROVANIA

| (10) | Orgány systému prístavov (ďalej len „OSP“) v Taliansku nepodliehajú dani z príjmov právnických osôb (ďalej len „IRES“). Toto oslobodenie od dane z príjmov právnických osôb pre OSP v Taliansku je opatrením, ktoré sa rieši v tomto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(10)

Orgány systému prístavov (ďalej len „OSP“) v Taliansku nepodliehajú dani z príjmov právnických osôb (ďalej len „IRES“). Toto oslobodenie od dane z príjmov právnických osôb pre OSP v Taliansku je opatrením, ktoré sa rieši v tomto rozhodnutí.

2.1.   Organizácia a regulácia prístavov v Taliansku

Organizácia a regulácia prístavov v Taliansku

2.1.1.   Zákon č. 84/1994 a zriadenie orgánov systému prístavov

Zákon č. 84/1994 a zriadenie orgánov systému prístavov

| (11) | Zákonom č. 84/1994 (4) v znení zmien (ďalej len „zákon č. 84/1994“) sa spravujú činnosti prístavov a regulujú sa úlohy a funkcie orgánov systému prístavov, námorného úradu a iných podnikov spojených s činnosťami prístavov. |
| --- | --- |

(11)

Zákonom č. 84/1994 (4) v znení zmien (ďalej len „zákon č. 84/1994“) sa spravujú činnosti prístavov a regulujú sa úlohy a funkcie orgánov systému prístavov, námorného úradu a iných podnikov spojených s činnosťami prístavov.

4

| (12) | Prístavy, v ktorých sa nachádzajú OSP, sú označené ako „prístavy alebo osobitné prístavné oblasti národného a medzinárodného hospodárskeho významu“ (prístavy kategórie II, triedy I a II). |
| --- | --- |

(12)

Prístavy, v ktorých sa nachádzajú OSP, sú označené ako „prístavy alebo osobitné prístavné oblasti národného a medzinárodného hospodárskeho významu“ (prístavy kategórie II, triedy I a II).

| (13) | „Prístavy alebo osobitné prístavné oblasti národného a medzinárodného hospodárskeho významu“ (kategória II, trieda I a II) majú funkcie v oblasti:






  1. | obchodu a logistiky; |
| --- | --- | --- |

(13)

„Prístavy alebo osobitné prístavné oblasti národného a medzinárodného hospodárskeho významu“ (kategória II, trieda I a II) majú funkcie v oblasti:

1.

obchodu a logistiky;

| 2. | priemyslu a ropy; |
| --- | --- |

2.

priemyslu a ropy;

| 3. | osobnej dopravy vrátane dopravy pasažierov výletných lodí; |
| --- | --- |

3.

osobnej dopravy vrátane dopravy pasažierov výletných lodí;

| 4. | rybolovu; |
| --- | --- |

4.

rybolovu;

| 5. | cestovného ruchu a voľného času. |
| --- | --- |

5.

cestovného ruchu a voľného času.

| (14) | Po nadobudnutí účinnosti legislatívneho dekrétu č. 169/2016 bolo v Taliansku zriadených 16 OSP zahŕňajúcich 57 najvýznamnejších prístavov. Prístavy v správe OSP sa uvádzajú v prílohe A, ktorá predstavuje neoddeliteľnú súčasť zákona č. 84/1994. Prílohu A možno zmeniť, aby sa umožnilo doplnenie prístavu alebo presun prístavu pod správu iného OSP, pričom musia byť splnené príslušné podmienky. |
| --- | --- |

(14)

Po nadobudnutí účinnosti legislatívneho dekrétu č. 169/2016 bolo v Taliansku zriadených 16 OSP zahŕňajúcich 57 najvýznamnejších prístavov. Prístavy v správe OSP sa uvádzajú v prílohe A, ktorá predstavuje neoddeliteľnú súčasť zákona č. 84/1994. Prílohu A možno zmeniť, aby sa umožnilo doplnenie prístavu alebo presun prístavu pod správu iného OSP, pričom musia byť splnené príslušné podmienky.

| (15) | Podľa zákona č. 84/1994 sú OSP verejné subjekty národného významu, ktoré majú nehospodársku povahu, osobitné právne postavenie a sú autonómne z administratívneho, organizačného, regulačného, rozpočtového a finančného hľadiska. Podliehajú právomociam dohľadu ministra infraštruktúry a dopravy. Schvaľovanie ich rozpočtu a súvahy vykonáva minister infraštruktúry a dopravy po dohode s ministrom hospodárskych vecí a financií. Finančné riadenie OSP podlieha auditu Dvora audítorov. |
| --- | --- |

(15)

Podľa zákona č. 84/1994 sú OSP verejné subjekty národného významu, ktoré majú nehospodársku povahu, osobitné právne postavenie a sú autonómne z administratívneho, organizačného, regulačného, rozpočtového a finančného hľadiska. Podliehajú právomociam dohľadu ministra infraštruktúry a dopravy. Schvaľovanie ich rozpočtu a súvahy vykonáva minister infraštruktúry a dopravy po dohode s ministrom hospodárskych vecí a financií. Finančné riadenie OSP podlieha auditu Dvora audítorov.

| (16) | Podľa zákona č. 84/1994 OSP vypracúvajú program strategického plánovania, v ktorom stanovia svoje ciele v oblasti rozvoja. Majú podporovať a vypracúvať plánovací dokument, pokiaľ ide o opatrenia na zvýšenie energetickej efektívnosti a používanie energie z obnoviteľných zdrojov v prístavoch. |
| --- | --- |

(16)

Podľa zákona č. 84/1994 OSP vypracúvajú program strategického plánovania, v ktorom stanovia svoje ciele v oblasti rozvoja. Majú podporovať a vypracúvať plánovací dokument, pokiaľ ide o opatrenia na zvýšenie energetickej efektívnosti a používanie energie z obnoviteľných zdrojov v prístavoch.

| (17) | Podľa zákona č. 84/1994 je v zodpovednosti štátu vykonávať významné práce v súvislosti s infraštruktúrou (výstavbu námorných kanálov, ochranných násypov, dokov a vybavených dokov, bagrovanie pod vodou a prehlbovanie morského dna) v prístavoch kategórie II (triedy I a II). Regióny, obce alebo OSP sa môžu zapojiť pomocou vlastných zdrojov. V záujme pokrytia ceny prác, ktoré OSP vykonali, si môžu účtovať prirážku na nakladaný alebo vykladaný tovar alebo zvýšiť sumu koncesných poplatkov. |
| --- | --- |

(17)

Podľa zákona č. 84/1994 je v zodpovednosti štátu vykonávať významné práce v súvislosti s infraštruktúrou (výstavbu námorných kanálov, ochranných násypov, dokov a vybavených dokov, bagrovanie pod vodou a prehlbovanie morského dna) v prístavoch kategórie II (triedy I a II). Regióny, obce alebo OSP sa môžu zapojiť pomocou vlastných zdrojov. V záujme pokrytia ceny prác, ktoré OSP vykonali, si môžu účtovať prirážku na nakladaný alebo vykladaný tovar alebo zvýšiť sumu koncesných poplatkov.

2.1.2.   Úlohy orgánov systému prístavov a námorného úradu

Úlohy orgánov systému prístavov a námorného úradu

| (18) | V súlade s článkom 6 zákona č. 84/1994 OSP plnia tieto úlohy:






  1. | riadenie, programovanie, koordinácia, regulácia, podpora a kontrola prístavných operácií a služieb, činností v oblasti povoľovania a koncesií uvedených v článkoch 16 (pozri oddiel 2.1.4), 17 a 18 (pozri oddiel 2.1.5) zákona č. 84/1994 a iných obchodných a priemyselných činností vykonávaných v prístavoch; |
| --- | --- | --- |

(18)

V súlade s článkom 6 zákona č. 84/1994 OSP plnia tieto úlohy:

1.

riadenie, programovanie, koordinácia, regulácia, podpora a kontrola prístavných operácií a služieb, činností v oblasti povoľovania a koncesií uvedených v článkoch 16 (pozri oddiel 2.1.4), 17 a 18 (pozri oddiel 2.1.5) zákona č. 84/1994 a iných obchodných a priemyselných činností vykonávaných v prístavoch;

| 2. | riadna a mimoriadna údržba spoločných častí prístavnej oblasti vrátane udržiavania morského dna; |
| --- | --- |

2.

riadna a mimoriadna údržba spoločných častí prístavnej oblasti vrátane udržiavania morského dna;

| 3. | prideľovanie a kontrola poskytovania služieb všeobecného záujmu, ktoré nie sú úzko prepojené s prístavnými operáciami uvedenými v článku 16 (pozri oddiel 2.1.4), používateľom prístavu; |
| --- | --- |

3.

prideľovanie a kontrola poskytovania služieb všeobecného záujmu, ktoré nie sú úzko prepojené s prístavnými operáciami uvedenými v článku 16 (pozri oddiel 2.1.4), používateľom prístavu;

| 4. | koordinácia administratívnych činností vykonávaných verejnými orgánmi a subjektmi v prístavnej oblasti; |
| --- | --- |

4.

koordinácia administratívnych činností vykonávaných verejnými orgánmi a subjektmi v prístavnej oblasti;

| 5. | výlučná správa pozemkov a tovaru v rámci námorného vlastníctva v súlade s ustanoveniami zákona č. 84/1994 a plavebného kódexu; |
| --- | --- |

5.

výlučná správa pozemkov a tovaru v rámci námorného vlastníctva v súlade s ustanoveniami zákona č. 84/1994 a plavebného kódexu;

| 6. | koordinácia a podpora prepojení s logistickými systémami mimo prístavov a medzi nimi. |
| --- | --- |

6.

koordinácia a podpora prepojení s logistickými systémami mimo prístavov a medzi nimi.

| (19) | Podľa zákona č. 84/1994 námorný úrad zodpovedá za funkcie polície a bezpečnosti stanovené v plavebnom kódexe a v osobitných zákonoch. |
| --- | --- |

(19)

Podľa zákona č. 84/1994 námorný úrad zodpovedá za funkcie polície a bezpečnosti stanovené v plavebnom kódexe a v osobitných zákonoch.

| (20) | V súlade s článkom 6 zákona č. 84/1994 OSP nesmú priamo ani prostredníctvom spoločností, do ktorých by investovali, vykonávať prístavné operácie (5) a úzko súvisiace činnosti. OSP navyše nemôžu poskytovať technicko-námorné služby vedenia, ťahania a uväzovania lodí a dopravy tlačným člnom. |
| --- | --- |

(20)

V súlade s článkom 6 zákona č. 84/1994 OSP nesmú priamo ani prostredníctvom spoločností, do ktorých by investovali, vykonávať prístavné operácie (5) a úzko súvisiace činnosti. OSP navyše nemôžu poskytovať technicko-námorné služby vedenia, ťahania a uväzovania lodí a dopravy tlačným člnom.

5

| (21) | Má sa vytvoriť poradný výbor zložený z piatich zástupcov zamestnancov podnikov pôsobiacich v prístave, jedného zástupcu zamestnancov OSP a jedného zástupcu každej z týchto kategórií podnikov pôsobiacich v prístave: vlastníci plavidiel, priemyselné podniky, spoločnosti uvedené v článkoch 16 (pozri oddiel 2.1.4) a 18 (pozri oddiel 2.1.5), zasielatelia, námorníci a agenti a cestní dopravcovia pôsobiaci v sektore prístavov. Tento výbor má mať poradné funkcie vo vzťahu k udeľovaniu, pozastavovaniu alebo rušeniu povolení a koncesií. |
| --- | --- |

(21)

Má sa vytvoriť poradný výbor zložený z piatich zástupcov zamestnancov podnikov pôsobiacich v prístave, jedného zástupcu zamestnancov OSP a jedného zástupcu každej z týchto kategórií podnikov pôsobiacich v prístave: vlastníci plavidiel, priemyselné podniky, spoločnosti uvedené v článkoch 16 (pozri oddiel 2.1.4) a 18 (pozri oddiel 2.1.5), zasielatelia, námorníci a agenti a cestní dopravcovia pôsobiaci v sektore prístavov. Tento výbor má mať poradné funkcie vo vzťahu k udeľovaniu, pozastavovaniu alebo rušeniu povolení a koncesií.

| (22) | OSP si zriaďujú vlastné územné úrady, v rámci ktorých generálny tajomník OSP alebo jeho zástupca okrem iných úloh zodpovedajú za udeľovanie koncesií na obdobia až do štyroch rokov a za stanovovanie príslušných koncesných poplatkov, pričom sa vyžaduje stanovisko poradného výboru a riadiaceho výboru. |
| --- | --- |

(22)

OSP si zriaďujú vlastné územné úrady, v rámci ktorých generálny tajomník OSP alebo jeho zástupca okrem iných úloh zodpovedajú za udeľovanie koncesií na obdobia až do štyroch rokov a za stanovovanie príslušných koncesných poplatkov, pričom sa vyžaduje stanovisko poradného výboru a riadiaceho výboru.

2.1.3.   Finančné zdroje orgánov systému prístavov

Finančné zdroje orgánov systému prístavov

| (23) | Príjmy OSP sa skladajú z:






  1. | koncesných poplatkov uvedených v článku 18 zákona č. 84/1994 (pozri oddiel 2.1.5), pokiaľ ide o štátom vlastnené priestory a doky v rámci prístavnej oblasti a územných hraníc; |
| --- | --- | --- |

(23)

Príjmy OSP sa skladajú z:

1.

koncesných poplatkov uvedených v článku 18 zákona č. 84/1994 (pozri oddiel 2.1.5), pokiaľ ide o štátom vlastnené priestory a doky v rámci prístavnej oblasti a územných hraníc;

| 2. | poplatkov za povolenie prístavných operácií podľa článku 16 zákona č. 84/1994 (pozri oddiel 2.1.4); |
| --- | --- |

2.

poplatkov za povolenie prístavných operácií podľa článku 16 zákona č. 84/1994 (pozri oddiel 2.1.4);

| 3. | poplatkov za kotvenie (tzv. tassa di ancoraggio); |
| --- | --- |

3.

poplatkov za kotvenie (tzv. tassa di ancoraggio);

tassa di ancoraggio

| 4. | poplatkov účtovaných z vykladaného a nakladaného tovaru (tzv. tassa portuale); |
| --- | --- |

4.

poplatkov účtovaných z vykladaného a nakladaného tovaru (tzv. tassa portuale);

tassa portuale

| 5. | príspevkov od regiónov, miestnych orgánov a iných verejných subjektov; |
| --- | --- |

5.

príspevkov od regiónov, miestnych orgánov a iných verejných subjektov;

| 6. | ostatných príjmov. |
| --- | --- |

6.

ostatných príjmov.

| (24) | Podľa správy talianskeho ministerstva infraštruktúry a dopravy predstavovali tzv. prístavné poplatky (konkrétne poplatky z vykladaného a nakladaného tovaru, teda tassa portuale, a poplatky za kotvenie, teda tassa di ancoraggio) spolu s koncesnými poplatkami v roku 2017 dve hlavné zložky príjmov talianskych prístavov, pričom prístavné poplatky zodpovedali 53,2 % a koncesné poplatky 27,1 % prevádzkových príjmov (6). |
| --- | --- |

(24)

Podľa správy talianskeho ministerstva infraštruktúry a dopravy predstavovali tzv. prístavné poplatky (konkrétne poplatky z vykladaného a nakladaného tovaru, teda tassa portuale, a poplatky za kotvenie, teda tassa di ancoraggio) spolu s koncesnými poplatkami v roku 2017 dve hlavné zložky príjmov talianskych prístavov, pričom prístavné poplatky zodpovedali 53,2 % a koncesné poplatky 27,1 % prevádzkových príjmov (6).

tassa portuale

tassa di ancoraggio

6

2.1.4.   Prístavné operácie (článok 16 zákona č. 84/1994)

Prístavné operácie (článok 16 zákona č. 84/1994)

| (25) | Prístavné operácie sú nakládka, vykládka, prekládka, uskladňovanie a všeobecný pohyb tovaru a všetkých ostatných predmetov, vykonávané v prístavnej oblasti. Prístavné služby sú špecializované, doplnkové a pomocné služby v súvislosti s cyklom prístavných operácií. Tieto služby môžu OSP určiť prostredníctvom osobitných pravidiel, ktoré sa vydávajú prostredníctvom dekrétu ministra dopravy a plavby. |
| --- | --- |

(25)

Prístavné operácie sú nakládka, vykládka, prekládka, uskladňovanie a všeobecný pohyb tovaru a všetkých ostatných predmetov, vykonávané v prístavnej oblasti. Prístavné služby sú špecializované, doplnkové a pomocné služby v súvislosti s cyklom prístavných operácií. Tieto služby môžu OSP určiť prostredníctvom osobitných pravidiel, ktoré sa vydávajú prostredníctvom dekrétu ministra dopravy a plavby.

| (26) | OSP regulujú prístavné operácie a prístavné služby, ako aj uplatňovanie sadzieb zverejnených jednotlivými podnikmi, vykonávajú nad nimi dohľad a pravidelne podávajú správy ministrovi dopravy a plavby. |
| --- | --- |

(26)

OSP regulujú prístavné operácie a prístavné služby, ako aj uplatňovanie sadzieb zverejnených jednotlivými podnikmi, vykonávajú nad nimi dohľad a pravidelne podávajú správy ministrovi dopravy a plavby.

| (27) | Výkon prístavných operácií a poskytovanie prístavných služieb vo vlastnom mene alebo tretími stranami podlieha povoleniu OSP. Dané povolenie sa vzťahuje na vykonávanie prístavných operácií alebo poskytovanie jednej alebo viacerých prístavných služieb, ktoré sa uvedú v samotnom povolení. |
| --- | --- |

(27)

Výkon prístavných operácií a poskytovanie prístavných služieb vo vlastnom mene alebo tretími stranami podlieha povoleniu OSP. Dané povolenie sa vzťahuje na vykonávanie prístavných operácií alebo poskytovanie jednej alebo viacerých prístavných služieb, ktoré sa uvedú v samotnom povolení.

| (28) | Podniky, ktorým bolo udelené povolenie, sa zaregistrujú v samostatných registroch vedených OSP a sú povinné zaplatiť ročný poplatok a zložiť zábezpeku. |
| --- | --- |

(28)

Podniky, ktorým bolo udelené povolenie, sa zaregistrujú v samostatných registroch vedených OSP a sú povinné zaplatiť ročný poplatok a zložiť zábezpeku.

| (29) | Minister dopravy a plavby na účel vydávania povolení dekrétom určí:






  1. | osobné, finančné a odborné požiadavky na prevádzkovateľov a žiadajúce podniky; |
| --- | --- | --- |

(29)

Minister dopravy a plavby na účel vydávania povolení dekrétom určí:

1.

osobné, finančné a odborné požiadavky na prevádzkovateľov a žiadajúce podniky;

| 2. | kritériá, postupy a lehoty na udelenie, pozastavenie a odvolanie povolenia, ako aj súvisiace kontroly; |
| --- | --- |

2.

kritériá, postupy a lehoty na udelenie, pozastavenie a odvolanie povolenia, ako aj súvisiace kontroly;

| 3. | parametre na určenie minimálnej a maximálnej sumy ročných poplatkov a zábezpeky v súvislosti s trvaním a osobitnými vlastnosťami povolenia, pričom sa zohľadní objem investícií a činností, ktoré sa majú vykonať. |
| --- | --- |

3.

parametre na určenie minimálnej a maximálnej sumy ročných poplatkov a zábezpeky v súvislosti s trvaním a osobitnými vlastnosťami povolenia, pričom sa zohľadní objem investícií a činností, ktoré sa majú vykonať.

| (30) | Sadzby za prístavné operácie zverejní OSP. Podniky, ktorým bolo udelené povolenie, oznámia OSP sadzby, ktoré mienia účtovať používateľom, ako aj akúkoľvek následnú zmenu. |
| --- | --- |

(30)

Sadzby za prístavné operácie zverejní OSP. Podniky, ktorým bolo udelené povolenie, oznámia OSP sadzby, ktoré mienia účtovať používateľom, ako aj akúkoľvek následnú zmenu.

| (31) | Trvanie povolenia sa viaže na operačný program, ktorý podnik navrhuje, alebo v prípade, že je schválený podnik aj držiteľom koncesie v zmysle článku 18 zákona č. 84/1994 (pozri oddiel 2.1.5), je rovnaké ako trvanie samotnej koncesie. Povolenie možno obnoviť v spojení s novými operačnými programami alebo v nadväznosti na obnovenie koncesie. |
| --- | --- |

(31)

Trvanie povolenia sa viaže na operačný program, ktorý podnik navrhuje, alebo v prípade, že je schválený podnik aj držiteľom koncesie v zmysle článku 18 zákona č. 84/1994 (pozri oddiel 2.1.5), je rovnaké ako trvanie samotnej koncesie. Povolenie možno obnoviť v spojení s novými operačnými programami alebo v nadväznosti na obnovenie koncesie.

| (32) | OSP po porade s miestnym poradným výborom určí maximálny počet povolení, ktoré sa vydajú, pričom zohľadní prevádzkové požiadavky a premávku v prístave a v každom prípade zabezpečí maximálnu úroveň konkurencie v odvetví. |
| --- | --- |

(32)

OSP po porade s miestnym poradným výborom určí maximálny počet povolení, ktoré sa vydajú, pričom zohľadní prevádzkové požiadavky a premávku v prístave a v každom prípade zabezpečí maximálnu úroveň konkurencie v odvetví.

2.1.5.   Koncesie na pozemky a doky (článok 18 zákona č. 84/1994)

Koncesie na pozemky a doky (článok 18 zákona č. 84/1994)

| (33) | OSP poskytujú koncesiu na pozemky a doky v prístavnej oblasti podnikom uvedeným v článku 16 zákona č. 84/1994 na účely vykonávania prístavných operácií. |
| --- | --- |

(33)

OSP poskytujú koncesiu na pozemky a doky v prístavnej oblasti podnikom uvedeným v článku 16 zákona č. 84/1994 na účely vykonávania prístavných operácií.

| (34) | Koncesie sa poskytujú na základe vhodných foriem zverejnenia stanoveného dekrétom ministra dopravy a plavby po dohode s ministrom financií. V tom istom dekréte sa takisto určí:






  1. | trvanie koncesie, právomoci orgánov vydávajúcich koncesie v oblasti dohľadu a kontroly, podmienky obnovenia koncesie a postúpenia zariadení novému koncesionárovi; |
| --- | --- | --- |

(34)

Koncesie sa poskytujú na základe vhodných foriem zverejnenia stanoveného dekrétom ministra dopravy a plavby po dohode s ministrom financií. V tom istom dekréte sa takisto určí:

1.

trvanie koncesie, právomoci orgánov vydávajúcich koncesie v oblasti dohľadu a kontroly, podmienky obnovenia koncesie a postúpenia zariadení novému koncesionárovi;

| 2. | minimálne koncesné poplatky, ktoré musia koncesionári zaplatiť. |
| --- | --- |

2.

minimálne koncesné poplatky, ktoré musia koncesionári zaplatiť.

| (35) | V záujme udelenia koncesií musia žiadatelia:






  1. | predložiť podnikateľský plán podporený primeranými zárukami, ktorý je určený na zvýšenie premávky a produktivity prístavu; |
| --- | --- | --- |

(35)

V záujme udelenia koncesií musia žiadatelia:

1.

predložiť podnikateľský plán podporený primeranými zárukami, ktorý je určený na zvýšenie premávky a produktivity prístavu;

| 2. | mať primerané technické a organizačné nástroje, a to aj pokiaľ ide o bezpečnosť, na uspokojenie svojich potrieb aj potrieb tretích strán v súvislosti s nepretržitým a integrovaným výrobným a prevádzkovým cyklom; |
| --- | --- |

2.

mať primerané technické a organizačné nástroje, a to aj pokiaľ ide o bezpečnosť, na uspokojenie svojich potrieb aj potrieb tretích strán v súvislosti s nepretržitým a integrovaným výrobným a prevádzkovým cyklom;

| 3. | stanoviť plán ľudských zdrojov zodpovedajúci podnikateľskému plánu. |
| --- | --- |

3.

stanoviť plán ľudských zdrojov zodpovedajúci podnikateľskému plánu.

| (36) | V každom prístave musí koncesionár na štátom vlastnených pozemkoch priamo vykonávať činnosť, na ktorú bola udelená koncesia. Koncesionár nemôže zároveň byť koncesionárom na inom štátnom pozemku v rovnakom prístave okrem prípadu, keď sa činnosť, na ktorú sa vyžaduje nová koncesia, líši od činnosti, na ktorú sa vzťahujú existujúce koncesie na rovnakých štátnych pozemkoch, a nemôže vykonávať prístavné činnosti v iných priestoroch ako v tých, ktoré mu boli pridelené v rámci koncesie. |
| --- | --- |

(36)

V každom prístave musí koncesionár na štátom vlastnených pozemkoch priamo vykonávať činnosť, na ktorú bola udelená koncesia. Koncesionár nemôže zároveň byť koncesionárom na inom štátnom pozemku v rovnakom prístave okrem prípadu, keď sa činnosť, na ktorú sa vyžaduje nová koncesia, líši od činnosti, na ktorú sa vzťahujú existujúce koncesie na rovnakých štátnych pozemkoch, a nemôže vykonávať prístavné činnosti v iných priestoroch ako v tých, ktoré mu boli pridelené v rámci koncesie.

| (37) | OSP vykonáva každoročné kontroly s cieľom overiť splnenie požiadaviek v čase udelenia koncesie, ako aj realizácie investícií v podnikateľskom pláne. |
| --- | --- |

(37)

OSP vykonáva každoročné kontroly s cieľom overiť splnenie požiadaviek v čase udelenia koncesie, ako aj realizácie investícií v podnikateľskom pláne.

| (38) | Ak dôjde k neodôvodnenému nesplneniu povinností, ktoré na seba prebral koncesionár, a cieľov stanovených v podnikateľskom pláne, OSP koncesiu zruší. |
| --- | --- |

(38)

Ak dôjde k neodôvodnenému nesplneniu povinností, ktoré na seba prebral koncesionár, a cieľov stanovených v podnikateľskom pláne, OSP koncesiu zruší.

2.2.   Systém Zdaňovania Príjmov Právnických osôb v Taliansku a Oslobodenie OSP

Systém Zdaňovania Príjmov Právnických osôb v Taliansku a Oslobodenie OSP

| (39) | Talianska daň z príjmov je upravená v prezidentskom dekréte č. 917 z 22. decembra 1986: Testo Unico delle Imposte sui Redditi (konsolidovaný predpis o daniach, ďalej len „TUIR“) (7). V hlave II TUIR sa stanovujú pravidlá zdaňovania príjmov právnických osôb. |
| --- | --- |

(39)

Talianska daň z príjmov je upravená v prezidentskom dekréte č. 917 z 22. decembra 1986: Testo Unico delle Imposte sui Redditi (konsolidovaný predpis o daniach, ďalej len „TUIR“) (7). V hlave II TUIR sa stanovujú pravidlá zdaňovania príjmov právnických osôb.

Testo Unico delle Imposte sui Redditi

7

| (40) | V ďalšom texte sa uvádzajú hlavné prvky talianskej dane z príjmov právnických osôb (Imposta sul reddito sulle società IRES, ďalej len „IRES“) (8). |
| --- | --- |

(40)

V ďalšom texte sa uvádzajú hlavné prvky talianskej dane z príjmov právnických osôb (Imposta sul reddito sulle società IRES, ďalej len „IRES“) (8).

Imposta sul reddito sulle società IRES

8

2.2.1.   Zdaniteľné osoby (články 73 a 74 TUIR)

Zdaniteľné osoby (články 73 a 74 TUIR)

| (41) | Podľa článku 73 ods. 1 TUIR podliehajú dani z príjmov právnických osôb tieto subjekty:






  1. | akciové spoločnosti a komanditné spoločnosti, spoločnosti s ručením obmedzeným, družstvá a vzájomné poisťovne, európske spoločnosti podľa nariadenia Rady (ES) č. 2157/2001 (9) a európske družstvá podľa nariadenia Rady (ES) č. 1435/2003 (10) so sídlom na území štátu; |
| --- | --- | --- |

(41)

Podľa článku 73 ods. 1 TUIR podliehajú dani z príjmov právnických osôb tieto subjekty:

1.

akciové spoločnosti a komanditné spoločnosti, spoločnosti s ručením obmedzeným, družstvá a vzájomné poisťovne, európske spoločnosti podľa nariadenia Rady (ES) č. 2157/2001 (9) a európske družstvá podľa nariadenia Rady (ES) č. 1435/2003 (10) so sídlom na území štátu;

9

10

| 2. | verejné a súkromné subjekty iné ako spoločnosti, ako aj trusty, ktoré sídlia v štáte a ich výlučným alebo hlavným predmetom činnosti je výkon obchodných činností; |
| --- | --- |

2.

verejné a súkromné subjekty iné ako spoločnosti, ako aj trusty, ktoré sídlia v štáte a ich výlučným alebo hlavným predmetom činnosti je výkon obchodných činností;

| 3. | verejné a súkromné subjekty iné ako spoločnosti a trusty, ktorých výlučným alebo hlavným predmetom činnosti nie je výkon obchodnej činnosti, ako aj podniky kolektívneho investovania úspor, ktoré majú sídlo na území štátu; |
| --- | --- |

3.

verejné a súkromné subjekty iné ako spoločnosti a trusty, ktorých výlučným alebo hlavným predmetom činnosti nie je výkon obchodnej činnosti, ako aj podniky kolektívneho investovania úspor, ktoré majú sídlo na území štátu;

| 4. | spoločnosti a inštitúcie akéhokoľvek druhu vrátane trustov s právnou subjektivitou alebo bez nej, ktoré nemajú sídlo na území štátu. |
| --- | --- |

4.

spoločnosti a inštitúcie akéhokoľvek druhu vrátane trustov s právnou subjektivitou alebo bez nej, ktoré nemajú sídlo na území štátu.

| (42) | V článku 74 TUIR sa zavádzajú osobitné ustanovenia pre štát a verejné subjekty a vymedzujú sa činnosti, ktoré sa nepovažujú za obchodné činnosti. |
| --- | --- |

(42)

V článku 74 TUIR sa zavádzajú osobitné ustanovenia pre štát a verejné subjekty a vymedzujú sa činnosti, ktoré sa nepovažujú za obchodné činnosti.

| (43) | Podľa článku 74 ods. 1 TUIR dani z príjmov právnických osôb nepodliehajú štátne orgány a správy vrátane autonómnych správ a, ak majú právnu subjektivitu, obce, konzorciá miestnych subjektov, združenia a subjekty spravujúce verejný majetok, horské komunity, provincie a regióny. Podľa článku 74 ods. 2 TUIR výkon štátnych funkcií verejnými subjektmi nepredstavuje obchodnú činnosť. |
| --- | --- |

(43)

Podľa článku 74 ods. 1 TUIR dani z príjmov právnických osôb nepodliehajú štátne orgány a správy vrátane autonómnych správ a, ak majú právnu subjektivitu, obce, konzorciá miestnych subjektov, združenia a subjekty spravujúce verejný majetok, horské komunity, provincie a regióny. Podľa článku 74 ods. 2 TUIR výkon štátnych funkcií verejnými subjektmi nepredstavuje obchodnú činnosť.

2.2.2.   Zdaniteľný príjem

Zdaniteľný príjem

| (44) | Všetok príjem získaný spoločnosťami, ktoré vykonávajú obchodné činnosti, sa považuje za príjem z podnikateľskej činnosti a podlieha IRES (článok 81 TUIR). Zdaniteľný základ je celosvetový príjem uvedený vo výkaze ziskov a strát vypracovanom za príslušný daňový rok podľa pravidiel práva obchodných spoločností a prispôsobený podľa ustanovení daňového práva týkajúcich sa príjmov z podnikateľskej činnosti. |
| --- | --- |

(44)

Všetok príjem získaný spoločnosťami, ktoré vykonávajú obchodné činnosti, sa považuje za príjem z podnikateľskej činnosti a podlieha IRES (článok 81 TUIR). Zdaniteľný základ je celosvetový príjem uvedený vo výkaze ziskov a strát vypracovanom za príslušný daňový rok podľa pravidiel práva obchodných spoločností a prispôsobený podľa ustanovení daňového práva týkajúcich sa príjmov z podnikateľskej činnosti.

| (45) | Zaobchádzanie s daňou z príjmov právnických osôb v prípade nehnuteľného majetku závisí od druhu nehnuteľného majetku. Ak sa nehnuteľný majetok skutočne a výlučne používa na vykonávanie obchodnej činnosti (alebo vzhľadom na jeho vlastnosti ho možno použiť iba na vykonávanie obchodnej činnosti), príjem získaný v súvislosti s nehnuteľným majetkom sa považuje za príjem z podnikateľskej činnosti. Takýto príjem je teda súčasťou zdaniteľných príjmov spoločnosti. |
| --- | --- |

(45)

Zaobchádzanie s daňou z príjmov právnických osôb v prípade nehnuteľného majetku závisí od druhu nehnuteľného majetku. Ak sa nehnuteľný majetok skutočne a výlučne používa na vykonávanie obchodnej činnosti (alebo vzhľadom na jeho vlastnosti ho možno použiť iba na vykonávanie obchodnej činnosti), príjem získaný v súvislosti s nehnuteľným majetkom sa považuje za príjem z podnikateľskej činnosti. Takýto príjem je teda súčasťou zdaniteľných príjmov spoločnosti.

2.2.3.   Zdaniteľné obdobie

Zdaniteľné obdobie

| (46) | Zdaniteľné obdobie na účely dane z príjmov právnických osôb je daňový rok spoločnosti určený zákonom alebo stanovami. Ak daňový rok nie je určený takýmto spôsobom alebo je dlhší ako dva roky, zdaniteľným obdobím je kalendárny rok (článok 76 TUIR). |
| --- | --- |

(46)

Zdaniteľné obdobie na účely dane z príjmov právnických osôb je daňový rok spoločnosti určený zákonom alebo stanovami. Ak daňový rok nie je určený takýmto spôsobom alebo je dlhší ako dva roky, zdaniteľným obdobím je kalendárny rok (článok 76 TUIR).

2.2.4.   Sadzby

Sadzby

| (47) | Sadzba IRES je 24 % (článok 77 TUIR) (11). |
| --- | --- |

(47)

Sadzba IRES je 24 % (článok 77 TUIR) (11).

11

| (48) | V článku 1 ods. 716 zákona č. 160 z 27. decembra 2019 sa zaviedla nová daňová prirážka k IRES vo výške 3,5 percentuálneho bodu v prípade príjmu z činností vykonávaných na základe prístavných povolení a koncesií vydaných podľa článkov 16 a 18 zákona č. 84/1994 (12). Ide o dočasné opatrenie, ktoré by sa malo vzťahovať iba na daňové roky 2019 až 2021. |
| --- | --- |

(48)

V článku 1 ods. 716 zákona č. 160 z 27. decembra 2019 sa zaviedla nová daňová prirážka k IRES vo výške 3,5 percentuálneho bodu v prípade príjmu z činností vykonávaných na základe prístavných povolení a koncesií vydaných podľa článkov 16 a 18 zákona č. 84/1994 (12). Ide o dočasné opatrenie, ktoré by sa malo vzťahovať iba na daňové roky 2019 až 2021.

12

2.2.5.   Zdanenie orgánov systému prístavov v Taliansku

Zdanenie orgánov systému prístavov v Taliansku

| (49) | OSP v Taliansku nepodliehajú dani z príjmov právnických osôb (IRES). Toto oslobodenie od dane z príjmov právnických osôb pre OSP v Taliansku je opatrením, ktoré sa rieši v tomto rozhodnutí. Toto oslobodenie vychádza predovšetkým z článku 74 TUIR, ako ho vykladajú a uplatňujú talianske orgány. |
| --- | --- |

(49)

OSP v Taliansku nepodliehajú dani z príjmov právnických osôb (IRES). Toto oslobodenie od dane z príjmov právnických osôb pre OSP v Taliansku je opatrením, ktoré sa rieši v tomto rozhodnutí. Toto oslobodenie vychádza predovšetkým z článku 74 TUIR, ako ho vykladajú a uplatňujú talianske orgány.

| (50) | Podľa článku 74 TUIR dani z príjmov právnických osôb nepodliehajú štátne orgány a správy vrátane správ s autonómnou organizáciou, a to aj keď majú právnu subjektivitu, obce, konzorciá miestnych orgánov, združenia a subjekty spravujúce spoločný majetok, horské komunity, provincie a regióny. |
| --- | --- |

(50)

Podľa článku 74 TUIR dani z príjmov právnických osôb nepodliehajú štátne orgány a správy vrátane správ s autonómnou organizáciou, a to aj keď majú právnu subjektivitu, obce, konzorciá miestnych orgánov, združenia a subjekty spravujúce spoločný majetok, horské komunity, provincie a regióny.

| (51) | Podľa názoru talianskych orgánov sú OSP verejné subjekty, ktorým boli zverené výlučne správne funkcie, a preto sa na ne uplatňuje článok 74 TUIR. Podľa nich by sa v prípade článku 73 TUIR naopak predpokladalo, že dotknutý subjekt vykonáva obchodné činnosti, hoci aj ako sekundárnu činnosť, a preto by ho nebolo možné uplatniť na OSP. |
| --- | --- |

(51)

Podľa názoru talianskych orgánov sú OSP verejné subjekty, ktorým boli zverené výlučne správne funkcie, a preto sa na ne uplatňuje článok 74 TUIR. Podľa nich by sa v prípade článku 73 TUIR naopak predpokladalo, že dotknutý subjekt vykonáva obchodné činnosti, hoci aj ako sekundárnu činnosť, a preto by ho nebolo možné uplatniť na OSP.

| (52) | Na základe článkov 73 a 74, ako ich vykladajú a uplatňujú talianske orgány, vznikla situácia, v ktorej sú OSP v Taliansku oslobodené od dane z príjmov právnických osôb, a to aj v prípade príjmu z využívania prístavnej infraštruktúry. |
| --- | --- |

(52)

Na základe článkov 73 a 74, ako ich vykladajú a uplatňujú talianske orgány, vznikla situácia, v ktorej sú OSP v Taliansku oslobodené od dane z príjmov právnických osôb, a to aj v prípade príjmu z využívania prístavnej infraštruktúry.

2.3.   Dôvody na začatie konania

Dôvody na začatie konania

| (53) | Komisia podľa článku 22 procesného nariadenia 8. januára 2019 navrhla vhodné opatrenia a vyzvala Taliansko, aby prijalo opatrenia, ktorými by zabezpečilo, aby OSP vykonávajúce hospodárske činnosti podliehali dani z príjmov právnických osôb rovnakým spôsobom ako iné podniky. Listom zo 7. marca 2019 však Taliansko formálne odmietlo návrh Komisie a odmietlo prijať opatrenia, ktorými by zabezpečilo, aby OSP vykonávajúce hospodárske činnosti podliehali dani z príjmov právnických osôb rovnakým spôsobom ako iné podniky. |
| --- | --- |

(53)

Komisia podľa článku 22 procesného nariadenia 8. januára 2019 navrhla vhodné opatrenia a vyzvala Taliansko, aby prijalo opatrenia, ktorými by zabezpečilo, aby OSP vykonávajúce hospodárske činnosti podliehali dani z príjmov právnických osôb rovnakým spôsobom ako iné podniky. Listom zo 7. marca 2019 však Taliansko formálne odmietlo návrh Komisie a odmietlo prijať opatrenia, ktorými by zabezpečilo, aby OSP vykonávajúce hospodárske činnosti podliehali dani z príjmov právnických osôb rovnakým spôsobom ako iné podniky.

| (54) | Keďže sa Komisia stále domnievala, že oslobodenie od dane z príjmov právnických osôb v prospech OSP, ktoré vykonávajú hospodárske činnosti, predstavuje existujúcu schému štátnej pomoci a že má pochybnosti o zlučiteľnosti tejto schémy pomoci s vnútorným trhom, rozhodla o začatí konania stanoveného v článku 108 ods. 2 zmluvy podľa článku 23 ods. 2 procesných pravidiel. V tomto rozhodnutí Komisia predbežne dospela k záveru, že oslobodenie OSP od dane z príjmov právnických osôb predstavuje existujúcu štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, ktorú nemožno považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(54)

Keďže sa Komisia stále domnievala, že oslobodenie od dane z príjmov právnických osôb v prospech OSP, ktoré vykonávajú hospodárske činnosti, predstavuje existujúcu schému štátnej pomoci a že má pochybnosti o zlučiteľnosti tejto schémy pomoci s vnútorným trhom, rozhodla o začatí konania stanoveného v článku 108 ods. 2 zmluvy podľa článku 23 ods. 2 procesných pravidiel. V tomto rozhodnutí Komisia predbežne dospela k záveru, že oslobodenie OSP od dane z príjmov právnických osôb predstavuje existujúcu štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, ktorú nemožno považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom.

3.   PRIPOMIENKY TALIANSKA A ZAINTERESOVANÝCH STRÁN

PRIPOMIENKY TALIANSKA A ZAINTERESOVANÝCH STRÁN

3.1.   Všeobecné pripomienky

Všeobecné pripomienky

| (55) | Taliansko a iné zainteresované strany tvrdili, že v prípade neexistencie právneho predpisu Únie o prístavoch a jednotného pojmu prístavných orgánov v práve Únie majú členské štáty právomoc určiť a regulovať povahu a funkcie riadiacich orgánov prístavu, čoho dôkazom je nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/352 (13). |
| --- | --- |

(55)

Taliansko a iné zainteresované strany tvrdili, že v prípade neexistencie právneho predpisu Únie o prístavoch a jednotného pojmu prístavných orgánov v práve Únie majú členské štáty právomoc určiť a regulovať povahu a funkcie riadiacich orgánov prístavu, čoho dôkazom je nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/352 (13).

13

| (56) | Domnievajú sa, že uplatňovanie zásad stanovených v rozhodnutiach prijatých Komisiou v osobitných prípadoch v iných členských štátoch na Taliansko nie je opodstatnené. Podľa ich názoru nie je situácia v Taliansku porovnateľná so situáciou v iných členských štátoch (14). |
| --- | --- |

(56)

Domnievajú sa, že uplatňovanie zásad stanovených v rozhodnutiach prijatých Komisiou v osobitných prípadoch v iných členských štátoch na Taliansko nie je opodstatnené. Podľa ich názoru nie je situácia v Taliansku porovnateľná so situáciou v iných členských štátoch (14).

14

3.2.   Podniky/hospodárske činnosti

Podniky/hospodárske činnosti

3.2.1.   Nehospodárske činnosti vykonávané vo verejnom záujme

Nehospodárske činnosti vykonávané vo verejnom záujme

| (57) | Podľa Talianska a väčšiny pripomienok zainteresovaných strán OSP nie sú podniky a nevykonávajú hospodárske činnosti (15). V talianskom právnom poriadku sa vyžaduje, aby boli OSP verejné subjekty národného významu, ktoré majú nehospodársku povahu a sú autonómne z administratívneho, organizačného, regulačného, rozpočtového a finančného hľadiska. |
| --- | --- |

(57)

Podľa Talianska a väčšiny pripomienok zainteresovaných strán OSP nie sú podniky a nevykonávajú hospodárske činnosti (15). V talianskom právnom poriadku sa vyžaduje, aby boli OSP verejné subjekty národného významu, ktoré majú nehospodársku povahu a sú autonómne z administratívneho, organizačného, regulačného, rozpočtového a finančného hľadiska.

15

| (58) | Na OSP dohliada ministerstvo infraštruktúry a dopravy a správy o ich finančnom riadení sú predmetom auditov Dvora audítorov rovnako ako v prípade všetkých subjektov, ktoré sú súčasťou verejnej správy. Sú zahrnuté v zozname vypracovanom talianskym štatistickým úradom, ktorý sa používa na určenie konsolidovanej účtovnej závierky štátu. OSP preto nielenže sú verejným vlastníctvom, ale skutočne sú verejnými subjektmi s nehospodárskou povahou (16). |
| --- | --- |

(58)

Na OSP dohliada ministerstvo infraštruktúry a dopravy a správy o ich finančnom riadení sú predmetom auditov Dvora audítorov rovnako ako v prípade všetkých subjektov, ktoré sú súčasťou verejnej správy. Sú zahrnuté v zozname vypracovanom talianskym štatistickým úradom, ktorý sa používa na určenie konsolidovanej účtovnej závierky štátu. OSP preto nielenže sú verejným vlastníctvom, ale skutočne sú verejnými subjektmi s nehospodárskou povahou (16).

16

| (59) | Taliansko a väčšina zainteresovaných strán poznamenali, že OSP samotné neposkytujú prístavné služby ani technicko-námorné služby (17). Regulačné právomoci v oblasti technicko-námorných služieb vedenia, ťahania, uväzovania a dopravy tlačným člnom patria námornému úradu, ktorý je decentralizovanou štruktúrou ministerstva infraštruktúry a dopravy. Pravidlá zverenia týchto služieb sa stanovujú v talianskom plavebnom kódexe a vo vykonávacích právnych predpisoch. OSP nevykonávajú ani ďalšie činnosti, ako je tankovanie lodného paliva a zber odpadu. |
| --- | --- |

(59)

Taliansko a väčšina zainteresovaných strán poznamenali, že OSP samotné neposkytujú prístavné služby ani technicko-námorné služby (17). Regulačné právomoci v oblasti technicko-námorných služieb vedenia, ťahania, uväzovania a dopravy tlačným člnom patria námornému úradu, ktorý je decentralizovanou štruktúrou ministerstva infraštruktúry a dopravy. Pravidlá zverenia týchto služieb sa stanovujú v talianskom plavebnom kódexe a vo vykonávacích právnych predpisoch. OSP nevykonávajú ani ďalšie činnosti, ako je tankovanie lodného paliva a zber odpadu.

17

| (60) | OSP podľa talianskych orgánov a väčšiny zainteresovaných strán vo verejnom záujme zabezpečujú nediskriminačný prístup na trhy s prístavnými službami za podmienok voľnej hospodárskej súťaže, ako aj to, aby sa štátny majetok spravoval úplne transparentne a nestranne (18). Činnosti OSP určené v zákone č. 84/1994 sú usmerňované verejným záujmom na riadnom fungovaní prístavných oblastí. |
| --- | --- |

(60)

OSP podľa talianskych orgánov a väčšiny zainteresovaných strán vo verejnom záujme zabezpečujú nediskriminačný prístup na trhy s prístavnými službami za podmienok voľnej hospodárskej súťaže, ako aj to, aby sa štátny majetok spravoval úplne transparentne a nestranne (18). Činnosti OSP určené v zákone č. 84/1994 sú usmerňované verejným záujmom na riadnom fungovaní prístavných oblastí.

18

3.2.2.   Koncesie sa neudeľujú na účely zisku

Koncesie sa neudeľujú na účely zisku

| (61) | Taliansko a niekoľko ďalších zainteresovaných strán sa domnievajú, že udeľovanie prístavných koncesií zo strany OSP je regulačná činnosť zameraná na produktívnejšie prideľovanie prístavnej infraštruktúry v záujme prístavnej komunity a používateľov prístavu. OSP zabezpečujú, aby sa koncesie na používanie prístavných oblastí vo verejnom vlastníctve udeľovali s cieľom zlepšiť riadenie prístavu a všetkých činností, ktoré s ním súvisia. Udeľovanie koncesií sa v žiadnom prípade neuskutočňuje na účely zisku. Nedochádza k nemu na konkurenčnom trhu (19). |
| --- | --- |

(61)

Taliansko a niekoľko ďalších zainteresovaných strán sa domnievajú, že udeľovanie prístavných koncesií zo strany OSP je regulačná činnosť zameraná na produktívnejšie prideľovanie prístavnej infraštruktúry v záujme prístavnej komunity a používateľov prístavu. OSP zabezpečujú, aby sa koncesie na používanie prístavných oblastí vo verejnom vlastníctve udeľovali s cieľom zlepšiť riadenie prístavu a všetkých činností, ktoré s ním súvisia. Udeľovanie koncesií sa v žiadnom prípade neuskutočňuje na účely zisku. Nedochádza k nemu na konkurenčnom trhu (19).

19

| (62) | Taliansko a ďalšie zainteresované strany uvádzajú, že koncesionári sa vyberajú v transparentných a nediskriminačných postupoch (20). Ich výber nemusí závisieť od perspektívy najväčšej ziskovosti v podobe vyššej odmeny za užívanie pôdy. Cieľom je skôr maximalizovať prínos a hodnotu prístavných oblastí vo verejnom záujme. |
| --- | --- |

(62)

Taliansko a ďalšie zainteresované strany uvádzajú, že koncesionári sa vyberajú v transparentných a nediskriminačných postupoch (20). Ich výber nemusí závisieť od perspektívy najväčšej ziskovosti v podobe vyššej odmeny za užívanie pôdy. Cieľom je skôr maximalizovať prínos a hodnotu prístavných oblastí vo verejnom záujme.

20

3.2.3.   Koncesné poplatky nie sú trhové ceny

Koncesné poplatky nie sú trhové ceny

| (63) | Taliansko a viaceré iné zainteresované strany sa domnievajú, že poplatky za udelenie koncesií a povolení súkromným podnikom zo strany OSP na účely obchodného využívania základnej prístavnej infraštruktúry a poskytovania služieb nepredstavujú odplatu za poskytnutú službu alebo ponúknutý tovar. Podľa ich názoru príslušné služby nemožno považovať za hospodárske činnosti (21). |
| --- | --- |

(63)

Taliansko a viaceré iné zainteresované strany sa domnievajú, že poplatky za udelenie koncesií a povolení súkromným podnikom zo strany OSP na účely obchodného využívania základnej prístavnej infraštruktúry a poskytovania služieb nepredstavujú odplatu za poskytnutú službu alebo ponúknutý tovar. Podľa ich názoru príslušné služby nemožno považovať za hospodárske činnosti (21).

21

| (64) | OSP udeľujú koncesie na základe transparentných, konkurenčných a nediskriminačných postupov. Postup udeľovania, ktorý vedie k výberu koncesionára, je úplne oddelený od výšky poplatku. OSP majú povinnosť dohliadať na koncesionára a overiť, či koncesionár dodržiava podmienky koncesie. Kontrolujú súlad a vo vzťahu ku koncesionárovi majú osobitné sankčné právomoci, ako je právomoc zrušiť koncesiu v prípade nesplnenia povinností. OSP nemajú priame zmluvné vzťahy s vlastníkmi lodí a prevádzkovateľmi pravidiel. Majú ich len koncesionári. |
| --- | --- |

(64)

OSP udeľujú koncesie na základe transparentných, konkurenčných a nediskriminačných postupov. Postup udeľovania, ktorý vedie k výberu koncesionára, je úplne oddelený od výšky poplatku. OSP majú povinnosť dohliadať na koncesionára a overiť, či koncesionár dodržiava podmienky koncesie. Kontrolujú súlad a vo vzťahu ku koncesionárovi majú osobitné sankčné právomoci, ako je právomoc zrušiť koncesiu v prípade nesplnenia povinností. OSP nemajú priame zmluvné vzťahy s vlastníkmi lodí a prevádzkovateľmi pravidiel. Majú ich len koncesionári.

| (65) | Podľa pripomienok Talianska a viacerých iných zainteresovaných strán existuje podstatný rozdiel medzi poskytnutím štátom vlastneného majetku koncesionárom (ako je to v prípade Talianska) a prenájmom tohto majetku (22). Práva, ktoré OSP poskytuje koncesionárovi, sú menej dôležité ako zvyčajné práva nájomcu v rámci nájomného vzťahu v tradičných prístavných modeloch prenajímateľa (landlord port models). Dôkazom sú tieto osobitosti talianskeho systému:






  1. | výlučné využívanie verejného majetku koncesionárom nesmie byť v rozpore s verejným záujmom; |
| --- | --- | --- |

(65)

Podľa pripomienok Talianska a viacerých iných zainteresovaných strán existuje podstatný rozdiel medzi poskytnutím štátom vlastneného majetku koncesionárom (ako je to v prípade Talianska) a prenájmom tohto majetku (22). Práva, ktoré OSP poskytuje koncesionárovi, sú menej dôležité ako zvyčajné práva nájomcu v rámci nájomného vzťahu v tradičných prístavných modeloch prenajímateľa (landlord port models). Dôkazom sú tieto osobitosti talianskeho systému:

22

1.

výlučné využívanie verejného majetku koncesionárom nesmie byť v rozpore s verejným záujmom;

| 2. | OSP môžu kedykoľvek koncesie zrušiť z osobitných dôvodov súvisiacich s využívaním mora alebo z iných dôvodov verejného záujmu. V takom prípade nebude mať koncesionár právo na náhradu; |
| --- | --- |

2.

OSP môžu kedykoľvek koncesie zrušiť z osobitných dôvodov súvisiacich s využívaním mora alebo z iných dôvodov verejného záujmu. V takom prípade nebude mať koncesionár právo na náhradu;

| 3. | výber poplatkov sa vykonáva v rámci postupov vymáhania podobných ako v prípade daňových dlhov; |
| --- | --- |

3.

výber poplatkov sa vykonáva v rámci postupov vymáhania podobných ako v prípade daňových dlhov;

| 4. | po uplynutí platnosti koncesií má štátom vlastnený majetok k dispozícii OSP a akékoľvek vykonané práce alebo zlepšenia sú naďalej vlastníctvom štátu. Koncesionár nedostane za tieto práce a zlepšenia žiadnu platbu ani náhradu. |
| --- | --- |

4.

po uplynutí platnosti koncesií má štátom vlastnený majetok k dispozícii OSP a akékoľvek vykonané práce alebo zlepšenia sú naďalej vlastníctvom štátu. Koncesionár nedostane za tieto práce a zlepšenia žiadnu platbu ani náhradu.

| (66) | V dôsledku toho podľa Talianska a viacerých zainteresovaných strán koncesné poplatky, ktoré koncesionári platia OSP, nie sú nájomným ani trhovými cenami, keďže rokujúce strany nemajú priestor na voľné uváženie. Tieto poplatky sú stanovené zákonom a majú vlastnosti dane, ktorú koncesionár platí štátu prostredníctvom OSP výmenou za prístup na trh s hospodárskymi prístavnými činnosťami, najmä s cieľom vykonávať operácie a poskytovať služby s využitím verejného vlastníctva (23). |
| --- | --- |

(66)

V dôsledku toho podľa Talianska a viacerých zainteresovaných strán koncesné poplatky, ktoré koncesionári platia OSP, nie sú nájomným ani trhovými cenami, keďže rokujúce strany nemajú priestor na voľné uváženie. Tieto poplatky sú stanovené zákonom a majú vlastnosti dane, ktorú koncesionár platí štátu prostredníctvom OSP výmenou za prístup na trh s hospodárskymi prístavnými činnosťami, najmä s cieľom vykonávať operácie a poskytovať služby s využitím verejného vlastníctva (23).

23

| (67) | Z toho vyplýva, že OSP nevykonávajú žiadnu hospodársku činnosť, keďže nemôžu zasiahnuť do hlavného prvku žiadnej hospodárskej transakcie vykonávanej za trhových podmienok, a to do ceny za služby (24). |
| --- | --- |

(67)

Z toho vyplýva, že OSP nevykonávajú žiadnu hospodársku činnosť, keďže nemôžu zasiahnuť do hlavného prvku žiadnej hospodárskej transakcie vykonávanej za trhových podmienok, a to do ceny za služby (24).

24

| (68) | Niektoré zainteresované strany (25) sa vyjadrili, že podľa judikatúry Súdneho dvora nejde o hospodársku činnosť, ak sa osobitné metódy ponúkania určitého tovaru alebo určitých služieb stanovujú priamo zákonom, a preto nevychádzajú z hospodárskeho hodnotenia uchádzačov (26). Podmienkou zaradenia medzi podniky by preto bola existencia komerčného poplatku, ktorý by bol priamo stanovený podnikom prevádzkujúcim infraštruktúru (27). |
| --- | --- |

(68)

Niektoré zainteresované strany (25) sa vyjadrili, že podľa judikatúry Súdneho dvora nejde o hospodársku činnosť, ak sa osobitné metódy ponúkania určitého tovaru alebo určitých služieb stanovujú priamo zákonom, a preto nevychádzajú z hospodárskeho hodnotenia uchádzačov (26). Podmienkou zaradenia medzi podniky by preto bola existencia komerčného poplatku, ktorý by bol priamo stanovený podnikom prevádzkujúcim infraštruktúru (27).

25

26

27

3.2.4.   Hospodárska zložka koncesných poplatkov

Hospodárska zložka koncesných poplatkov

| (69) | Taliansko a niektoré zainteresované strany poznamenali, že činnosti, ktoré OSP vykonávajú pri správe prístavného majetku, nemajú na verejné vlastníctvo žiadny vplyv. To znamená, že hoci majú niektoré prvky činností OSP hospodársku povahu, nemôže to viesť k záveru, že OSP sú podniky (28). Podľa Talianska sa v judikatúre Súdneho dvora vylučuje, aby sa subjekty zriadené a regulované na vykonávanie verejných a nehospodárskych funkcií a činností, ktoré však zároveň vykonávajú určité hospodárske činnosti, kvalifikovali ako podniky (29). |
| --- | --- |

(69)

Taliansko a niektoré zainteresované strany poznamenali, že činnosti, ktoré OSP vykonávajú pri správe prístavného majetku, nemajú na verejné vlastníctvo žiadny vplyv. To znamená, že hoci majú niektoré prvky činností OSP hospodársku povahu, nemôže to viesť k záveru, že OSP sú podniky (28). Podľa Talianska sa v judikatúre Súdneho dvora vylučuje, aby sa subjekty zriadené a regulované na vykonávanie verejných a nehospodárskych funkcií a činností, ktoré však zároveň vykonávajú určité hospodárske činnosti, kvalifikovali ako podniky (29).

28

29

| (70) | Taliansko uznáva, že poplatky platené koncesionármi zahŕňajú hospodársku zložku. Poplatky sa určujú podľa kritérií stanovených na vnútroštátnej úrovni. V rámci poplatkov sa však zohľadňujú aj záväzky koncesionára z hľadiska objemu nákladnej dopravy, druhu investícií a objemu dopravy. Základný poplatok sa teda napríklad môže znížiť, keď koncesionári investujú do významných prác v oblasti infraštruktúry alebo vykonávajú mimoriadnu údržbu verejných statkov, ktoré patria do právomoci OSP. |
| --- | --- |

(70)

Taliansko uznáva, že poplatky platené koncesionármi zahŕňajú hospodársku zložku. Poplatky sa určujú podľa kritérií stanovených na vnútroštátnej úrovni. V rámci poplatkov sa však zohľadňujú aj záväzky koncesionára z hľadiska objemu nákladnej dopravy, druhu investícií a objemu dopravy. Základný poplatok sa teda napríklad môže znížiť, keď koncesionári investujú do významných prác v oblasti infraštruktúry alebo vykonávajú mimoriadnu údržbu verejných statkov, ktoré patria do právomoci OSP.

| (71) | Možno zhrnúť, že podľa talianskych orgánov tvorí koncesné poplatky fixná a pohyblivá zložka. Fixná zložka je úmerná ploche dotknutých oblastí a zohľadňujú sa v nej viaceré ďalšie parametre (miesto a úroveň infraštruktúry dotknutých oblastí). Pohyblivá zložka sa počíta na základe stimulačných mechanizmov na dosiahnutie lepšej produktivity, lepšej energetickej hospodárnosti a lepšieho environmentálneho správania, ako aj zlepšenia úrovne služieb, najmä pokiaľ ide o dopravu a intermodálnu integráciu prístavov. Pri stimulujúcich parametroch používaných v rámci pohyblivej zložky koncesných poplatkov sa zvyčajne zohľadňuje objem dopravy z hľadiska plavidiel, množstiev aj druhov tovaru a vývoj osobitných ukazovateľov kvality trhu a služieb (priemerný čas uskladnenia tovaru v uskladňovacích priestoroch, úroveň efektívností operácií presunu na iné druhy dopravy, úroveň energetickej a environmentálnej efektívnosti celého prístavného cyklu a úroveň produktivity na jednotku plochy prístavnej oblasti, na ktorú sa vzťahuje koncesia). |
| --- | --- |

(71)

Možno zhrnúť, že podľa talianskych orgánov tvorí koncesné poplatky fixná a pohyblivá zložka. Fixná zložka je úmerná ploche dotknutých oblastí a zohľadňujú sa v nej viaceré ďalšie parametre (miesto a úroveň infraštruktúry dotknutých oblastí). Pohyblivá zložka sa počíta na základe stimulačných mechanizmov na dosiahnutie lepšej produktivity, lepšej energetickej hospodárnosti a lepšieho environmentálneho správania, ako aj zlepšenia úrovne služieb, najmä pokiaľ ide o dopravu a intermodálnu integráciu prístavov. Pri stimulujúcich parametroch používaných v rámci pohyblivej zložky koncesných poplatkov sa zvyčajne zohľadňuje objem dopravy z hľadiska plavidiel, množstiev aj druhov tovaru a vývoj osobitných ukazovateľov kvality trhu a služieb (priemerný čas uskladnenia tovaru v uskladňovacích priestoroch, úroveň efektívností operácií presunu na iné druhy dopravy, úroveň energetickej a environmentálnej efektívnosti celého prístavného cyklu a úroveň produktivity na jednotku plochy prístavnej oblasti, na ktorú sa vzťahuje koncesia).

| (72) | Koncesný poplatok (fixná a pohyblivá zložka) teda na jednej strane pokrýva zložku odplaty za riadenie prístavu a používanie majetku v prístave ako základnej infraštruktúry, ktorá nemá hospodársku povahu, a na druhej strane pokrýva prevádzku a používanie verejného majetku, ktoré koncesionárom umožňujú vykonávať ich činnosti. |
| --- | --- |

(72)

Koncesný poplatok (fixná a pohyblivá zložka) teda na jednej strane pokrýva zložku odplaty za riadenie prístavu a používanie majetku v prístave ako základnej infraštruktúry, ktorá nemá hospodársku povahu, a na druhej strane pokrýva prevádzku a používanie verejného majetku, ktoré koncesionárom umožňujú vykonávať ich činnosti.

| (73) | Taliansko sa domnieva, že rozdiel medzi nehospodárskou (fixná zložka) a hospodárskou (pohyblivá zložka) časťou koncesného poplatku sa nepriamo potvrdzuje v nariadení (EÚ) 2017/352. V tomto nariadení sa stanovuje, že poplatky za používanie prístavnej infraštruktúry môžu byť diferencované podľa hospodárskej stratégie dotknutého prístavu a jeho politiky v oblasti priestorového plánovania s cieľom podporiť efektívnejšie používanie prístavnej infraštruktúry (30). |
| --- | --- |

(73)

Taliansko sa domnieva, že rozdiel medzi nehospodárskou (fixná zložka) a hospodárskou (pohyblivá zložka) časťou koncesného poplatku sa nepriamo potvrdzuje v nariadení (EÚ) 2017/352. V tomto nariadení sa stanovuje, že poplatky za používanie prístavnej infraštruktúry môžu byť diferencované podľa hospodárskej stratégie dotknutého prístavu a jeho politiky v oblasti priestorového plánovania s cieľom podporiť efektívnejšie používanie prístavnej infraštruktúry (30).

30

| (74) | Taliansko sa takisto domnieva, že pri posudzovaní povahy koncesných poplatkov sa musia zohľadniť činnosti, ktoré vykonávajú OSP ako verejné subjekty spravujúce verejný majetok. V judikatúre sa uvádza usmernenie, že v rozsahu, v akom verejný subjekt vykonáva hospodársku činnosť, ktorá môže byť oddelená od jeho výkonu verejnej moci, koná, pokiaľ ide o túto činnosť, ako podnik. V prípade, že uvedená hospodárska činnosť je neoddeliteľná od výkonu verejnej moci, si však činnosti, ktoré tento subjekt vykonáva, zachovávajú povahu činností, ktoré sa viažu k výkonu tejto moci (31). |
| --- | --- |

(74)

Taliansko sa takisto domnieva, že pri posudzovaní povahy koncesných poplatkov sa musia zohľadniť činnosti, ktoré vykonávajú OSP ako verejné subjekty spravujúce verejný majetok. V judikatúre sa uvádza usmernenie, že v rozsahu, v akom verejný subjekt vykonáva hospodársku činnosť, ktorá môže byť oddelená od jeho výkonu verejnej moci, koná, pokiaľ ide o túto činnosť, ako podnik. V prípade, že uvedená hospodárska činnosť je neoddeliteľná od výkonu verejnej moci, si však činnosti, ktoré tento subjekt vykonáva, zachovávajú povahu činností, ktoré sa viažu k výkonu tejto moci (31).

31

| (75) | V prípade OSP sú činnosti, ktoré by mohli mať hospodársky význam pri správe prístavného majetku a ktoré môžu byť relevantné pri určení koncesného poplatku, v každom prípade neoddeliteľné od verejných činností, ktoré sú OSP zverené zákonom, ako je kontrola a správa prístavného majetku a plánovanie všetkých činností prostredníctvom používania prístavných oblastí. Koncesné poplatky vyberané OSP by sa preto nemali považovať za príjem právnickej osoby. |
| --- | --- |

(75)

V prípade OSP sú činnosti, ktoré by mohli mať hospodársky význam pri správe prístavného majetku a ktoré môžu byť relevantné pri určení koncesného poplatku, v každom prípade neoddeliteľné od verejných činností, ktoré sú OSP zverené zákonom, ako je kontrola a správa prístavného majetku a plánovanie všetkých činností prostredníctvom používania prístavných oblastí. Koncesné poplatky vyberané OSP by sa preto nemali považovať za príjem právnickej osoby.

| (76) | Taliansko uznáva, že pohyblivá zložka koncesného poplatku má hospodársku povahu a že by to teoreticky odôvodňovalo jeho zahrnutie do daňovej základne na účely potenciálneho zdanenia príjmov podniku. |
| --- | --- |

(76)

Taliansko uznáva, že pohyblivá zložka koncesného poplatku má hospodársku povahu a že by to teoreticky odôvodňovalo jeho zahrnutie do daňovej základne na účely potenciálneho zdanenia príjmov podniku.

| (77) | Stimulačné parametre pohyblivej zložky koncesných poplatkov však podľa jeho názoru majú účinok postupného znižovania výsledných súm poplatkov, keď koncesionári dosahujú hospodárske ciele. Podľa Talianska to vedie k celkovému zníženiu samotného koncesného poplatku. V dôsledku toho sú príjmy OSP tvorené úplne alebo takmer úplne fixnou zložkou, ktorá sa obmedzuje na odplatu za riadenie a regulačné činnosti OSP. Podľa názoru Talianska preto OSP nevykonávajú žiadnu hospodársku činnosť. |
| --- | --- |

(77)

Stimulačné parametre pohyblivej zložky koncesných poplatkov však podľa jeho názoru majú účinok postupného znižovania výsledných súm poplatkov, keď koncesionári dosahujú hospodárske ciele. Podľa Talianska to vedie k celkovému zníženiu samotného koncesného poplatku. V dôsledku toho sú príjmy OSP tvorené úplne alebo takmer úplne fixnou zložkou, ktorá sa obmedzuje na odplatu za riadenie a regulačné činnosti OSP. Podľa názoru Talianska preto OSP nevykonávajú žiadnu hospodársku činnosť.

3.3.   Štátne zdroje

Štátne zdroje

| (78) | Podľa pripomienok doručených niektorými zainteresovanými stranami by oslobodenie OSP od povinnosti platiť daň z príjmov právnických osôb nepredstavovalo žiadnu stratu daňových príjmov, pretože OSP sú súčasťou štátu. Nedochádzalo by teda k žiadnej spotrebe štátnych zdrojov v podobe daňových alebo rozpočtových výdavkov (32). |
| --- | --- |

(78)

Podľa pripomienok doručených niektorými zainteresovanými stranami by oslobodenie OSP od povinnosti platiť daň z príjmov právnických osôb nepredstavovalo žiadnu stratu daňových príjmov, pretože OSP sú súčasťou štátu. Nedochádzalo by teda k žiadnej spotrebe štátnych zdrojov v podobe daňových alebo rozpočtových výdavkov (32).

32

| (79) | Niektoré zainteresované strany takisto poznamenali, že sumy, ktoré by OSP platili štátu v prípade zdaňovania svojich príjmov, by viedli k zníženiu zdrojov OSP, ktoré by potom OSP nemali k dispozícii na plnenie svojho inštitucionálneho poslania. Od štátu by sa potom očakávalo zvýšenie príspevkov týmto orgánom. |
| --- | --- |

(79)

Niektoré zainteresované strany takisto poznamenali, že sumy, ktoré by OSP platili štátu v prípade zdaňovania svojich príjmov, by viedli k zníženiu zdrojov OSP, ktoré by potom OSP nemali k dispozícii na plnenie svojho inštitucionálneho poslania. Od štátu by sa potom očakávalo zvýšenie príspevkov týmto orgánom.

3.4.   Selektívnosť

Selektívnosť

| (80) | Taliansko a väčšina zainteresovaných strán sa v súvislosti s oslobodením OSP od dane z príjmov právnických osôb (IRES) vyjadrili, že zaradenie OSP do kategórie verejných subjektov nehospodárskej povahy v rámci talianskeho konsolidovaného predpisu o daniach TUIR nevyhnutne znamená ich oslobodenie od dane z príjmov právnických osôb (33). Nešlo by o výnimku zo systému ani o osobitné opatrenie v prospech OSP, keďže je to v absolútnom súlade so zásadami talianskeho daňového systému (34). |
| --- | --- |

(80)

Taliansko a väčšina zainteresovaných strán sa v súvislosti s oslobodením OSP od dane z príjmov právnických osôb (IRES) vyjadrili, že zaradenie OSP do kategórie verejných subjektov nehospodárskej povahy v rámci talianskeho konsolidovaného predpisu o daniach TUIR nevyhnutne znamená ich oslobodenie od dane z príjmov právnických osôb (33). Nešlo by o výnimku zo systému ani o osobitné opatrenie v prospech OSP, keďže je to v absolútnom súlade so zásadami talianskeho daňového systému (34).

33

34

| (81) | Daňový systém stanovený v talianskom predpise TUIR je takisto v absolútnom súlade s povahou a funkciami priznanými OSP, keďže ide o verejné subjekty, ktorým sú zverené výlučne správne funkcie, takže sa na ne uplatňuje článok 74 TUIR. V prípade článku 73 TUIR sa naopak predpokladá, že dotknutý subjekt vykonáva obchodné činnosti, hoci aj ako sekundárnu činnosť, a preto by ho na OSP nebolo možné uplatniť (35). |
| --- | --- |

(81)

Daňový systém stanovený v talianskom predpise TUIR je takisto v absolútnom súlade s povahou a funkciami priznanými OSP, keďže ide o verejné subjekty, ktorým sú zverené výlučne správne funkcie, takže sa na ne uplatňuje článok 74 TUIR. V prípade článku 73 TUIR sa naopak predpokladá, že dotknutý subjekt vykonáva obchodné činnosti, hoci aj ako sekundárnu činnosť, a preto by ho na OSP nebolo možné uplatniť (35).

35

3.5.   Narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod

Narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod

| (82) | Jedna zainteresovaná strana sa domnieva, že opatrenie nemá vplyv na obchod a hospodársku súťaž, keďže v Taliansku nie sú žiadne súkromné prístavy (36). OSP nemusia potenciálnych koncesionárov motivovať ponúkaním nízkych alebo znížených koncesných poplatkov, keďže dopyt po prístupe k prístavným oblastiam je v každom prípade väčší ako ponuka dostupných oblastí. |
| --- | --- |

(82)

Jedna zainteresovaná strana sa domnieva, že opatrenie nemá vplyv na obchod a hospodársku súťaž, keďže v Taliansku nie sú žiadne súkromné prístavy (36). OSP nemusia potenciálnych koncesionárov motivovať ponúkaním nízkych alebo znížených koncesných poplatkov, keďže dopyt po prístupe k prístavným oblastiam je v každom prípade väčší ako ponuka dostupných oblastí.

36

| (83) | Niektoré zainteresované strany takisto uviedli, že prístavy nie sú konkurenciou iných poskytovateľov dopravných služieb, pretože rôzne dopravné infraštruktúry slúžia rôznym trhom s tovarom a rôznym dopravným trhom a nie sú zastupiteľné. |
| --- | --- |

(83)

Niektoré zainteresované strany takisto uviedli, že prístavy nie sú konkurenciou iných poskytovateľov dopravných služieb, pretože rôzne dopravné infraštruktúry slúžia rôznym trhom s tovarom a rôznym dopravným trhom a nie sú zastupiteľné.

4.   POSÚDENIE

POSÚDENIE

4.1.   Existencia štátnej pomoci podľa článku 107 ods. 1 zmluvy

Existencia štátnej pomoci podľa článku 107 ods. 1 zmluvy

| (84) | Podľa článku 107 ods. 1 zmluvy pomoc poskytovaná v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určité podniky alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(84)

Podľa článku 107 ods. 1 zmluvy pomoc poskytovaná v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určité podniky alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.

4.1.1.   Prítomnosť podnikov

Prítomnosť podnikov

4.1.1.1.   Pojem podnik

| (85) | Podľa judikatúry pojem „podnik“ zahŕňa každý subjekt vykonávajúci hospodársku činnosť bez ohľadu na jeho právne postavenie a spôsob jeho financovania (37). Skutočnosť, že subjekt nesleduje cieľ dosiahnuť zisk, nie je rozhodujúca z hľadiska určenia, či ide o podnik alebo nie (38). Rozhodujúca nie je ani skutočnosť, že je vo verejnom vlastníctve. |
| --- | --- |

(85)

Podľa judikatúry pojem „podnik“ zahŕňa každý subjekt vykonávajúci hospodársku činnosť bez ohľadu na jeho právne postavenie a spôsob jeho financovania (37). Skutočnosť, že subjekt nesleduje cieľ dosiahnuť zisk, nie je rozhodujúca z hľadiska určenia, či ide o podnik alebo nie (38). Rozhodujúca nie je ani skutočnosť, že je vo verejnom vlastníctve.

37

38

| (86) | Ako objasňujú súdy Únie, hospodársku činnosť predstavuje akákoľvek činnosť spočívajúca v ponúkaní tovaru a služieb na danom trhu, to znamená v poskytovaní služieb, ktoré sa bežne poskytujú za odplatu. Základná vlastnosť odplaty spočíva v skutočnosti, že táto odplata predstavuje hospodárske protiplnenie daného poskytnutia služby (39). Aj neziskové subjekty môžu ponúkať tovar a služby na trhu (40). |
| --- | --- |

(86)

Ako objasňujú súdy Únie, hospodársku činnosť predstavuje akákoľvek činnosť spočívajúca v ponúkaní tovaru a služieb na danom trhu, to znamená v poskytovaní služieb, ktoré sa bežne poskytujú za odplatu. Základná vlastnosť odplaty spočíva v skutočnosti, že táto odplata predstavuje hospodárske protiplnenie daného poskytnutia služby (39). Aj neziskové subjekty môžu ponúkať tovar a služby na trhu (40).

39

40

| (87) | Pokiaľ ide o výstavbu a využívanie verejnej infraštruktúry, súdy Únie objasnili, že to, či financovanie výstavby takejto infraštruktúry patrí do rozsahu pôsobnosti pravidiel štátnej pomoci Únie, sa určuje na základe budúceho použitia infraštruktúry, teda jej hospodárskeho využitia (41). Uznáva sa, že komerčné prevádzkovanie a výstavba prístavnej alebo letiskovej infraštruktúry na účely takejto komerčnej prevádzky predstavujú hospodárske činnosti (42). |
| --- | --- |

(87)

Pokiaľ ide o výstavbu a využívanie verejnej infraštruktúry, súdy Únie objasnili, že to, či financovanie výstavby takejto infraštruktúry patrí do rozsahu pôsobnosti pravidiel štátnej pomoci Únie, sa určuje na základe budúceho použitia infraštruktúry, teda jej hospodárskeho využitia (41). Uznáva sa, že komerčné prevádzkovanie a výstavba prístavnej alebo letiskovej infraštruktúry na účely takejto komerčnej prevádzky predstavujú hospodárske činnosti (42).

41

42

| (88) | V súlade s uvedenou judikatúrou Komisia v sérii rozhodnutí dospela k záveru, že výstavba a komerčné využívanie prístavných infraštruktúr predstavujú hospodárske činnosti (43). Napríklad komerčné využívanie prístavného alebo letiskového terminálu sprístupneného používateľom za poplatok predstavuje hospodársku činnosť (44). Verejné financovanie prístavnej infraštruktúry teda podporuje hospodársku činnosť, a preto v zásade podlieha pravidlám štátnej pomoci (45). |
| --- | --- |

(88)

V súlade s uvedenou judikatúrou Komisia v sérii rozhodnutí dospela k záveru, že výstavba a komerčné využívanie prístavných infraštruktúr predstavujú hospodárske činnosti (43). Napríklad komerčné využívanie prístavného alebo letiskového terminálu sprístupneného používateľom za poplatok predstavuje hospodársku činnosť (44). Verejné financovanie prístavnej infraštruktúry teda podporuje hospodársku činnosť, a preto v zásade podlieha pravidlám štátnej pomoci (45).

43

44

45

| (89) | Investície do infraštruktúry nevyhnutnej na vykonávanie činností, ktoré patria do zodpovednosti štátu v rámci výkonu jeho verejných právomocí, naopak nepatria do rozsahu pravidiel štátnej pomoci (46). Nehospodársku povahu majú len infraštruktúry, ktoré sú súčasťou základných funkcií štátu. |
| --- | --- |

(89)

Investície do infraštruktúry nevyhnutnej na vykonávanie činností, ktoré patria do zodpovednosti štátu v rámci výkonu jeho verejných právomocí, naopak nepatria do rozsahu pravidiel štátnej pomoci (46). Nehospodársku povahu majú len infraštruktúry, ktoré sú súčasťou základných funkcií štátu.

46

4.1.1.2.   OSP vykonávajú hospodárske a nehospodárske činnosti

| (90) | Taliansko a väčšina zainteresovaných strán tvrdia, že OSP sú verejné subjekty národného významu, ktoré majú nehospodársku povahu a sú autonómne z administratívneho, organizačného, regulačného, rozpočtového a finančného hľadiska. Podľa ich názoru OSP nevykonávajú hospodárske činnosti a nie sú podnikmi. |
| --- | --- |

(90)

Taliansko a väčšina zainteresovaných strán tvrdia, že OSP sú verejné subjekty národného významu, ktoré majú nehospodársku povahu a sú autonómne z administratívneho, organizačného, regulačného, rozpočtového a finančného hľadiska. Podľa ich názoru OSP nevykonávajú hospodárske činnosti a nie sú podnikmi.

| (91) | Komisia sa domnieva, že zaradenie OSP medzi verejné subjekty nehospodárskej povahy podľa talianskeho právneho poriadku nie je dostatočné na vyvodenie záveru, že tieto orgány nie sú podnikmi. Na určenie toho, či v prípade činností vykonávaných OSP ide o činnosti podniku v zmysle zmluvy, je potrebné určiť povahu týchto činností (47). |
| --- | --- |

(91)

Komisia sa domnieva, že zaradenie OSP medzi verejné subjekty nehospodárskej povahy podľa talianskeho právneho poriadku nie je dostatočné na vyvodenie záveru, že tieto orgány nie sú podnikmi. Na určenie toho, či v prípade činností vykonávaných OSP ide o činnosti podniku v zmysle zmluvy, je potrebné určiť povahu týchto činností (47).

47

| (92) | Na základe opisu činností OSP (pozri oddiely 2.1.2 až 2.1.5) sa Komisia domnieva, že poskytovanie prístupu k prístavom za odplatu (poplatky za kotvenie a poplatky z vykladaného a nakladaného tovaru), udeľovanie povolení na výkon prístavných operácií za odplatu a udeľovanie koncesií za odplatu predstavujú hospodárske činnosti. Komisia preto dospela k záveru, že OSP vykonávajú nehospodárske aj hospodárske činnosti. |
| --- | --- |

(92)

Na základe opisu činností OSP (pozri oddiely 2.1.2 až 2.1.5) sa Komisia domnieva, že poskytovanie prístupu k prístavom za odplatu (poplatky za kotvenie a poplatky z vykladaného a nakladaného tovaru), udeľovanie povolení na výkon prístavných operácií za odplatu a udeľovanie koncesií za odplatu predstavujú hospodárske činnosti. Komisia preto dospela k záveru, že OSP vykonávajú nehospodárske aj hospodárske činnosti.

| (93) | Komisia nepopiera, že orgánom systému prístavov môže byť zverený výkon určitých verejných právomocí, ktoré majú nehospodársku povahu (napríklad riadenie a bezpečnosť námornej dopravy alebo dohľad na účely boja proti znečisťovaniu, ktoré vykonávajú samy alebo spolu s inými verejnými subjektmi, ako je námorný úrad) (48). Pri výkone týchto činností nie sú podnikmi v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

(93)

Komisia nepopiera, že orgánom systému prístavov môže byť zverený výkon určitých verejných právomocí, ktoré majú nehospodársku povahu (napríklad riadenie a bezpečnosť námornej dopravy alebo dohľad na účely boja proti znečisťovaniu, ktoré vykonávajú samy alebo spolu s inými verejnými subjektmi, ako je námorný úrad) (48). Pri výkone týchto činností nie sú podnikmi v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

48

| (94) | Skutočnosť, že OSP pri výkone niektorých svojich činností vykonávajú právomoci verejného orgánu, však sama osebe nebráni tomu, aby sa kvalifikovali ako podniky (49). |
| --- | --- |

(94)

Skutočnosť, že OSP pri výkone niektorých svojich činností vykonávajú právomoci verejného orgánu, však sama osebe nebráni tomu, aby sa kvalifikovali ako podniky (49).

49

| (95) | OSP vykonávajú aj hospodárske činnosti. Poskytujú všeobecné služby používateľom prístavov (vlastníkom lodí a prevádzkovateľom plavidiel) tým, že poskytujú lodiam prístup k prístavnej infraštruktúre výmenou za odplatu, ktorá sa vo všeobecnosti nazýva prístavné poplatky (najmä poplatky z vykladaného a nakladaného tovaru a poplatky za kotvenie). Udeľovaním povolení a koncesií za odplatu sprístupňujú určitú infraštruktúru alebo pozemky podnikom, ktoré tieto priestory využívajú na vlastné účely alebo na poskytovanie služieb vlastníkom lodí a prevádzkovateľom plavidiel. |
| --- | --- |

(95)

OSP vykonávajú aj hospodárske činnosti. Poskytujú všeobecné služby používateľom prístavov (vlastníkom lodí a prevádzkovateľom plavidiel) tým, že poskytujú lodiam prístup k prístavnej infraštruktúre výmenou za odplatu, ktorá sa vo všeobecnosti nazýva prístavné poplatky (najmä poplatky z vykladaného a nakladaného tovaru a poplatky za kotvenie). Udeľovaním povolení a koncesií za odplatu sprístupňujú určitú infraštruktúru alebo pozemky podnikom, ktoré tieto priestory využívajú na vlastné účely alebo na poskytovanie služieb vlastníkom lodí a prevádzkovateľom plavidiel.

| (96) | Taliansko a viaceré ďalšie zainteresované strany tvrdia, že OSP nemajú priame zmluvné vzťahy s vlastníkmi lodí a prevádzkovateľmi plavidiel (majú ich len koncesionári). Komisia napriek tomu zastáva názor, že skutočnosť, že koncesionári používajú určité prístavné pozemky a prístavnú infraštruktúru na ponúkanie služieb vlastníkom lodí a prevádzkovateľom plavidiel, nevylučuje, že určité činnosti, ktoré vykonávajú OSP, ako je prenájom prístavných pozemkov a prístavnej infraštruktúry týmto podnikom, ktoré sú tretími stranami, takisto majú hospodársku povahu (50). |
| --- | --- |

(96)

Taliansko a viaceré ďalšie zainteresované strany tvrdia, že OSP nemajú priame zmluvné vzťahy s vlastníkmi lodí a prevádzkovateľmi plavidiel (majú ich len koncesionári). Komisia napriek tomu zastáva názor, že skutočnosť, že koncesionári používajú určité prístavné pozemky a prístavnú infraštruktúru na ponúkanie služieb vlastníkom lodí a prevádzkovateľom plavidiel, nevylučuje, že určité činnosti, ktoré vykonávajú OSP, ako je prenájom prístavných pozemkov a prístavnej infraštruktúry týmto podnikom, ktoré sú tretími stranami, takisto majú hospodársku povahu (50).

50

| (97) | Táto pozícia je v súlade s pozíciou Komisie prijatou vo viacerých prípadoch súvisiacich so štátnou pomocou talianskym OSP (51). V prípadoch, ktoré sa týkali oslobodenia prístavov v Belgicku a Francúzsku od dane z príjmov právnických osôb, navyše Komisia objasnila, že prenájom verejného vlastníctva za odplatu predstavuje hospodársku činnosť (52). Všeobecný súd toto stanovisko potvrdil (53). |
| --- | --- |

(97)

Táto pozícia je v súlade s pozíciou Komisie prijatou vo viacerých prípadoch súvisiacich so štátnou pomocou talianskym OSP (51). V prípadoch, ktoré sa týkali oslobodenia prístavov v Belgicku a Francúzsku od dane z príjmov právnických osôb, navyše Komisia objasnila, že prenájom verejného vlastníctva za odplatu predstavuje hospodársku činnosť (52). Všeobecný súd toto stanovisko potvrdil (53).

51

52

53

| (98) | Možno zhrnúť, že OSP sa bude považovať za podnik, ak skutočne vykonáva jednu alebo viac hospodárskych činností, a to v rozsahu, v akom ich skutočne vykonáva (54). OSP poskytujú vlastníkom lodí a prevádzkovateľom plavidiel prístup k prístavnej infraštruktúre výmenou za odplatu (konkrétne poplatky z vykladaného a nakladaného tovaru a poplatky za kotvenie). Za odplatu (poplatky za povolenie) udeľujú povolenia na prístavné operácie a za odplatu (koncesné poplatky) prenajímajú verejné vlastníctvo. Tieto činnosti sa kvalifikujú ako hospodárske činnosti. Komisia sa preto domnieva, že OSP sú vo vzťahu k vykonávaným hospodárskym činnostiam podnikmi. |
| --- | --- |

(98)

Možno zhrnúť, že OSP sa bude považovať za podnik, ak skutočne vykonáva jednu alebo viac hospodárskych činností, a to v rozsahu, v akom ich skutočne vykonáva (54). OSP poskytujú vlastníkom lodí a prevádzkovateľom plavidiel prístup k prístavnej infraštruktúre výmenou za odplatu (konkrétne poplatky z vykladaného a nakladaného tovaru a poplatky za kotvenie). Za odplatu (poplatky za povolenie) udeľujú povolenia na prístavné operácie a za odplatu (koncesné poplatky) prenajímajú verejné vlastníctvo. Tieto činnosti sa kvalifikujú ako hospodárske činnosti. Komisia sa preto domnieva, že OSP sú vo vzťahu k vykonávaným hospodárskym činnostiam podnikmi.

54

4.1.1.3.   Neexistencia motivácie zisku nie je dostatočná na vylúčenie kvalifikácie OSP ako podniku

| (99) | Taliansko a viaceré zainteresované strany tvrdia, že OSP nekonajú na základe obchodnej logiky a neusilujú sa o maximalizáciu zisku. V tejto súvislosti by chcela Komisia zdôrazniť, že skutočnosť, že tovary alebo služby nie sú ponúkané s cieľom zisku, nebráni tomu, aby sa subjekt vykonávajúci tieto činnosti na trhu považoval za podnik (55). |
| --- | --- |

(99)

Taliansko a viaceré zainteresované strany tvrdia, že OSP nekonajú na základe obchodnej logiky a neusilujú sa o maximalizáciu zisku. V tejto súvislosti by chcela Komisia zdôrazniť, že skutočnosť, že tovary alebo služby nie sú ponúkané s cieľom zisku, nebráni tomu, aby sa subjekt vykonávajúci tieto činnosti na trhu považoval za podnik (55).

55

| (100) | Komisia poznamenáva, že Taliansko ani zainteresované strany netvrdia, že poplatky, ktoré účtujú OSP, sú iba symbolické alebo že nesúvisia s nákladmi na poskytované služby. Komisia takisto konštatuje, že prístavné poplatky (najmä poplatky z vykladaného a nakladaného tovaru a poplatky za kotvenie), ako aj poplatky za povolenia a koncesné poplatky predstavujú najväčšiu časť príjmov OSP. Podľa správy talianskeho ministerstva infraštruktúry a dopravy prístavné poplatky (poplatky z vykladaného a nakladaného tovaru a poplatky za kotvenie) v roku 2017 predstavovali 53,2 % príjmov OSP a koncesné poplatky 27,1 % ich príjmov (56). |
| --- | --- |

(100)

Komisia poznamenáva, že Taliansko ani zainteresované strany netvrdia, že poplatky, ktoré účtujú OSP, sú iba symbolické alebo že nesúvisia s nákladmi na poskytované služby. Komisia takisto konštatuje, že prístavné poplatky (najmä poplatky z vykladaného a nakladaného tovaru a poplatky za kotvenie), ako aj poplatky za povolenia a koncesné poplatky predstavujú najväčšiu časť príjmov OSP. Podľa správy talianskeho ministerstva infraštruktúry a dopravy prístavné poplatky (poplatky z vykladaného a nakladaného tovaru a poplatky za kotvenie) v roku 2017 predstavovali 53,2 % príjmov OSP a koncesné poplatky 27,1 % ich príjmov (56).

56

4.1.1.4.   Stanovenie poplatkov zákonom nevylučuje existenciu hospodárskej činnosti

| (101) | Taliansko a viaceré zainteresované strany tvrdia, že poplatky za koncesie a povolenia, ktoré OSP udeľujú súkromným podnikom na obchodné využívanie základnej prístavnej infraštruktúry a zabezpečovanie prístavných operácií a služieb, nepredstavujú odplatu za poskytnutú službu alebo ponúknutý tovar (pozri oddiel 3.2.3). |
| --- | --- |

(101)

Taliansko a viaceré zainteresované strany tvrdia, že poplatky za koncesie a povolenia, ktoré OSP udeľujú súkromným podnikom na obchodné využívanie základnej prístavnej infraštruktúry a zabezpečovanie prístavných operácií a služieb, nepredstavujú odplatu za poskytnutú službu alebo ponúknutý tovar (pozri oddiel 3.2.3).

| (102) | Taliansko tvrdí, že koncesné poplatky sú stanovené zákonom. OSP by preto nevykonávali hospodárske činnosti, pretože nemôžu zasiahnuť do hlavného prvku žiadnej hospodárskej transakcie vykonávanej za trhových podmienok, a to do ceny za služby. |
| --- | --- |

(102)

Taliansko tvrdí, že koncesné poplatky sú stanovené zákonom. OSP by preto nevykonávali hospodárske činnosti, pretože nemôžu zasiahnuť do hlavného prvku žiadnej hospodárskej transakcie vykonávanej za trhových podmienok, a to do ceny za služby.

| (103) | Komisia chce na úvod pripomenúť, že podľa judikatúry možno ako hospodárske činnosti charakterizovať služby, ktoré sa bežne poskytujú za odplatu. Základná vlastnosť odplaty spočíva v skutočnosti, že táto odplata predstavuje protiplnenie danej výhody (57). Existencia odplaty je preto určujúcim faktorom pri preukazovaní existencie hospodárskej činnosti (58). |
| --- | --- |

(103)

Komisia chce na úvod pripomenúť, že podľa judikatúry možno ako hospodárske činnosti charakterizovať služby, ktoré sa bežne poskytujú za odplatu. Základná vlastnosť odplaty spočíva v skutočnosti, že táto odplata predstavuje protiplnenie danej výhody (57). Existencia odplaty je preto určujúcim faktorom pri preukazovaní existencie hospodárskej činnosti (58).

57

58

| (104) | Poskytovanie služieb za odplatu stanovenú zákonom samo osebe nestačí na to, aby predmetná činnosť nebola posudzovaná ako hospodárska činnosť (59). |
| --- | --- |

(104)

Poskytovanie služieb za odplatu stanovenú zákonom samo osebe nestačí na to, aby predmetná činnosť nebola posudzovaná ako hospodárska činnosť (59).

59

| (105) | Podľa názoru Komisie preto argument, že sú koncesné poplatky stanovené zákonom, nie je postačujúci na vyvodenie záveru, že OSP nevykonávajú hospodárske činnosti. Komisia takisto poznamenáva, že v zákone sa stanovujú iba minimálne poplatky za koncesie, takže OSP majú priestor na ovplyvnenie poplatkov v súlade so svojimi obchodnými stratégiami. Aj keby bola pravda, že koncesné poplatky sú úplne stanovené zákonom, v každom prípade by to nebolo relevantné, pretože OSP sprístupňujú určité infraštruktúry alebo pozemky podnikom za odplatu, čo sa považuje za hospodársku činnosť. |
| --- | --- |

(105)

Podľa názoru Komisie preto argument, že sú koncesné poplatky stanovené zákonom, nie je postačujúci na vyvodenie záveru, že OSP nevykonávajú hospodárske činnosti. Komisia takisto poznamenáva, že v zákone sa stanovujú iba minimálne poplatky za koncesie, takže OSP majú priestor na ovplyvnenie poplatkov v súlade so svojimi obchodnými stratégiami. Aj keby bola pravda, že koncesné poplatky sú úplne stanovené zákonom, v každom prípade by to nebolo relevantné, pretože OSP sprístupňujú určité infraštruktúry alebo pozemky podnikom za odplatu, čo sa považuje za hospodársku činnosť.

| (106) | Komisia teda dospela k záveru, že udeľovanie koncesií za odplatu by sa malo považovať za hospodársku činnosť. |
| --- | --- |

(106)

Komisia teda dospela k záveru, že udeľovanie koncesií za odplatu by sa malo považovať za hospodársku činnosť.

4.1.1.5.   Hospodárske stimuly

| (107) | Komisia poznamenáva, že stanovenie poplatkov zákonom nevylučuje, aby sa poplatky aspoň čiastočne stanovili na základe hospodárskych dôvodov. V tomto prípade dochádza pred stanovením poplatkov za koncesie a povolenia na prístavné operácie na národnej úrovni ku konzultáciám s početnými verejnými a súkromnými zainteresovanými stranami (národnými a regionálnymi orgánmi, OSP a inými verejnými subjektmi, podnikmi zabezpečujúcimi prístavné služby a prístavné operácie, odborovými zväzmi). To iste platí v prípade prístavných poplatkov (poplatky z vykladaného a nakladaného tovaru a poplatky za kotvenie). |
| --- | --- |

(107)

Komisia poznamenáva, že stanovenie poplatkov zákonom nevylučuje, aby sa poplatky aspoň čiastočne stanovili na základe hospodárskych dôvodov. V tomto prípade dochádza pred stanovením poplatkov za koncesie a povolenia na prístavné operácie na národnej úrovni ku konzultáciám s početnými verejnými a súkromnými zainteresovanými stranami (národnými a regionálnymi orgánmi, OSP a inými verejnými subjektmi, podnikmi zabezpečujúcimi prístavné služby a prístavné operácie, odborovými zväzmi). To iste platí v prípade prístavných poplatkov (poplatky z vykladaného a nakladaného tovaru a poplatky za kotvenie).

| (108) | Komisia sa domnieva, že oslobodenie od dane z príjmov právnických osôb priznané OSP im umožňuje ukladať nižšie poplatky. Výška poplatkov je dôležitým prvkom obchodnej politiky, ktorú vykonávajú prístavy na povzbudenie vlastníkov lodí a prevádzkovateľov plavidiel, aby využívali prístavnú infraštruktúru, a spoločností, aby sa tam usadili a aby rozvíjali svoju výrobnú činnosť alebo služby (60). |
| --- | --- |

(108)

Komisia sa domnieva, že oslobodenie od dane z príjmov právnických osôb priznané OSP im umožňuje ukladať nižšie poplatky. Výška poplatkov je dôležitým prvkom obchodnej politiky, ktorú vykonávajú prístavy na povzbudenie vlastníkov lodí a prevádzkovateľov plavidiel, aby využívali prístavnú infraštruktúru, a spoločností, aby sa tam usadili a aby rozvíjali svoju výrobnú činnosť alebo služby (60).

60

| (109) | Zároveň v prípade koncesií je na národnej úrovni stanovená len jedna časť koncesného poplatku (minimálny poplatok). Táto časť poplatku je fixnou zložkou koncesného poplatku. Prostredníctvom pohyblivej zložky koncesného poplatku môžu OSP uplatňovať svoje vlastné obchodné stratégie podľa osobitných trhových okolností. |
| --- | --- |

(109)

Zároveň v prípade koncesií je na národnej úrovni stanovená len jedna časť koncesného poplatku (minimálny poplatok). Táto časť poplatku je fixnou zložkou koncesného poplatku. Prostredníctvom pohyblivej zložky koncesného poplatku môžu OSP uplatňovať svoje vlastné obchodné stratégie podľa osobitných trhových okolností.

| (110) | Koncesné poplatky tvorí fixná a pohyblivá zložka. Fixná zložka je vo všeobecnosti úmerná k ploche oblastí, na ktoré sa koncesia vzťahuje, a zohľadňuje sa v nej niekoľko ďalších parametrov (miesto, úroveň infraštruktúry dotknutých oblastí). V pohyblivej zložke sú zahrnuté hospodárske stimulačné mechanizmy na dosiahnutie vyššej produktivity, lepšej energetickej hospodárnosti a lepšieho environmentálneho správania a na zlepšenie úrovní služieb, najmä s ohľadom na dopravu a intermodálnu integráciu prístavov. |
| --- | --- |

(110)

Koncesné poplatky tvorí fixná a pohyblivá zložka. Fixná zložka je vo všeobecnosti úmerná k ploche oblastí, na ktoré sa koncesia vzťahuje, a zohľadňuje sa v nej niekoľko ďalších parametrov (miesto, úroveň infraštruktúry dotknutých oblastí). V pohyblivej zložke sú zahrnuté hospodárske stimulačné mechanizmy na dosiahnutie vyššej produktivity, lepšej energetickej hospodárnosti a lepšieho environmentálneho správania a na zlepšenie úrovní služieb, najmä s ohľadom na dopravu a intermodálnu integráciu prístavov.

| (111) | Taliansko potvrdzuje, že pohyblivá zložka koncesných poplatkov má hospodársku povahu, a preto by sa mohla odôvodnene zohľadňovať v rámci daňovej základne pre potenciálne zdaňovanie príjmu OSP. Keď však koncesionári dosiahnu stanovené hospodárske ciele, príslušná výška poplatku by sa postupne znižovala, čo by viedlo k zníženiu celkového koncesného poplatku. Podľa talianskych orgánov v dôsledku toho príjmy OSP z koncesií v praxi tvorí takmer výhradne fixná zložka, ktorá sa obmedzuje na odplatu za riadenie a regulačné činnosti OSP. Keďže podľa Talianska táto fixná zložka koncesného poplatku predstavuje odplatu za nehospodárske činnosti, dospelo k záveru, že OSP nevykonávajú hospodársku činnosť. |
| --- | --- |

(111)

Taliansko potvrdzuje, že pohyblivá zložka koncesných poplatkov má hospodársku povahu, a preto by sa mohla odôvodnene zohľadňovať v rámci daňovej základne pre potenciálne zdaňovanie príjmu OSP. Keď však koncesionári dosiahnu stanovené hospodárske ciele, príslušná výška poplatku by sa postupne znižovala, čo by viedlo k zníženiu celkového koncesného poplatku. Podľa talianskych orgánov v dôsledku toho príjmy OSP z koncesií v praxi tvorí takmer výhradne fixná zložka, ktorá sa obmedzuje na odplatu za riadenie a regulačné činnosti OSP. Keďže podľa Talianska táto fixná zložka koncesného poplatku predstavuje odplatu za nehospodárske činnosti, dospelo k záveru, že OSP nevykonávajú hospodársku činnosť.

| (112) | Komisia však konštatuje, že ani Taliansko, ani žiadna zo zainteresovaných strán nepredložili žiadne dôkazy na podloženie svojho tvrdenia, že pohyblivá zložka poplatku vedie k zníženiu celkového koncesného poplatku. |
| --- | --- |

(112)

Komisia však konštatuje, že ani Taliansko, ani žiadna zo zainteresovaných strán nepredložili žiadne dôkazy na podloženie svojho tvrdenia, že pohyblivá zložka poplatku vedie k zníženiu celkového koncesného poplatku.

| (113) | Predovšetkým je však nesporné, že koncesné poplatky sú stanovené spôsobom, pri ktorom sa zohľadňuje hodnota poskytnutej služby (rozsah, miesto a úroveň infraštruktúry). Koncesné poplatky zároveň nie sú len symbolické. |
| --- | --- |

(113)

Predovšetkým je však nesporné, že koncesné poplatky sú stanovené spôsobom, pri ktorom sa zohľadňuje hodnota poskytnutej služby (rozsah, miesto a úroveň infraštruktúry). Koncesné poplatky zároveň nie sú len symbolické.

| (114) | Komisia preto dospela k záveru, že skutočnosť, že pohyblivá zložka koncesných poplatkov môže viesť k zníženiu celkového príjmu z koncesných poplatkov, keď koncesionári naplnia hospodárske ciele stanovené v koncesnej zmluve, nepostačuje na to, aby sa vylúčilo to, že OSP vykonávajú hospodárske činnosti. Komisia je zároveň presvedčená, že skutočnosť, že z týchto príjmov z koncesných poplatkov môžu byť financované aj niektoré nehospodárske činnosti, nemení nič na tom, že sú tieto poplatky vyberané výmenou za službu, konkrétne za prístup k prístavnej infraštruktúre (61). |
| --- | --- |

(114)

Komisia preto dospela k záveru, že skutočnosť, že pohyblivá zložka koncesných poplatkov môže viesť k zníženiu celkového príjmu z koncesných poplatkov, keď koncesionári naplnia hospodárske ciele stanovené v koncesnej zmluve, nepostačuje na to, aby sa vylúčilo to, že OSP vykonávajú hospodárske činnosti. Komisia je zároveň presvedčená, že skutočnosť, že z týchto príjmov z koncesných poplatkov môžu byť financované aj niektoré nehospodárske činnosti, nemení nič na tom, že sú tieto poplatky vyberané výmenou za službu, konkrétne za prístup k prístavnej infraštruktúre (61).

61

4.1.1.6.   Poplatky nie sú dane

| (115) | Taliansko a niekoľko zainteresovaných strán ďalej tvrdia, že poplatky splatné OSP majú vlastnosti dane, ktorú koncesionár prostredníctvom OSP platí štátu. |
| --- | --- |

(115)

Taliansko a niekoľko zainteresovaných strán ďalej tvrdia, že poplatky splatné OSP majú vlastnosti dane, ktorú koncesionár prostredníctvom OSP platí štátu.

| (116) | Komisia sa domnieva, že tento argument nie je relevantný na určenie toho, či OSP vykonáva hospodársku činnosť, keďže samotné národné kvalifikácie nemožno použiť na obídenie uplatnenia spoločných pravidiel Únie. Služby možno charakterizovať ako hospodárske činnosti vtedy, keď sa bežne poskytujú za odplatu (62). Poplatky, ktoré prijímajú OSP, predstavujú odplatu, ktorú im používatelia vyplácajú za poskytovanie osobitných služieb. Ako už Všeobecný súd uviedol v prípade španielskych prístavov, ktoré takisto tvrdili, že prístavné poplatky sú dane, prístavné poplatky sú poplatky za využívanie prístavnej infraštruktúry (63). |
| --- | --- |

(116)

Komisia sa domnieva, že tento argument nie je relevantný na určenie toho, či OSP vykonáva hospodársku činnosť, keďže samotné národné kvalifikácie nemožno použiť na obídenie uplatnenia spoločných pravidiel Únie. Služby možno charakterizovať ako hospodárske činnosti vtedy, keď sa bežne poskytujú za odplatu (62). Poplatky, ktoré prijímajú OSP, predstavujú odplatu, ktorú im používatelia vyplácajú za poskytovanie osobitných služieb. Ako už Všeobecný súd uviedol v prípade španielskych prístavov, ktoré takisto tvrdili, že prístavné poplatky sú dane, prístavné poplatky sú poplatky za využívanie prístavnej infraštruktúry (63).

62

63

4.1.1.7.   Hospodárske činnosti OSP nie sú vedľajšie činnosti

| (117) | Taliansko zastáva názor, že hospodárske činnosti, ktoré vykonávajú OSP v rámci riadenia prístavov, sú okrajové a nedostatočné na to, aby OSP mohli byť považované za podniky. Judikatúra Súdneho dvora by vylúčila, aby sa orgány vytvorené a regulované na účely vykonávania verejných a nehospodárskych funkcií a činností, ktoré však zároveň vykonávajú určité hospodárske činnosti, klasifikovali ako podniky (64). |
| --- | --- |

(117)

Taliansko zastáva názor, že hospodárske činnosti, ktoré vykonávajú OSP v rámci riadenia prístavov, sú okrajové a nedostatočné na to, aby OSP mohli byť považované za podniky. Judikatúra Súdneho dvora by vylúčila, aby sa orgány vytvorené a regulované na účely vykonávania verejných a nehospodárskych funkcií a činností, ktoré však zároveň vykonávajú určité hospodárske činnosti, klasifikovali ako podniky (64).

64

| (118) | Taliansko sa zároveň domnieva, že činnosti, ktoré môžu mať hospodársky význam z hľadiska správy prístavného majetku a ktoré môžu byť relevantné pri stanovovaní koncesných poplatkov, sú neoddeliteľné od verejných činností, ktoré sú zákonom zverené OSP, ako je napríklad kontrola a riadenie prístavného majetku. Podľa Talianska by sa preto poplatky vyberané zo strany OSP nemali považovať za podnikové príjmy. |
| --- | --- |

(118)

Taliansko sa zároveň domnieva, že činnosti, ktoré môžu mať hospodársky význam z hľadiska správy prístavného majetku a ktoré môžu byť relevantné pri stanovovaní koncesných poplatkov, sú neoddeliteľné od verejných činností, ktoré sú zákonom zverené OSP, ako je napríklad kontrola a riadenie prístavného majetku. Podľa Talianska by sa preto poplatky vyberané zo strany OSP nemali považovať za podnikové príjmy.

| (119) | Komisia chce pripomenúť, že skutočnosť, že určitý subjekt má pri výkone časti svojich činností verejnú moc, nebráni tomu, aby bol kvalifikovaný ako podnik v zmysle práva Únie v oblasti hospodárskej súťaže s ohľadom na jeho hospodárske činnosti (65). |
| --- | --- |

(119)

Komisia chce pripomenúť, že skutočnosť, že určitý subjekt má pri výkone časti svojich činností verejnú moc, nebráni tomu, aby bol kvalifikovaný ako podnik v zmysle práva Únie v oblasti hospodárskej súťaže s ohľadom na jeho hospodárske činnosti (65).

65

| (120) | Ak podľa judikatúry verejný subjekt vykonáva hospodársku činnosť, ktorá môže byť oddelená od jeho výkonu právomocí ako orgánu verejnej moci, daný subjekt z hľadiska tejto činnosti koná ako podnik. Na druhej strane, ak je daná hospodárska činnosť neoddeliteľná od výkonu jeho právomocí ako orgánu verejnej moci, všetky činnosti, ktoré tento subjekt vykonáva, si zachovávajú povahu činností, ktoré sa viažu k výkonu týchto právomocí (66). |
| --- | --- |

(120)

Ak podľa judikatúry verejný subjekt vykonáva hospodársku činnosť, ktorá môže byť oddelená od jeho výkonu právomocí ako orgánu verejnej moci, daný subjekt z hľadiska tejto činnosti koná ako podnik. Na druhej strane, ak je daná hospodárska činnosť neoddeliteľná od výkonu jeho právomocí ako orgánu verejnej moci, všetky činnosti, ktoré tento subjekt vykonáva, si zachovávajú povahu činností, ktoré sa viažu k výkonu týchto právomocí (66).

66

| (121) | Komisia konštatuje, že ani Taliansko, ani žiadna zo zainteresovaných strán nepredložili dôkazy, ktoré by preukazovali, že hospodárske činnosti vykonávané prístavmi sú neoddeliteľné od ich právomocí ako orgánu verejnej moci. Samotná možnosť ekonomického prepojenia medzi týmito činnosťami v tom, že hospodárske činnosti prístavov umožňujú financovať, úplne alebo sčasti, ich nehospodárske činnosti, nestačí na potvrdenie neoddeliteľnosti týchto činností v zmysle judikatúry (67). |
| --- | --- |

(121)

Komisia konštatuje, že ani Taliansko, ani žiadna zo zainteresovaných strán nepredložili dôkazy, ktoré by preukazovali, že hospodárske činnosti vykonávané prístavmi sú neoddeliteľné od ich právomocí ako orgánu verejnej moci. Samotná možnosť ekonomického prepojenia medzi týmito činnosťami v tom, že hospodárske činnosti prístavov umožňujú financovať, úplne alebo sčasti, ich nehospodárske činnosti, nestačí na potvrdenie neoddeliteľnosti týchto činností v zmysle judikatúry (67).

67

| (122) | Komisia takisto pripomína, že v tomto prípade hospodárske činnosti OSP nie sú stanovené ako povinné v dôsledku ich nehospodárskych činností vo verejnom záujme a že v prípade ich absencie nemusia nehospodárske činnosti stratiť svoj význam (68). |
| --- | --- |

(122)

Komisia takisto pripomína, že v tomto prípade hospodárske činnosti OSP nie sú stanovené ako povinné v dôsledku ich nehospodárskych činností vo verejnom záujme a že v prípade ich absencie nemusia nehospodárske činnosti stratiť svoj význam (68).

68

| (123) | Komisia zároveň konštatuje, že ani Taliansko, ani zainteresované strany nepreukázali, že hospodárske činnosti prístavov sú vedľajšie vo vzťahu k ich nehospodárskym činnostiam vykonávaným vo verejnom záujme (69). Naopak, prístavné poplatky (konkrétne poplatky z vykladaného a nakladaného tovaru a poplatky za kotvenie) a koncesné poplatky predstavujú väčšinu prevádzkových príjmov OSP, keďže súvisiace činnosti predstavujú hlavnú obchodnú činnosť OSP (70). |
| --- | --- |

(123)

Komisia zároveň konštatuje, že ani Taliansko, ani zainteresované strany nepreukázali, že hospodárske činnosti prístavov sú vedľajšie vo vzťahu k ich nehospodárskym činnostiam vykonávaným vo verejnom záujme (69). Naopak, prístavné poplatky (konkrétne poplatky z vykladaného a nakladaného tovaru a poplatky za kotvenie) a koncesné poplatky predstavujú väčšinu prevádzkových príjmov OSP, keďže súvisiace činnosti predstavujú hlavnú obchodnú činnosť OSP (70).

69

70

| (124) | Komisia preto dospela k záveru, že hospodárske činnosti OSP nie sú neoddeliteľné od ich nehospodárskych činností vykonávaných vo verejnom záujme v zmysle judikatúry (71). V dôsledku toho Komisia zastáva názor, že OSP by sa mali považovať za podnik, ak skutočne vykonávajú jednu alebo viac hospodárskych činností, a to v rozsahu, v akom ich skutočne vykonávajú (72). |
| --- | --- |

(124)

Komisia preto dospela k záveru, že hospodárske činnosti OSP nie sú neoddeliteľné od ich nehospodárskych činností vykonávaných vo verejnom záujme v zmysle judikatúry (71). V dôsledku toho Komisia zastáva názor, že OSP by sa mali považovať za podnik, ak skutočne vykonávajú jednu alebo viac hospodárskych činností, a to v rozsahu, v akom ich skutočne vykonávajú (72).

71

72

4.1.1.8.   Zákonný monopol nie je dostatočným dôvodom na to, aby sa činnosti OSP považovali za nehospodárske

| (125) | Taliansko a niektoré zainteresované strany tvrdia, že OSP nemajú žiadnu konkurenciu a neexistuje žiadny trh, na ktorom by pôsobili. V prípade absencie trhu, na ktorom môžu ponúkať svoje služby, by sa OSP nemohli považovať za podniky. Niektoré zo zainteresovaných strán zároveň uvádzajú, že riadenie prístavov je iné ako riadenie letísk. |
| --- | --- |

(125)

Taliansko a niektoré zainteresované strany tvrdia, že OSP nemajú žiadnu konkurenciu a neexistuje žiadny trh, na ktorom by pôsobili. V prípade absencie trhu, na ktorom môžu ponúkať svoje služby, by sa OSP nemohli považovať za podniky. Niektoré zo zainteresovaných strán zároveň uvádzajú, že riadenie prístavov je iné ako riadenie letísk.

| (126) | V tomto ohľade Komisia konštatuje, že subjekt, ktorý má zákonný monopol, môže bez problémov ponúkať tovar a služby na trhu, a teda byť podnikom v zmysle článku 107 zmluvy. Pojem hospodárskej činnosti má objektívnu povahu, ktorá vyplýva zo skutkových okolností, najmä z existencie trhu pre dotknuté služby (73). |
| --- | --- |

(126)

V tomto ohľade Komisia konštatuje, že subjekt, ktorý má zákonný monopol, môže bez problémov ponúkať tovar a služby na trhu, a teda byť podnikom v zmysle článku 107 zmluvy. Pojem hospodárskej činnosti má objektívnu povahu, ktorá vyplýva zo skutkových okolností, najmä z existencie trhu pre dotknuté služby (73).

73

| (127) | Komisia zároveň pripomína, že súdy Únie rozhodli, že poskytovanie letiskových zariadení leteckým spoločnostiam za poplatok je hospodárskou činnosťou (74). Komisia sa domnieva, že medzi poskytnutím prístupu k infraštruktúre letiska za letiskové poplatky a poskytnutím prístupu k prístavnej infraštruktúre za prístavné poplatky neexistuje žiadny zásadný rozdiel (75), najmä vzhľadom na to, že aj letiská majú zákonný monopol podobný monopolu talianskych OSP. OSP samy osebe prevádzkujú prístavnú infraštruktúru, keď za odplatu poskytujú vlastníkom lodí a prevádzkovateľom plavidiel prístup k prístavnej infraštruktúre alebo ju za odplatu prenajímajú (76). |
| --- | --- |

(127)

Komisia zároveň pripomína, že súdy Únie rozhodli, že poskytovanie letiskových zariadení leteckým spoločnostiam za poplatok je hospodárskou činnosťou (74). Komisia sa domnieva, že medzi poskytnutím prístupu k infraštruktúre letiska za letiskové poplatky a poskytnutím prístupu k prístavnej infraštruktúre za prístavné poplatky neexistuje žiadny zásadný rozdiel (75), najmä vzhľadom na to, že aj letiská majú zákonný monopol podobný monopolu talianskych OSP. OSP samy osebe prevádzkujú prístavnú infraštruktúru, keď za odplatu poskytujú vlastníkom lodí a prevádzkovateľom plavidiel prístup k prístavnej infraštruktúre alebo ju za odplatu prenajímajú (76).

74

75

76

| (128) | Komisia sa preto domnieva, že argumenty, ktoré predložilo Taliansko a niektoré zainteresované strany, nie sú dostatočné na preukázanie toho, že činnosti vykonávané OSP sú nehospodárske. |
| --- | --- |

(128)

Komisia sa preto domnieva, že argumenty, ktoré predložilo Taliansko a niektoré zainteresované strany, nie sú dostatočné na preukázanie toho, že činnosti vykonávané OSP sú nehospodárske.

4.1.1.9.   Záver

| (129) | Vzhľadom na uvedené Komisia dospela k záveru, že OSP vykonávajú hospodárske činnosti a vo vzťahu k nim patria do kategórie podnikov v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

(129)

Vzhľadom na uvedené Komisia dospela k záveru, že OSP vykonávajú hospodárske činnosti a vo vzťahu k nim patria do kategórie podnikov v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

4.1.2.   Použitie štátnych prostriedkov a pripísateľnosť štátu

Použitie štátnych prostriedkov a pripísateľnosť štátu

| (130) | Na to, aby opatrenie mohlo byť kvalifikované ako štátna pomoc podľa článku 107 ods. 1 zmluvy, sa požaduje, aby bolo poskytované v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov. V súčasnom prípade je oslobodenie od dane z príjmov právnických osôb založené najmä na článku 74 TUIR, ako ho vykladajú a uplatňujú talianske orgány (pozri odôvodnenia 50 až 52). Podľa článku 74 TUIR sa na štátne orgány a správy a ďalšie územné subjekty, ako napríklad regióny a obce, daň z príjmov právnických osôb nevzťahuje. Podľa názoru talianskych orgánov sú OSP verejné subjekty, ktorým boli zverené výhradne administratívne funkcie, a preto sa na ne vzťahuje článok 74 TUIR. Opatrenie je preto pripísateľné štátu. |
| --- | --- |

(130)

Na to, aby opatrenie mohlo byť kvalifikované ako štátna pomoc podľa článku 107 ods. 1 zmluvy, sa požaduje, aby bolo poskytované v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov. V súčasnom prípade je oslobodenie od dane z príjmov právnických osôb založené najmä na článku 74 TUIR, ako ho vykladajú a uplatňujú talianske orgány (pozri odôvodnenia 50 až 52). Podľa článku 74 TUIR sa na štátne orgány a správy a ďalšie územné subjekty, ako napríklad regióny a obce, daň z príjmov právnických osôb nevzťahuje. Podľa názoru talianskych orgánov sú OSP verejné subjekty, ktorým boli zverené výhradne administratívne funkcie, a preto sa na ne vzťahuje článok 74 TUIR. Opatrenie je preto pripísateľné štátu.

| (131) | Strata daňových príjmov sa zároveň rovná spotrebe štátnych prostriedkov vo forme fiškálnych výdavkov. |
| --- | --- |

(131)

Strata daňových príjmov sa zároveň rovná spotrebe štátnych prostriedkov vo forme fiškálnych výdavkov.

| (132) | Ako rozhodli súdy Únie, opatrenie, ktorým orgány verejnej moci poskytujú určitým podnikom oslobodenie od dane, ktoré hoci nezahŕňa peňažný prevod zo štátnych prostriedkov, stavia osoby, na ktoré sa vzťahuje oslobodenie od dane, do priaznivejšej finančnej situácie ako ostatných daňovníkov, skutočne spĺňa pojem „štátne prostriedky“ v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy (77). |
| --- | --- |

(132)

Ako rozhodli súdy Únie, opatrenie, ktorým orgány verejnej moci poskytujú určitým podnikom oslobodenie od dane, ktoré hoci nezahŕňa peňažný prevod zo štátnych prostriedkov, stavia osoby, na ktoré sa vzťahuje oslobodenie od dane, do priaznivejšej finančnej situácie ako ostatných daňovníkov, skutočne spĺňa pojem „štátne prostriedky“ v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy (77).

77

| (133) | Preto sa talianske orgány oslobodením OSP, ktoré vykonávajú hospodárske činnosti, od dane z príjmov právnických osôb zriekajú príjmov predstavujúcich štátne prostriedky. Komisia sa preto domnieva, že uvedené opatrenie znamená stratu štátnych prostriedkov, a preto sa poskytuje zo štátnych prostriedkov. |
| --- | --- |

(133)

Preto sa talianske orgány oslobodením OSP, ktoré vykonávajú hospodárske činnosti, od dane z príjmov právnických osôb zriekajú príjmov predstavujúcich štátne prostriedky. Komisia sa preto domnieva, že uvedené opatrenie znamená stratu štátnych prostriedkov, a preto sa poskytuje zo štátnych prostriedkov.

| (134) | Pokiaľ ide o argument, ktorý predložili niektoré zainteresované strany, že oslobodenie OSP od povinnosti platiť daň z príjmov právnických osôb by neznamenalo žiadnu stratu daňových príjmov, keďže OSP sú súčasťou štátu, treba pripomenúť, že právny poriadok Únie je z hľadiska úpravy vlastníckych vzťahov neutrálny (78) a žiadnym spôsobom sa nedotýka práva členských štátov pôsobiť ako hospodárske subjekty. Zároveň keď orgány verejnej moci priamo alebo nepriamo vykonávajú hospodárske transakcie v akejkoľvek podobe, platia pre ne pravidlá Únie v oblasti štátnej pomoci (79). V súlade s ustálenou judikatúrou je preto potrebné rozlišovať medzi povinnosťami, ktoré štát prijíma ako vlastník spoločnosti, a jeho povinnosťami ako orgánu verejnej moci (80). Znamená to, žepríjmy, ktoré môže štát získať na základe vlastníctva verejnej obchodnej spoločnosti, nemožno zohľadniť v rámci posudzovania toho, či daňové zvýhodnenie udelené tejto spoločnosti ovplyvňuje štátne prostriedky. Okrem toho ani Taliansko, ani žiadna zainteresovaná strana nepredložili žiadny argument, ktorým by preukázali, že daňové zvýhodnenie súvisiace s oslobodením OSP od dane z príjmov právnických osôb by sa vzťahovalo len na sumu potrebnú na financovanie inštitucionálnych úloh OSP. |
| --- | --- |

(134)

Pokiaľ ide o argument, ktorý predložili niektoré zainteresované strany, že oslobodenie OSP od povinnosti platiť daň z príjmov právnických osôb by neznamenalo žiadnu stratu daňových príjmov, keďže OSP sú súčasťou štátu, treba pripomenúť, že právny poriadok Únie je z hľadiska úpravy vlastníckych vzťahov neutrálny (78) a žiadnym spôsobom sa nedotýka práva členských štátov pôsobiť ako hospodárske subjekty. Zároveň keď orgány verejnej moci priamo alebo nepriamo vykonávajú hospodárske transakcie v akejkoľvek podobe, platia pre ne pravidlá Únie v oblasti štátnej pomoci (79). V súlade s ustálenou judikatúrou je preto potrebné rozlišovať medzi povinnosťami, ktoré štát prijíma ako vlastník spoločnosti, a jeho povinnosťami ako orgánu verejnej moci (80). Znamená to, žepríjmy, ktoré môže štát získať na základe vlastníctva verejnej obchodnej spoločnosti, nemožno zohľadniť v rámci posudzovania toho, či daňové zvýhodnenie udelené tejto spoločnosti ovplyvňuje štátne prostriedky. Okrem toho ani Taliansko, ani žiadna zainteresovaná strana nepredložili žiadny argument, ktorým by preukázali, že daňové zvýhodnenie súvisiace s oslobodením OSP od dane z príjmov právnických osôb by sa vzťahovalo len na sumu potrebnú na financovanie inštitucionálnych úloh OSP.

78

79

80

4.1.3.   Výhoda

Výhoda

| (135) | Na to, aby opatrenie mohlo byť kvalifikované ako štátna pomoc, musí takisto poskytnúť príjemcovi finančnú výhodu. Pojem výhoda zahŕňa nielen pozitívne prínosy, ale aj zásahy, ktoré v rôznych formách zmierňujú poplatky, ktoré normálne platí podnik (81). |
| --- | --- |

(135)

Na to, aby opatrenie mohlo byť kvalifikované ako štátna pomoc, musí takisto poskytnúť príjemcovi finančnú výhodu. Pojem výhoda zahŕňa nielen pozitívne prínosy, ale aj zásahy, ktoré v rôznych formách zmierňujú poplatky, ktoré normálne platí podnik (81).

81

| (136) | Na základe súčasného opatrenia sú OSP oslobodené od dane z príjmov právnických osôb, zatiaľ čo na ostatné podniky sa daň z príjmov právnických osôb v princípe vzťahuje. Daňové zvýhodnenie znižuje zaťaženie, ktoré je obvykle zahrnuté v prevádzkových nákladoch podniku vykonávajúceho hospodárske činnosti. Poskytuje hospodársku výhodu OSP v porovnaní s inými podnikmi, ktoré by takéto daňové zvýhodnenie nemohli získať, hoci vykonávajú hospodárske činnosti. Z toho vyplýva, že toto opatrenie zahŕňa výhodu pre OSP. |
| --- | --- |

(136)

Na základe súčasného opatrenia sú OSP oslobodené od dane z príjmov právnických osôb, zatiaľ čo na ostatné podniky sa daň z príjmov právnických osôb v princípe vzťahuje. Daňové zvýhodnenie znižuje zaťaženie, ktoré je obvykle zahrnuté v prevádzkových nákladoch podniku vykonávajúceho hospodárske činnosti. Poskytuje hospodársku výhodu OSP v porovnaní s inými podnikmi, ktoré by takéto daňové zvýhodnenie nemohli získať, hoci vykonávajú hospodárske činnosti. Z toho vyplýva, že toto opatrenie zahŕňa výhodu pre OSP.

| (137) | Komisia konštatuje, že talianske orgány netvrdia, že OSP sú poverené vykonávaním záväzkov služby vo verejnom záujme a že oslobodenie od dane nahrádza OSP náklady, ktoré im pri vykonávaní týchto záväzkov vzniknú. Komisia zároveň nepovažuje za splnené kritériá „rozsudku vo veci Altmark“ (82), keďže OSP nemajú povinnosť plniť záväzky služby vo verejnom záujme, ktoré sú jasne definované. Okrem toho predmetné opatrenie, na základe ktorého sa suma pomoci spája s dosiahnutým ziskom, nesúvisí s čistými nákladmi na plnenie úlohy v rámci služby vo verejnom záujme ani sa neobmedzuje na tieto náklady. Nevyplýva ani z mandátu poskytnutého príjemcom opatrenia na vykonávanie tejto úlohy. |
| --- | --- |

(137)

Komisia konštatuje, že talianske orgány netvrdia, že OSP sú poverené vykonávaním záväzkov služby vo verejnom záujme a že oslobodenie od dane nahrádza OSP náklady, ktoré im pri vykonávaní týchto záväzkov vzniknú. Komisia zároveň nepovažuje za splnené kritériá „rozsudku vo veci Altmark“ (82), keďže OSP nemajú povinnosť plniť záväzky služby vo verejnom záujme, ktoré sú jasne definované. Okrem toho predmetné opatrenie, na základe ktorého sa suma pomoci spája s dosiahnutým ziskom, nesúvisí s čistými nákladmi na plnenie úlohy v rámci služby vo verejnom záujme ani sa neobmedzuje na tieto náklady. Nevyplýva ani z mandátu poskytnutého príjemcom opatrenia na vykonávanie tejto úlohy.

82

| (138) | Preto talianske orgány oslobodením OSP, ktoré vykonávajú hospodárske činnosti, od dane z príjmov právnických osôb poskytujú týmto orgánom výhodu. Komisia preto dospela k záveru, že predmetné opatrenie poskytuje OSP výhodu. |
| --- | --- |

(138)

Preto talianske orgány oslobodením OSP, ktoré vykonávajú hospodárske činnosti, od dane z príjmov právnických osôb poskytujú týmto orgánom výhodu. Komisia preto dospela k záveru, že predmetné opatrenie poskytuje OSP výhodu.

4.1.4.   Narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod

Narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod

| (139) | Podľa článku 107 ods. 1 zmluvy na to, aby opatrenie mohlo byť kvalifikované ako pomoc, musí ovplyvňovať obchod v rámci Únie a narúšať hospodársku súťaž alebo hroziť jej narušením. |
| --- | --- |

(139)

Podľa článku 107 ods. 1 zmluvy na to, aby opatrenie mohlo byť kvalifikované ako pomoc, musí ovplyvňovať obchod v rámci Únie a narúšať hospodársku súťaž alebo hroziť jej narušením.

4.1.4.1.   Existencia hospodárskej súťaže a konkurenčných trhov

| (140) | Komisia predovšetkým pripomína, že v rámci verejnej konzultácie so zainteresovanými stranami o návrhu nariadenia o prístavoch všetky zainteresované strany zdôraznili potrebu stabilných a spravodlivých rovnakých podmienok z hľadiska hospodárskej súťaže medzi prístavmi v Únii (83). |
| --- | --- |

(140)

Komisia predovšetkým pripomína, že v rámci verejnej konzultácie so zainteresovanými stranami o návrhu nariadenia o prístavoch všetky zainteresované strany zdôraznili potrebu stabilných a spravodlivých rovnakých podmienok z hľadiska hospodárskej súťaže medzi prístavmi v Únii (83).

83

| (141) | Je pravda, že v niektorých členských štátoch je prevádzka základnej prístavnej infraštruktúry zákonne vyhradená pre určité subjekty. V tejto súvislosti prevádzkovatelia z iných členských štátov nemôžu prevádzkovať základnú prístavnú infraštruktúru v týchto členských štátoch, takže príslušný osobitný trh môže byť aspoň do určitej miery vnímaný ako neliberalizovaný alebo neotvorený hospodárskej súťaži. Tento osobitný trh však nie je jediným trhom, na ktorom by výhoda priznaná prístavným orgánom mohla narušiť hospodársku súťaž (84). |
| --- | --- |

(141)

Je pravda, že v niektorých členských štátoch je prevádzka základnej prístavnej infraštruktúry zákonne vyhradená pre určité subjekty. V tejto súvislosti prevádzkovatelia z iných členských štátov nemôžu prevádzkovať základnú prístavnú infraštruktúru v týchto členských štátoch, takže príslušný osobitný trh môže byť aspoň do určitej miery vnímaný ako neliberalizovaný alebo neotvorený hospodárskej súťaži. Tento osobitný trh však nie je jediným trhom, na ktorom by výhoda priznaná prístavným orgánom mohla narušiť hospodársku súťaž (84).

84

| (142) | Po prvé, logistické a prepravné spoločnosti, ktoré chcú prepravovať tovar, môžu na tento účel použiť rôzne spôsoby vrátane použitia iných (zahraničných alebo domácich) prístavov riadených inými prístavnými orgánmi, či dokonca nepoužitia žiadneho prístavu. Prístavy z rôznych členských štátov môžu mať rovnaké vnútrozemie, takže prístavné orgány súťažia v rámci poskytovania prepravných služieb prevádzkovateľom, ktorí chcú dané vnútrozemie obsluhovať. To sa môže týkať napríklad prevádzkovateľov prístavov v severozápadnom Taliansku a južnom Francúzsku. Služby, ktoré ponúka OSP (poskytovanie prístupu do prístavov), preto aspoň do určitej miery konkurujú službám, ktoré poskytujú iné prístavné orgány a iní poskytovatelia dopravných služieb v Taliansku a iných členských štátoch. Komisia vo všeobecnosti konštatuje, že keďže sa prístavy vo veľkej miere podieľajú na medzinárodnej preprave tovaru a cestujúcich, akákoľvek výhoda poskytnutá talianskym OSP môže zároveň svojou povahou ovplyvniť hospodársku súťaž a obchod v rámci Únie. |
| --- | --- |

(142)

Po prvé, logistické a prepravné spoločnosti, ktoré chcú prepravovať tovar, môžu na tento účel použiť rôzne spôsoby vrátane použitia iných (zahraničných alebo domácich) prístavov riadených inými prístavnými orgánmi, či dokonca nepoužitia žiadneho prístavu. Prístavy z rôznych členských štátov môžu mať rovnaké vnútrozemie, takže prístavné orgány súťažia v rámci poskytovania prepravných služieb prevádzkovateľom, ktorí chcú dané vnútrozemie obsluhovať. To sa môže týkať napríklad prevádzkovateľov prístavov v severozápadnom Taliansku a južnom Francúzsku. Služby, ktoré ponúka OSP (poskytovanie prístupu do prístavov), preto aspoň do určitej miery konkurujú službám, ktoré poskytujú iné prístavné orgány a iní poskytovatelia dopravných služieb v Taliansku a iných členských štátoch. Komisia vo všeobecnosti konštatuje, že keďže sa prístavy vo veľkej miere podieľajú na medzinárodnej preprave tovaru a cestujúcich, akákoľvek výhoda poskytnutá talianskym OSP môže zároveň svojou povahou ovplyvniť hospodársku súťaž a obchod v rámci Únie.

| (143) | V tejto súvislosti skutočnosť, že OSP sú jedinými subjektmi oprávnenými prevádzkovať svoju vlastnú prístavnú infraštruktúru (a ponúkať prístup k nej), nespochybňuje existenciu širšieho konkurenčného trhu, na ktorom prepravné služby (prístup k prístavnej infraštruktúre) poskytované zo strany OSP konkurujú službám ponúkaným inými prevádzkovateľmi dopravy so sídlom v Taliansku a inými prístavmi alebo poskytovateľmi dopravy v ďalších členských štátoch (85). Používatelia prístavnej infraštruktúry môžu používať iné prístavy (v Taliansku alebo v zahraničí) a iné spôsoby prepravy, takže OSP poskytujú služby, ktoré konkurujú iným prevádzkovateľom na rozsiahlom trhu prepravných služieb a užšom trhu prístavných služieb (prístup na trh Únie, a teda aj do Talianska, umožňujú aj iné prístavy Únie, niekedy v kombinácii s cestnou, železničnou alebo vodnou dopravou) (86). |
| --- | --- |

(143)

V tejto súvislosti skutočnosť, že OSP sú jedinými subjektmi oprávnenými prevádzkovať svoju vlastnú prístavnú infraštruktúru (a ponúkať prístup k nej), nespochybňuje existenciu širšieho konkurenčného trhu, na ktorom prepravné služby (prístup k prístavnej infraštruktúre) poskytované zo strany OSP konkurujú službám ponúkaným inými prevádzkovateľmi dopravy so sídlom v Taliansku a inými prístavmi alebo poskytovateľmi dopravy v ďalších členských štátoch (85). Používatelia prístavnej infraštruktúry môžu používať iné prístavy (v Taliansku alebo v zahraničí) a iné spôsoby prepravy, takže OSP poskytujú služby, ktoré konkurujú iným prevádzkovateľom na rozsiahlom trhu prepravných služieb a užšom trhu prístavných služieb (prístup na trh Únie, a teda aj do Talianska, umožňujú aj iné prístavy Únie, niekedy v kombinácii s cestnou, železničnou alebo vodnou dopravou) (86).

85

86

| (144) | Koncesionári, ktorí chcú poskytovať prístavné služby, tak môžu robiť aj v iných prístavoch, ktoré riadia iné prístavné orgány. OSP súťažia v snahe prilákať týchto prevádzkovateľov (koncesionárov poskytujúcich prístavné služby). Výška poplatkov, ktoré si OSP účtujú za poskytovanie pozemkov a infraštruktúry (prístavného vybavenia) koncesionárom, takisto zohráva úlohu v rozhodovaní koncesionárov, v ktorom prístave sa usadia (87). Existencia hospodárskej súťaže a cezhraničných účinkov na tomto trhu je uznaná judikatúrou (88). |
| --- | --- |

(144)

Koncesionári, ktorí chcú poskytovať prístavné služby, tak môžu robiť aj v iných prístavoch, ktoré riadia iné prístavné orgány. OSP súťažia v snahe prilákať týchto prevádzkovateľov (koncesionárov poskytujúcich prístavné služby). Výška poplatkov, ktoré si OSP účtujú za poskytovanie pozemkov a infraštruktúry (prístavného vybavenia) koncesionárom, takisto zohráva úlohu v rozhodovaní koncesionárov, v ktorom prístave sa usadia (87). Existencia hospodárskej súťaže a cezhraničných účinkov na tomto trhu je uznaná judikatúrou (88).

87

88

| (145) | Okrem toho podniky, ktoré sa chcú usadiť v blízkosti prístavu, sa môžu usadiť aj mimo prístavu (a nie nevyhnutne na pozemku, ktorý vlastnia alebo spravujú prístavné orgány), takže OSP konkurujú ostatným prevádzkovateľom, ktorí prenajímajú pozemky mimo prístavov. |
| --- | --- |

(145)

Okrem toho podniky, ktoré sa chcú usadiť v blízkosti prístavu, sa môžu usadiť aj mimo prístavu (a nie nevyhnutne na pozemku, ktorý vlastnia alebo spravujú prístavné orgány), takže OSP konkurujú ostatným prevádzkovateľom, ktorí prenajímajú pozemky mimo prístavov.

| (146) | Na záver sa Komisia domnieva, že OSP môžu konkurovať jeden druhému, ako aj ďalším prístavom v Európe a že oslobodenie OSP od dane preto pravdepodobne ovplyvní aj hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(146)

Na záver sa Komisia domnieva, že OSP môžu konkurovať jeden druhému, ako aj ďalším prístavom v Európe a že oslobodenie OSP od dane preto pravdepodobne ovplyvní aj hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi.

4.1.4.2.   Narušenie hospodárskej súťaže

| (147) | Opatrenie poskytnuté štátom sa považuje za opatrenie, ktoré narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže, ak sa ním môže zlepšiť konkurenčné postavenie príjemcu v porovnaní s inými podnikmi, ktorým konkuruje (89). Narušenie hospodárskej súťaže v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy sa vo všeobecnosti pokladá za existujúce vtedy, keď štát poskytne finančnú výhodu podniku v odvetví, v ktorom existuje alebo môže existovať hospodárska súťaž (90). Podpora z verejných zdrojov môže narúšať hospodársku súťaž aj vtedy, keď nepomáha podniku, ktorý je jej príjemcom, rozširovať sa a získať podiel na trhu. Stačí, že mu pomoc umožňuje udržať si silnejšie konkurenčné postavenie, než by mal v prípade, keby mu pomoc nebola poskytnutá. V tejto súvislosti na to, aby sa pomoc považovala za narúšajúcu hospodársku súťaž, zvyčajne stačí, keď pomoc poskytne príjemcovi výhodu tým, že ho oslobodí od výdavkov, ktoré by inak musel znášať pri svojich obvyklých obchodných operáciách (91). |
| --- | --- |

(147)

Opatrenie poskytnuté štátom sa považuje za opatrenie, ktoré narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže, ak sa ním môže zlepšiť konkurenčné postavenie príjemcu v porovnaní s inými podnikmi, ktorým konkuruje (89). Narušenie hospodárskej súťaže v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy sa vo všeobecnosti pokladá za existujúce vtedy, keď štát poskytne finančnú výhodu podniku v odvetví, v ktorom existuje alebo môže existovať hospodárska súťaž (90). Podpora z verejných zdrojov môže narúšať hospodársku súťaž aj vtedy, keď nepomáha podniku, ktorý je jej príjemcom, rozširovať sa a získať podiel na trhu. Stačí, že mu pomoc umožňuje udržať si silnejšie konkurenčné postavenie, než by mal v prípade, keby mu pomoc nebola poskytnutá. V tejto súvislosti na to, aby sa pomoc považovala za narúšajúcu hospodársku súťaž, zvyčajne stačí, keď pomoc poskytne príjemcovi výhodu tým, že ho oslobodí od výdavkov, ktoré by inak musel znášať pri svojich obvyklých obchodných operáciách (91).

89

90

91

| (148) | Keďže predmetné opatrenie predstavuje schému pomoci, ktorá sa vzťahuje na OSP rôznych veľkostí, s rôznymi geografickými polohami a činnosťami, nie je nevyhnutné individuálne preukázať, že toto opatrenie vedie pri každom OSP k narušeniu hospodárskej súťaže a k ovplyvneniu obchodu, aby sa stanovilo, že skúmané opatrenie predstavuje štátnu pomoc (92). |
| --- | --- |

(148)

Keďže predmetné opatrenie predstavuje schému pomoci, ktorá sa vzťahuje na OSP rôznych veľkostí, s rôznymi geografickými polohami a činnosťami, nie je nevyhnutné individuálne preukázať, že toto opatrenie vedie pri každom OSP k narušeniu hospodárskej súťaže a k ovplyvneniu obchodu, aby sa stanovilo, že skúmané opatrenie predstavuje štátnu pomoc (92).

92

| (149) | Oslobodením od dane z príjmov právnických osôb získavajú OSP výhodu, ktorá pravdepodobne zlepší ich konkurenčné postavenie. Najmä cena služieb, ktoré poskytujú OSP (poplatky za povolenia a koncesné poplatky, poplatky z vykladaného a nakladaného tovaru a poplatky za kotvenie), je jedným z faktorov, ktoré ovplyvňujú relatívnu konkurencieschopnosť jednotlivých prístavov v Európe (93). |
| --- | --- |

(149)

Oslobodením od dane z príjmov právnických osôb získavajú OSP výhodu, ktorá pravdepodobne zlepší ich konkurenčné postavenie. Najmä cena služieb, ktoré poskytujú OSP (poplatky za povolenia a koncesné poplatky, poplatky z vykladaného a nakladaného tovaru a poplatky za kotvenie), je jedným z faktorov, ktoré ovplyvňujú relatívnu konkurencieschopnosť jednotlivých prístavov v Európe (93).

93

| (150) | Taliansko tvrdilo, že OSP majú len obmedzený vplyv na stanovovanie poplatkov za svoje činnosti. V kritériách na stanovenie poplatkov za povolenia a koncesných poplatkov, ktoré sa uvádzajú vo verejnom dekréte, sa však vymedzuje len minimálny poplatok a pri stanovovaní výšky poplatkov sa teda OSP ponecháva priestor na voľné uváženie (pozri oddiel 4.1.1.5). V každom prípade ani existencia poplatkov, ktoré sú výhradne stanovené na centrálnej úrovni – bez akéhokoľvek priestoru na voľné uváženie pre jednotlivé OSP, aby mohli tieto centrálne stanovené poplatky ovplyvniť –, by nevylúčila narušenie hospodárskej súťaže, keďže podniky môžu konkurovať aj necenovými parametrami (kvalita služieb atď.) a keďže výhoda, ktorá bola OSP priznaná predmetným oslobodením od daní, im môže takisto pomôcť vylepšiť kvalitu ponuky a prilákať vlastníkov lodí a prevádzkovateľov plavidiel. |
| --- | --- |

(150)

Taliansko tvrdilo, že OSP majú len obmedzený vplyv na stanovovanie poplatkov za svoje činnosti. V kritériách na stanovenie poplatkov za povolenia a koncesných poplatkov, ktoré sa uvádzajú vo verejnom dekréte, sa však vymedzuje len minimálny poplatok a pri stanovovaní výšky poplatkov sa teda OSP ponecháva priestor na voľné uváženie (pozri oddiel 4.1.1.5). V každom prípade ani existencia poplatkov, ktoré sú výhradne stanovené na centrálnej úrovni – bez akéhokoľvek priestoru na voľné uváženie pre jednotlivé OSP, aby mohli tieto centrálne stanovené poplatky ovplyvniť –, by nevylúčila narušenie hospodárskej súťaže, keďže podniky môžu konkurovať aj necenovými parametrami (kvalita služieb atď.) a keďže výhoda, ktorá bola OSP priznaná predmetným oslobodením od daní, im môže takisto pomôcť vylepšiť kvalitu ponuky a prilákať vlastníkov lodí a prevádzkovateľov plavidiel.

| (151) | Preto Komisia dospela k záveru, že talianske orgány oslobodením OSP, ktoré vykonávajú hospodárske činnosti, od dane z príjmov právnických osôb poskytujú týmto orgánom výhodu, ktorá môže potenciálne ovplyvniť hospodársku súťaž. Komisia preto zastáva názor, že predmetné opatrenie narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

(151)

Preto Komisia dospela k záveru, že talianske orgány oslobodením OSP, ktoré vykonávajú hospodárske činnosti, od dane z príjmov právnických osôb poskytujú týmto orgánom výhodu, ktorá môže potenciálne ovplyvniť hospodársku súťaž. Komisia preto zastáva názor, že predmetné opatrenie narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže.

4.1.4.3.   Vplyv na obchod

| (152) | Podpora podnikov z verejných zdrojov predstavuje podľa článku 107 ods. 1 zmluvy štátnu pomoc len vtedy, keď ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi. Nie je potrebné preukázať, že má pomoc skutočný vplyv na obchod medzi členskými štátmi, ale len to, že táto pomoc môže tento obchod ovplyvniť (94). Súdy Únie najmä rozhodli, že keď štátna finančná pomoc posilňuje v rámci obchodu v rámci Únie postavenie jedného podniku voči ostatným konkurujúcim podnikom, treba na tieto ostatné konkurujúce podniky hľadieť ako na podniky ovplyvnené pomocou (95). |
| --- | --- |

(152)

Podpora podnikov z verejných zdrojov predstavuje podľa článku 107 ods. 1 zmluvy štátnu pomoc len vtedy, keď ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi. Nie je potrebné preukázať, že má pomoc skutočný vplyv na obchod medzi členskými štátmi, ale len to, že táto pomoc môže tento obchod ovplyvniť (94). Súdy Únie najmä rozhodli, že keď štátna finančná pomoc posilňuje v rámci obchodu v rámci Únie postavenie jedného podniku voči ostatným konkurujúcim podnikom, treba na tieto ostatné konkurujúce podniky hľadieť ako na podniky ovplyvnené pomocou (95).

94

95

| (153) | Túto judikatúru možno aplikovať aj v predmetnom prípade, keďže oslobodením od dane z príjmov právnických osôb sa posilňuje postavenie OSP. Vďaka tomu môžu OSP znižovať poplatky a zvyšovať atraktívnosť prístavnej infraštruktúry, ktorú riadia, pre vlastníkov lodí a prevádzkovateľov plavidiel, najmä tých z iných členských štátov. |
| --- | --- |

(153)

Túto judikatúru možno aplikovať aj v predmetnom prípade, keďže oslobodením od dane z príjmov právnických osôb sa posilňuje postavenie OSP. Vďaka tomu môžu OSP znižovať poplatky a zvyšovať atraktívnosť prístavnej infraštruktúry, ktorú riadia, pre vlastníkov lodí a prevádzkovateľov plavidiel, najmä tých z iných členských štátov.

| (154) | Keďže v predmetnom prípade sa talianske prístavy zúčastňujú na obchode v rámci Únie, výhoda priznaná dotknutým OSP tento obchod v rámci Únie ovplyvňuje. Talianske prístavy sa aktívne zúčastňujú na obchode v rámci Únie a viaceré z nich patria k najvýznamnejším prístavom Únie z hľadiska kontajnerovej dopravy a tonáže nákladu. Podľa verejne dostupných informácií sa zdá, že medzi 15 najvýznamnejšími kontajnerovými prístavmi v Európe boli v roku 2019 dva talianske prístavy, konkrétne Janov a Gioia Tauro. (96) |
| --- | --- |

(154)

Keďže v predmetnom prípade sa talianske prístavy zúčastňujú na obchode v rámci Únie, výhoda priznaná dotknutým OSP tento obchod v rámci Únie ovplyvňuje. Talianske prístavy sa aktívne zúčastňujú na obchode v rámci Únie a viaceré z nich patria k najvýznamnejším prístavom Únie z hľadiska kontajnerovej dopravy a tonáže nákladu. Podľa verejne dostupných informácií sa zdá, že medzi 15 najvýznamnejšími kontajnerovými prístavmi v Európe boli v roku 2019 dva talianske prístavy, konkrétne Janov a Gioia Tauro. (96)

96

| (155) | Oslobodením týchto OSP od povinnosti platenia dane z príjmov právnických osôb, ktorú by inak museli znášať a ktorú znášajú konkurenčné podniky, sa pre tieto podniky uvoľňujú finančné prostriedky, ktoré môžu investovať do svojich obchodných činností, čo následne ovplyvňuje podmienky, za ktorých môžu ponúkať svoje výrobky a služby na trhu, a tým sa narúša hospodárska súťaž na vnútornom trhu. V dôsledku toho oslobodenie OSP od dane ovplyvňuje obchod v rámci Únie. |
| --- | --- |

(155)

Oslobodením týchto OSP od povinnosti platenia dane z príjmov právnických osôb, ktorú by inak museli znášať a ktorú znášajú konkurenčné podniky, sa pre tieto podniky uvoľňujú finančné prostriedky, ktoré môžu investovať do svojich obchodných činností, čo následne ovplyvňuje podmienky, za ktorých môžu ponúkať svoje výrobky a služby na trhu, a tým sa narúša hospodárska súťaž na vnútornom trhu. V dôsledku toho oslobodenie OSP od dane ovplyvňuje obchod v rámci Únie.

| (156) | Pokiaľ ide o argument Talianska, že väčšina talianskych prístavov ani zďaleka nepredstavuje konkurenciu v rámci európskych trhov, a to ani potenciálnu, ale konkuruje najmä prístavom v severnej Afrike, Komisia konštatuje, že talianske orgány nepredložili žiadny prvok, ktorým by toto stanovisko podporili (97). |
| --- | --- |

(156)

Pokiaľ ide o argument Talianska, že väčšina talianskych prístavov ani zďaleka nepredstavuje konkurenciu v rámci európskych trhov, a to ani potenciálnu, ale konkuruje najmä prístavom v severnej Afrike, Komisia konštatuje, že talianske orgány nepredložili žiadny prvok, ktorým by toto stanovisko podporili (97).

97

| (157) | Preto talianske orgány oslobodením OSP, ktoré vykonávajú hospodárske činnosti, od dane z príjmov právnických osôb poskytujú týmto orgánom výhodu, ktorá môže potenciálne ovplyvniť obchod v rámci Únie. |
| --- | --- |

(157)

Preto talianske orgány oslobodením OSP, ktoré vykonávajú hospodárske činnosti, od dane z príjmov právnických osôb poskytujú týmto orgánom výhodu, ktorá môže potenciálne ovplyvniť obchod v rámci Únie.

4.1.5.   Selektivita opatrenia

Selektivita opatrenia

| (158) | Aby sa opatrenie považovalo za štátnu pomoc, musí byť selektívne (98) v tom zmysle, že musí zvýhodňovať len určité podniky alebo výrobu určitých tovarov. Podľa ustálenej judikatúry (99) pozostáva posúdenie materiálnej selektívnosti daňového opatrenia z troch krokov: po prvé je potrebné identifikovať a preskúmať bežný alebo „normálny“ režim (ďalej len „referenčný rámec“), ktorý sa vzťahuje na dotknutý členský štát. Po druhé, vo vzťahu k tomuto bežnému alebo „normálnemu“ režimu je potrebné posúdiť a určiť, či môže byť nejaká výhoda vyplývajúca z dotknutého daňového opatrenia selektívna. K tomu musí dôjsť preukázaním, že opatrenie predstavuje výnimku z tohto bežného režimu, pretože sa pri ňom rozlišuje medzi hospodárskymi subjektmi, ktoré sú vzhľadom na cieľ režimu v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii. Po tretie, ak takáto výnimka existuje, je potrebné preskúmať, či vyplýva z povahy alebo všeobecnej štruktúry daňového systému, ktorého je súčasťou, a mohla by sa teda odôvodniť povahou alebo logikou systému. V tomto kontexte je na členskom štáte, aby preukázal, že rozdielne daňové zaobchádzanie je priamo odvodené zo základných alebo hlavných zásad tohto systému (100). |
| --- | --- |

(158)

Aby sa opatrenie považovalo za štátnu pomoc, musí byť selektívne (98) v tom zmysle, že musí zvýhodňovať len určité podniky alebo výrobu určitých tovarov. Podľa ustálenej judikatúry (99) pozostáva posúdenie materiálnej selektívnosti daňového opatrenia z troch krokov: po prvé je potrebné identifikovať a preskúmať bežný alebo „normálny“ režim (ďalej len „referenčný rámec“), ktorý sa vzťahuje na dotknutý členský štát. Po druhé, vo vzťahu k tomuto bežnému alebo „normálnemu“ režimu je potrebné posúdiť a určiť, či môže byť nejaká výhoda vyplývajúca z dotknutého daňového opatrenia selektívna. K tomu musí dôjsť preukázaním, že opatrenie predstavuje výnimku z tohto bežného režimu, pretože sa pri ňom rozlišuje medzi hospodárskymi subjektmi, ktoré sú vzhľadom na cieľ režimu v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii. Po tretie, ak takáto výnimka existuje, je potrebné preskúmať, či vyplýva z povahy alebo všeobecnej štruktúry daňového systému, ktorého je súčasťou, a mohla by sa teda odôvodniť povahou alebo logikou systému. V tomto kontexte je na členskom štáte, aby preukázal, že rozdielne daňové zaobchádzanie je priamo odvodené zo základných alebo hlavných zásad tohto systému (100).

98

99

100

4.1.5.1.   Referenčný rámec

| (159) | Na účely posúdenia selektívnosti daňového opatrenia je potrebné najprv vymedziť primeraný referenčný rámec a následne stanoviť, či predmetné opatrenie vedie k diskriminácii podľa tohto rámca. Referenčný rámec tvorí jednotný súbor pravidiel, ktoré sa všeobecne uplatňujú – na základe objektívnych kritérií – na všetky podniky patriace do rozsahu jeho pôsobnosti vymedzeného cieľom rámca. |
| --- | --- |

(159)

Na účely posúdenia selektívnosti daňového opatrenia je potrebné najprv vymedziť primeraný referenčný rámec a následne stanoviť, či predmetné opatrenie vedie k diskriminácii podľa tohto rámca. Referenčný rámec tvorí jednotný súbor pravidiel, ktoré sa všeobecne uplatňujú – na základe objektívnych kritérií – na všetky podniky patriace do rozsahu jeho pôsobnosti vymedzeného cieľom rámca.

| (160) | V predmetnom prípade Komisia za referenčný rámec považuje taliansky systém dane z príjmov právnických osôb, ktorý sa stanovuje v talianskom konsolidovanom daňovom predpise TUIR (pozri odôvodnenia 38 až 43) vrátane vymedzenia pojmov zdaniteľné osoby a zdaniteľný príjem, ktoré vyplýva z článku 72 v spojení s článkom 73 TUIR. |
| --- | --- |

(160)

V predmetnom prípade Komisia za referenčný rámec považuje taliansky systém dane z príjmov právnických osôb, ktorý sa stanovuje v talianskom konsolidovanom daňovom predpise TUIR (pozri odôvodnenia 38 až 43) vrátane vymedzenia pojmov zdaniteľné osoby a zdaniteľný príjem, ktoré vyplýva z článku 72 v spojení s článkom 73 TUIR.

| (161) | V článku 72 TUIR sa stanovuje zásada, že daň z príjmov právnických osôb sa vzťahuje na všetky príjmy v hotovosti alebo v naturáliách. |
| --- | --- |

(161)

V článku 72 TUIR sa stanovuje zásada, že daň z príjmov právnických osôb sa vzťahuje na všetky príjmy v hotovosti alebo v naturáliách.

| (162) | Podľa článku 73 ods. 1 TUIR sa daň z príjmov právnických osôb vzťahuje na všetky typy spoločností vrátane vzájomných poisťovní, ako aj družstiev, verejných a súkromných subjektov, ktoré nie sú spoločnosťami, a trustov, či už majú alebo nemajú ako výlučný alebo hlavný cieľ výkon obchodných činností. |
| --- | --- |

(162)

Podľa článku 73 ods. 1 TUIR sa daň z príjmov právnických osôb vzťahuje na všetky typy spoločností vrátane vzájomných poisťovní, ako aj družstiev, verejných a súkromných subjektov, ktoré nie sú spoločnosťami, a trustov, či už majú alebo nemajú ako výlučný alebo hlavný cieľ výkon obchodných činností.

| (163) | V článku 75 sa stanovuje zásada, že daň z príjmov právnických osôb sa vyberá z celkového čistého príjmu a že platia odlišné pravidlá na vymedzenie zdaniteľného príjmu pre spoločnosti a verejné alebo súkromné subjekty, ktorých výlučným alebo hlavným cieľom je výkon obchodných činností, na jednej strane (články 81 až 141 TUIR) (101) a pre verejné alebo súkromné subjekty, ktorých výlučným alebo hlavným cieľom nie je výkon obchodných činností, na strane druhej (články 143 až 150 TUIR) (102). V článkoch 76 a 77 sa vymedzuje sadzba dane a zdaňovacie obdobie pre daň z príjmov právnických osôb. |
| --- | --- |

(163)

V článku 75 sa stanovuje zásada, že daň z príjmov právnických osôb sa vyberá z celkového čistého príjmu a že platia odlišné pravidlá na vymedzenie zdaniteľného príjmu pre spoločnosti a verejné alebo súkromné subjekty, ktorých výlučným alebo hlavným cieľom je výkon obchodných činností, na jednej strane (články 81 až 141 TUIR) (101) a pre verejné alebo súkromné subjekty, ktorých výlučným alebo hlavným cieľom nie je výkon obchodných činností, na strane druhej (články 143 až 150 TUIR) (102). V článkoch 76 a 77 sa vymedzuje sadzba dane a zdaňovacie obdobie pre daň z príjmov právnických osôb.

101

102

| (164) | Z uvedeného vyplýva, že podľa pravidiel dane z príjmov právnických osôb platných v Taliansku sa daň z príjmov právnických osôb vzťahuje v zásade na všetky typy príjmov dosiahnutých spoločnosťami [článok 73 ods. 1 písm. a)] alebo verejnými či súkromnými subjektmi, ktoré nie sú spoločnosťami [článok 73 ods. 1 písm. b) a c)], a to vrátane prípadov, keď príslušné subjekty nemajú ako výlučný alebo hlavný cieľ výkon obchodnej činnosti. |
| --- | --- |

(164)

Z uvedeného vyplýva, že podľa pravidiel dane z príjmov právnických osôb platných v Taliansku sa daň z príjmov právnických osôb vzťahuje v zásade na všetky typy príjmov dosiahnutých spoločnosťami [článok 73 ods. 1 písm. a)] alebo verejnými či súkromnými subjektmi, ktoré nie sú spoločnosťami [článok 73 ods. 1 písm. b) a c)], a to vrátane prípadov, keď príslušné subjekty nemajú ako výlučný alebo hlavný cieľ výkon obchodnej činnosti.

4.1.5.2.   Výnimka

| (165) | Článkom 74 TUIR sa stanovujú pravidlá, ktoré sa vzťahujú osobitne na štát a verejné subjekty. V tomto ustanovení sú identifikované aj činnosti, ktoré sa nepovažujú za obchodné činnosti. |
| --- | --- |

(165)

Článkom 74 TUIR sa stanovujú pravidlá, ktoré sa vzťahujú osobitne na štát a verejné subjekty. V tomto ustanovení sú identifikované aj činnosti, ktoré sa nepovažujú za obchodné činnosti.

| (166) | Podľa článku 74 TUIR sa daň z príjmov právnických osôb nevzťahuje na štátne orgány a správy vrátane tých s autonómnou organizáciou, a to ani keď majú právnu subjektivitu, samosprávy, konzorciá medzi miestnymi orgánmi, združenia a subjekty spravujúce spoločný majetok, horské spoločenstvá, provincie a regióny. Talianske orgány považujú OSP za subjekty spravujúce verejný majetok. Preto článok 74 TUIR tak, ako ho vykladajú a uplatňujú talianske orgány, vedie k situácii, v dôsledku ktorej sú OSP v Taliansku oslobodené od dane z príjmov právnických osôb, a to vrátane príjmov vyplývajúcich z využívania infraštruktúry OSP. |
| --- | --- |

(166)

Podľa článku 74 TUIR sa daň z príjmov právnických osôb nevzťahuje na štátne orgány a správy vrátane tých s autonómnou organizáciou, a to ani keď majú právnu subjektivitu, samosprávy, konzorciá medzi miestnymi orgánmi, združenia a subjekty spravujúce spoločný majetok, horské spoločenstvá, provincie a regióny. Talianske orgány považujú OSP za subjekty spravujúce verejný majetok. Preto článok 74 TUIR tak, ako ho vykladajú a uplatňujú talianske orgány, vedie k situácii, v dôsledku ktorej sú OSP v Taliansku oslobodené od dane z príjmov právnických osôb, a to vrátane príjmov vyplývajúcich z využívania infraštruktúry OSP.

| (167) | Keď opatrenie zvýhodňuje určité podniky alebo výrobu určitých druhov tovaru, ktoré sú v právnej a skutkovej situácii, ktorá je porovnateľná vzhľadom na cieľ referenčného systému, takéto opatrenie je prima facie selektívne. V predmetnom prípade sú OSP a ďalšie právne subjekty v porovnateľnej právnej a skutkovej situácii vzhľadom na cieľ IRES, ktorým je zdaňovať príjem spoločností a iných právnych subjektov bez ohľadu na to, či je ich výlučným alebo hlavným cieľom výkon obchodných činností. Preto článok 74 TUIR tak, ako ho vykladajú a uplatňujú talianske orgány, zvýhodňuje OSP oproti iným právnym subjektom, na ktoré sa vzťahuje IRES, vzhľadom na jej cieľ. |
| --- | --- |

(167)

Keď opatrenie zvýhodňuje určité podniky alebo výrobu určitých druhov tovaru, ktoré sú v právnej a skutkovej situácii, ktorá je porovnateľná vzhľadom na cieľ referenčného systému, takéto opatrenie je prima facie selektívne. V predmetnom prípade sú OSP a ďalšie právne subjekty v porovnateľnej právnej a skutkovej situácii vzhľadom na cieľ IRES, ktorým je zdaňovať príjem spoločností a iných právnych subjektov bez ohľadu na to, či je ich výlučným alebo hlavným cieľom výkon obchodných činností. Preto článok 74 TUIR tak, ako ho vykladajú a uplatňujú talianske orgány, zvýhodňuje OSP oproti iným právnym subjektom, na ktoré sa vzťahuje IRES, vzhľadom na jej cieľ.

prima facie

| (168) | Podľa talianskych orgánov oslobodenie OSP od dane z príjmov právnických osôb nepredstavuje výnimku zo všeobecných zásad talianskeho systému dane z príjmov právnických osôb, ale skôr zachováva jeho logiku, konkrétne to, že na neobchodné činnosti sa táto daň vo všeobecnosti nevzťahuje. To by znamenalo, že všetky činnosti OSP majú neobchodný charakter. Komisia však konštatuje, že podľa článku 73 sa daň z príjmov právnických osôb vzťahuje na všetky verejné a súkromné subjekty vrátane tých, ktoré nemajú ako výlučný alebo hlavný cieľ výkon obchodných činností. To, že v článku 74 TUIR sa od dane z príjmov právnických osôb oslobodzuje štát a iné verejné subjekty, predstavuje výnimku z tejto zásady. |
| --- | --- |

(168)

Podľa talianskych orgánov oslobodenie OSP od dane z príjmov právnických osôb nepredstavuje výnimku zo všeobecných zásad talianskeho systému dane z príjmov právnických osôb, ale skôr zachováva jeho logiku, konkrétne to, že na neobchodné činnosti sa táto daň vo všeobecnosti nevzťahuje. To by znamenalo, že všetky činnosti OSP majú neobchodný charakter. Komisia však konštatuje, že podľa článku 73 sa daň z príjmov právnických osôb vzťahuje na všetky verejné a súkromné subjekty vrátane tých, ktoré nemajú ako výlučný alebo hlavný cieľ výkon obchodných činností. To, že v článku 74 TUIR sa od dane z príjmov právnických osôb oslobodzuje štát a iné verejné subjekty, predstavuje výnimku z tejto zásady.

| (169) | Talianske orgány sa zároveň domnievajú, že na OSP sa nevzťahuje článok 73 TUIR, ale článok 74 TUIR. Podľa talianskych orgánov sa v článku 74 TUIR predpokladá, že na verejné subjekty, ktorým boli zverené výhradne administratívne funkcie (pozri odôvodnenia 51 a 52), sa daň z príjmov právnických osôb nevzťahuje. Podľa názoru talianskych orgánov preto článok 74 TUIR nemožno vykladať ako výnimku z článku 73 TUIR. Články 73 a 74 TUIR majú namiesto toho rozličný a súbežný rozsah pôsobnosti. Podľa talianskych orgánov sa v nich stanovujú dva rôzne všeobecné daňové režimy, ktoré sa vzťahujú na osobitné kategórie subjektov, vymedzené všeobecným a abstraktným spôsobom, ktorých faktická a právna situácia nie je porovnateľná. Preto Taliansko tvrdí, že oslobodenie od dane z príjmov právnických osôb nie je selektívne, keďže článok 74 TUIR sa vzťahuje na OSP, ako aj na štát, na rôzne verejné subjekty a iné subjekty, ktoré na základe objektívnych, všeobecných a abstraktných kritérií patria k verejnej správe. Všetky subjekty, na ktoré sa vzťahuje článok 74 TUIR, by boli v rovnakej faktickej a právnej situácii. |
| --- | --- |

(169)

Talianske orgány sa zároveň domnievajú, že na OSP sa nevzťahuje článok 73 TUIR, ale článok 74 TUIR. Podľa talianskych orgánov sa v článku 74 TUIR predpokladá, že na verejné subjekty, ktorým boli zverené výhradne administratívne funkcie (pozri odôvodnenia 51 a 52), sa daň z príjmov právnických osôb nevzťahuje. Podľa názoru talianskych orgánov preto článok 74 TUIR nemožno vykladať ako výnimku z článku 73 TUIR. Články 73 a 74 TUIR majú namiesto toho rozličný a súbežný rozsah pôsobnosti. Podľa talianskych orgánov sa v nich stanovujú dva rôzne všeobecné daňové režimy, ktoré sa vzťahujú na osobitné kategórie subjektov, vymedzené všeobecným a abstraktným spôsobom, ktorých faktická a právna situácia nie je porovnateľná. Preto Taliansko tvrdí, že oslobodenie od dane z príjmov právnických osôb nie je selektívne, keďže článok 74 TUIR sa vzťahuje na OSP, ako aj na štát, na rôzne verejné subjekty a iné subjekty, ktoré na základe objektívnych, všeobecných a abstraktných kritérií patria k verejnej správe. Všetky subjekty, na ktoré sa vzťahuje článok 74 TUIR, by boli v rovnakej faktickej a právnej situácii.

| (170) | Komisia konštatuje, že článkom 74 sa štát a iné verejné subjekty oslobodzujú od dane z príjmov právnických osôb v rozsahu, v ktorom ich činnosti súvisia s výkonom funkcií orgánov verejnej moci. Naopak na obchodné činnosti týchto subjektov sa daň z príjmov právnických osôb v princípe vzťahuje. Ak by v dôsledku článku 74 TUIR – alebo jeho výkladu zo strany správnych orgánov – OSP nemuseli platiť daň z príjmov právnických osôb vo všetkých prípadoch (vrátane výkonu činností, ktoré sa podľa pravidiel štátnej pomoci považujú za hospodárske činnosti), viedlo by to k vzniku diskriminácie medzi podnikmi, ktoré vykonávajú hospodárske činnosti v zmysle článku 107 ZFEÚ. V takom prípade by článok 74 TUIR tak, ako ho vykladajú talianske orgány, viedol k vzniku výhod pre osobitnú kategóriu podnikov (103), konkrétne pre OSP, ktoré sú v skutkovej a právnej situácii porovnateľnej s inými podnikmi (z hľadiska príjmov, ktoré získavajú z hospodárskych činností) (104). |
| --- | --- |

(170)

Komisia konštatuje, že článkom 74 sa štát a iné verejné subjekty oslobodzujú od dane z príjmov právnických osôb v rozsahu, v ktorom ich činnosti súvisia s výkonom funkcií orgánov verejnej moci. Naopak na obchodné činnosti týchto subjektov sa daň z príjmov právnických osôb v princípe vzťahuje. Ak by v dôsledku článku 74 TUIR – alebo jeho výkladu zo strany správnych orgánov – OSP nemuseli platiť daň z príjmov právnických osôb vo všetkých prípadoch (vrátane výkonu činností, ktoré sa podľa pravidiel štátnej pomoci považujú za hospodárske činnosti), viedlo by to k vzniku diskriminácie medzi podnikmi, ktoré vykonávajú hospodárske činnosti v zmysle článku 107 ZFEÚ. V takom prípade by článok 74 TUIR tak, ako ho vykladajú talianske orgány, viedol k vzniku výhod pre osobitnú kategóriu podnikov (103), konkrétne pre OSP, ktoré sú v skutkovej a právnej situácii porovnateľnej s inými podnikmi (z hľadiska príjmov, ktoré získavajú z hospodárskych činností) (104).

103

104

| (171) | Komisia sa domnieva, že OSP sa neriadia „osobitnými zásadami fungovania, ktoré ich jasne odlišujú od ostatných hospodárskych subjektov“, ktoré podliehajú dani z príjmov právnických osôb (105). Predovšetkým skutočnosť, že OSP nevykonávajú činnosť zameranú na dosiahnutie zisku, nie je dostatočná na preukázanie toho, že sa ich situácia líši od situácie iných prevádzkovateľov, ktorí podliehajú dani z príjmov právnických osôb (106). Žiadny z argumentov, ktoré Taliansko uviedlo s cieľom preukázať, že OSP nie sú podnikmi a nevykonávajú hospodárske činnosti (pozri oddiel 3.2), nie je relevantný a konzistentný z hľadiska cieľa systému dane z príjmov právnických osôb, ktorým je zdaňovať príjmy spoločností a iných právnych subjektov (107). |
| --- | --- |

(171)

Komisia sa domnieva, že OSP sa neriadia „osobitnými zásadami fungovania, ktoré ich jasne odlišujú od ostatných hospodárskych subjektov“, ktoré podliehajú dani z príjmov právnických osôb (105). Predovšetkým skutočnosť, že OSP nevykonávajú činnosť zameranú na dosiahnutie zisku, nie je dostatočná na preukázanie toho, že sa ich situácia líši od situácie iných prevádzkovateľov, ktorí podliehajú dani z príjmov právnických osôb (106). Žiadny z argumentov, ktoré Taliansko uviedlo s cieľom preukázať, že OSP nie sú podnikmi a nevykonávajú hospodárske činnosti (pozri oddiel 3.2), nie je relevantný a konzistentný z hľadiska cieľa systému dane z príjmov právnických osôb, ktorým je zdaňovať príjmy spoločností a iných právnych subjektov (107).

105

106

107

| (172) | Preto aj keby článok 74 TUIR predstavoval právny základ pre neplatenie dane z príjmov právnických osôb zo strany OSP, toto oslobodenie od dane by bolo prima facie selektívne s ohľadom na hospodárske činnosti OSP (108). |
| --- | --- |

(172)

Preto aj keby článok 74 TUIR predstavoval právny základ pre neplatenie dane z príjmov právnických osôb zo strany OSP, toto oslobodenie od dane by bolo prima facie selektívne s ohľadom na hospodárske činnosti OSP (108).

prima facie

108

4.1.5.3.   Odôvodnenie logikou systému

| (173) | Keďže Komisia sa domnieva, že predmetné oslobodenie od dane je prima facie selektívne, bude musieť v súlade s judikatúrou súdov Únie rozhodnúť, či je toto oslobodenie možné odôvodniť povahou alebo všeobecným režimom systému, ktorého súčasť tvorí. Opatrenie spočívajúce vo výnimke z uplatnenia všeobecného daňového systému preto možno odôvodniť, ak dotknutý členský štát môže preukázať, že opatrenie vyplýva priamo zo základných alebo hlavných zásad jeho daňového systému. |
| --- | --- |

(173)

Keďže Komisia sa domnieva, že predmetné oslobodenie od dane je prima facie selektívne, bude musieť v súlade s judikatúrou súdov Únie rozhodnúť, či je toto oslobodenie možné odôvodniť povahou alebo všeobecným režimom systému, ktorého súčasť tvorí. Opatrenie spočívajúce vo výnimke z uplatnenia všeobecného daňového systému preto možno odôvodniť, ak dotknutý členský štát môže preukázať, že opatrenie vyplýva priamo zo základných alebo hlavných zásad jeho daňového systému.

prima facie

| (174) | Talianske orgány ani zainteresované strany neposkytli žiadne takéto argumenty. Ani Komisia nevedela určiť takéto odôvodnenie. Komisia sa preto domnieva, že opatrenie nie je odôvodnené logikou daňového systému. Komisia tak dospela k názoru, že opatrenie je selektívne. |
| --- | --- |

(174)

Talianske orgány ani zainteresované strany neposkytli žiadne takéto argumenty. Ani Komisia nevedela určiť takéto odôvodnenie. Komisia sa preto domnieva, že opatrenie nie je odôvodnené logikou daňového systému. Komisia tak dospela k názoru, že opatrenie je selektívne.

4.1.5.4.   Záver

| (175) | Preto Komisia dospela k záveru, že oslobodenie talianskych OSP od dane z príjmov právnických osôb bez skutočného odôvodnenia predstavuje výnimku zo zásady talianskeho systému dane z príjmov právnických osôb, podľa ktorého sa daň z príjmov právnických osôb vzťahuje na všetky typy príjmov dosiahnutých spoločnosťami alebo verejnými či súkromnými subjektmi, ktoré nie sú spoločnosťami. Aj keby sa vychádzalo zo skutočnosti, že oslobodenie OSP od dane z príjmov právnických osôb je v súlade s talianskym systémom dane z príjmov právnických osôb, pretože podľa talianskych orgánov plnia výhradne verejné funkcie, viedlo by to k situácii, v ktorej sú „určité“ podniky alebo výroba „určitého“ tovaru zvýhodnené v zmysle článku 107 ZFEÚ (109). Preto Komisia dospela k záveru, že nepodliehanie hospodárskych činností OSP dani z príjmov právnických osôb im poskytuje selektívnu výhodu. |
| --- | --- |

(175)

Preto Komisia dospela k záveru, že oslobodenie talianskych OSP od dane z príjmov právnických osôb bez skutočného odôvodnenia predstavuje výnimku zo zásady talianskeho systému dane z príjmov právnických osôb, podľa ktorého sa daň z príjmov právnických osôb vzťahuje na všetky typy príjmov dosiahnutých spoločnosťami alebo verejnými či súkromnými subjektmi, ktoré nie sú spoločnosťami. Aj keby sa vychádzalo zo skutočnosti, že oslobodenie OSP od dane z príjmov právnických osôb je v súlade s talianskym systémom dane z príjmov právnických osôb, pretože podľa talianskych orgánov plnia výhradne verejné funkcie, viedlo by to k situácii, v ktorej sú „určité“ podniky alebo výroba „určitého“ tovaru zvýhodnené v zmysle článku 107 ZFEÚ (109). Preto Komisia dospela k záveru, že nepodliehanie hospodárskych činností OSP dani z príjmov právnických osôb im poskytuje selektívnu výhodu.

109

| (176) | Okrem toho Komisia dospela k záveru, že takéto priaznivejšie zaobchádzanie s podnikmi zo strany štátu, ktoré je pripísateľné štátu, môže narušiť hospodársku súťaž a ovplyvniť obchod v rámci Únie. Preto Komisia dospela k záveru, že oslobodenie od dane priznané OSP predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy (110). |
| --- | --- |

(176)

Okrem toho Komisia dospela k záveru, že takéto priaznivejšie zaobchádzanie s podnikmi zo strany štátu, ktoré je pripísateľné štátu, môže narušiť hospodársku súťaž a ovplyvniť obchod v rámci Únie. Preto Komisia dospela k záveru, že oslobodenie od dane priznané OSP predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy (110).

110

5.   ZLUČITEĽNOSŤ

ZLUČITEĽNOSŤ

| (177) | Opatrenia štátnej pomoci možno považovať za zlučiteľné s vnútorným trhom na základe výnimiek stanovených v článku 93, článku 106 ods. 2, článku 107 ods. 2 a článku 107 ods. 3 zmluvy. |
| --- | --- |

(177)

Opatrenia štátnej pomoci možno považovať za zlučiteľné s vnútorným trhom na základe výnimiek stanovených v článku 93, článku 106 ods. 2, článku 107 ods. 2 a článku 107 ods. 3 zmluvy.

5.1.   Článok 93 zmluvy

Článok 93 zmluvy

| (178) | V článku 93 zmluvy sa stanovuje, že pomoc, ktorá „slúži na koordináciu dopravy alebo tvorí náhrady za plnenie niektorých záväzkov súvisiacich s verejnoprospešnou službou“, sa môže vyhlásiť za zlučiteľnú s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(178)

V článku 93 zmluvy sa stanovuje, že pomoc, ktorá „slúži na koordináciu dopravy alebo tvorí náhrady za plnenie niektorých záväzkov súvisiacich s verejnoprospešnou službou“, sa môže vyhlásiť za zlučiteľnú s vnútorným trhom.

| (179) | Komisia v prvom rade konštatuje, že v predmetnom prípade sa nevyskytujú žiadne indikácie, že sa pomoc využíva na financovanie opatrení, ktoré slúžia na koordináciu dopravy. Pomoc naopak spočíva v oslobodení od dane z príjmov právnických osôb, ktoré nesúvisí so žiadnou konkrétnou investíciou a nemá žiaden súvis s koordináciou dopravy. Opatrenie nie je zamerané ani na náhrady za plnenie záväzkov súvisiacich s verejnoprospešnou službou. |
| --- | --- |

(179)

Komisia v prvom rade konštatuje, že v predmetnom prípade sa nevyskytujú žiadne indikácie, že sa pomoc využíva na financovanie opatrení, ktoré slúžia na koordináciu dopravy. Pomoc naopak spočíva v oslobodení od dane z príjmov právnických osôb, ktoré nesúvisí so žiadnou konkrétnou investíciou a nemá žiaden súvis s koordináciou dopravy. Opatrenie nie je zamerané ani na náhrady za plnenie záväzkov súvisiacich s verejnoprospešnou službou.

| (180) | V dôsledku toho je Komisia presvedčená, že toto opatrenie nemožno pokladať za zlučiteľné na základe článku 93 zmluvy. |
| --- | --- |

(180)

V dôsledku toho je Komisia presvedčená, že toto opatrenie nemožno pokladať za zlučiteľné na základe článku 93 zmluvy.

5.2.   Článok 107 ods. 2 a článok 107 ods. 3 zmluvy

Článok 107 ods. 2 a článok 107 ods. 3 zmluvy

| (181) | Keďže skúmané opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, malo by sa preskúmať, či je zlučiteľné s vnútorným trhom na základe výnimiek stanovených v článku 107 ods. 2 a článku 107 ods. 3 zmluvy. |
| --- | --- |

(181)

Keďže skúmané opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, malo by sa preskúmať, či je zlučiteľné s vnútorným trhom na základe výnimiek stanovených v článku 107 ods. 2 a článku 107 ods. 3 zmluvy.

| (182) | Talianske orgány neposkytli žiadne argumenty týkajúce sa uplatňovania výnimiek opísaných v článku 107 ods. 2 alebo článku 107 ods. 3 zmluvy v prípade oslobodenia OSP od dane z príjmov právnických osôb. |
| --- | --- |

(182)

Talianske orgány neposkytli žiadne argumenty týkajúce sa uplatňovania výnimiek opísaných v článku 107 ods. 2 alebo článku 107 ods. 3 zmluvy v prípade oslobodenia OSP od dane z príjmov právnických osôb.

| (183) | Komisia sa domnieva, že žiadna z výnimiek uvedených v článku 107 ods. 2 zmluvy sa nedá uplatniť, lebo skúmané opatrenie sa nezameriava na žiadny z cieľov uvedených v tomto ustanovení. Konkrétne skúmané opatrenie nesúvisí s pomocou sociálnej povahy poskytovanou jednotlivým spotrebiteľom alebo pomocou určenou na náhradu škody pôsobenej prírodnými katastrofami alebo mimoriadnymi udalosťami, alebo pomocou poskytovanou hospodárstvu určitých oblastí Spolkovej republiky Nemecko. |
| --- | --- |

(183)

Komisia sa domnieva, že žiadna z výnimiek uvedených v článku 107 ods. 2 zmluvy sa nedá uplatniť, lebo skúmané opatrenie sa nezameriava na žiadny z cieľov uvedených v tomto ustanovení. Konkrétne skúmané opatrenie nesúvisí s pomocou sociálnej povahy poskytovanou jednotlivým spotrebiteľom alebo pomocou určenou na náhradu škody pôsobenej prírodnými katastrofami alebo mimoriadnymi udalosťami, alebo pomocou poskytovanou hospodárstvu určitých oblastí Spolkovej republiky Nemecko.

| (184) | V článku 107 ods. 3 zmluvy sa stanovuje, že: za zlučiteľnú s vnútorný trhom možno považovať a) pomoc na podporu rozvoja určitých oblastí; b) pomoc na účely niektorých dôležitých projektov spoločného európskeho záujmu; c) pomoc na rozvoj určitých hospodárskych činností alebo oblastí; d) pomoc na podporu kultúry a zachovania kultúrneho dedičstva a e) iné druhy pomoci vymedzené rozhodnutím Rady. |
| --- | --- |

(184)

V článku 107 ods. 3 zmluvy sa stanovuje, že: za zlučiteľnú s vnútorný trhom možno považovať a) pomoc na podporu rozvoja určitých oblastí; b) pomoc na účely niektorých dôležitých projektov spoločného európskeho záujmu; c) pomoc na rozvoj určitých hospodárskych činností alebo oblastí; d) pomoc na podporu kultúry a zachovania kultúrneho dedičstva a e) iné druhy pomoci vymedzené rozhodnutím Rady.

| (185) | Článkom 107 ods. 3 písm. a) zmluvy sa povoľuje pomoc, ktorou sa podporuje hospodársky rozvoj tých oblastí, kde je mimoriadne nízka životná úroveň alebo kde je mimoriadne vysoká nezamestnanosť. Táto výnimka sa v predmetnom prípade neuplatňuje. |
| --- | --- |

(185)

Článkom 107 ods. 3 písm. a) zmluvy sa povoľuje pomoc, ktorou sa podporuje hospodársky rozvoj tých oblastí, kde je mimoriadne nízka životná úroveň alebo kde je mimoriadne vysoká nezamestnanosť. Táto výnimka sa v predmetnom prípade neuplatňuje.

| (186) | Opatrenie navyše nepodporuje vykonávanie dôležitého projektu spoločného európskeho záujmu ani nápravu vážneho narušenia fungovania talianskeho hospodárstva podľa článku 107 ods. 3 písm. b) zmluvy. |
| --- | --- |

(186)

Opatrenie navyše nepodporuje vykonávanie dôležitého projektu spoločného európskeho záujmu ani nápravu vážneho narušenia fungovania talianskeho hospodárstva podľa článku 107 ods. 3 písm. b) zmluvy.

| (187) | Okrem toho cieľom opatrenia nie je podporovať kultúru a zachovanie kultúrneho dedičstva, ako sa stanovuje v článku 107 ods. 3 písm. d) zmluvy. |
| --- | --- |

(187)

Okrem toho cieľom opatrenia nie je podporovať kultúru a zachovanie kultúrneho dedičstva, ako sa stanovuje v článku 107 ods. 3 písm. d) zmluvy.

| (188) | Podľa článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy možno považovať pomoc poskytnutú na rozvoj určitých hospodárskych činností alebo určitých hospodárskych oblastí za zlučiteľnú za predpokladu, že táto pomoc nepriaznivo neovplyvní podmienky obchodu tak, že by to bolo v rozpore so spoločným záujmom. Dostupné informácie však nenasvedčujú tomu, že udelené daňové zvýhodnenie súvisí s osobitnými investíciami oprávnenými na poskytnutie pomoci v súlade s pravidlami a usmerneniami Únie. |
| --- | --- |

(188)

Podľa článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy možno považovať pomoc poskytnutú na rozvoj určitých hospodárskych činností alebo určitých hospodárskych oblastí za zlučiteľnú za predpokladu, že táto pomoc nepriaznivo neovplyvní podmienky obchodu tak, že by to bolo v rozpore so spoločným záujmom. Dostupné informácie však nenasvedčujú tomu, že udelené daňové zvýhodnenie súvisí s osobitnými investíciami oprávnenými na poskytnutie pomoci v súlade s pravidlami a usmerneniami Únie.

| (189) | Komisia sa naopak domnieva, že toto opatrenie predstavuje zníženie poplatkov, ktoré by OSP mali za normálnych okolností platiť v rámci svojej bežnej obchodnej činnosti, a preto by mohlo byť považované za prevádzkovú pomoc. Takáto forma pomoci sa vo všeobecnosti nepovažuje za zlučiteľnú s vnútorným trhom, ak nie je obmedzená časovo ani nie je potrebná alebo primeraná vzhľadom na finančné náklady súvisiace s plnením presne identifikovaného cieľa európskeho záujmu. |
| --- | --- |

(189)

Komisia sa naopak domnieva, že toto opatrenie predstavuje zníženie poplatkov, ktoré by OSP mali za normálnych okolností platiť v rámci svojej bežnej obchodnej činnosti, a preto by mohlo byť považované za prevádzkovú pomoc. Takáto forma pomoci sa vo všeobecnosti nepovažuje za zlučiteľnú s vnútorným trhom, ak nie je obmedzená časovo ani nie je potrebná alebo primeraná vzhľadom na finančné náklady súvisiace s plnením presne identifikovaného cieľa európskeho záujmu.

| (190) | V dôsledku toho sa Komisia domnieva, že výnimky stanovené v článku 107 ods. 3 zmluvy sa v tomto prípade neuplatňujú. |
| --- | --- |

(190)

V dôsledku toho sa Komisia domnieva, že výnimky stanovené v článku 107 ods. 3 zmluvy sa v tomto prípade neuplatňujú.

| (191) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa Komisia domnieva, že toto opatrenie nemožno považovať za zlučiteľné s vnútorným trhom na základe článku 107 ods. 2 a článku 107 ods. 3 zmluvy. |
| --- | --- |

(191)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa Komisia domnieva, že toto opatrenie nemožno považovať za zlučiteľné s vnútorným trhom na základe článku 107 ods. 2 a článku 107 ods. 3 zmluvy.

5.3.   Článok 106 ods. 2 zmluvy

Článok 106 ods. 2 zmluvy

| (192) | V prípade, ak štát príjemcu pomoci poveril poskytovaním služieb všeobecného hospodárskeho záujmu, môže byť pomoc zlučiteľná aj podľa článku 106 ods. 2 zmluvy. |
| --- | --- |

(192)

V prípade, ak štát príjemcu pomoci poveril poskytovaním služieb všeobecného hospodárskeho záujmu, môže byť pomoc zlučiteľná aj podľa článku 106 ods. 2 zmluvy.

| (193) | Talianske orgány však neposkytli žiadne informácie, na základe ktorých by bolo možné uzavrieť, že oslobodenie OSP od dane z príjmov právnických osôb by mohlo byť odôvodnené podľa článku 106 ods. 2 zmluvy. Predmetné opatrenie, na základe ktorého sa suma pomoci spája so zdaniteľným ziskom subjektov, nesúvisí s čistými nákladmi na plnenie úlohy v rámci služby vo verejnom záujme, ani sa neobmedzuje na tieto náklady. Nevyplýva ani z mandátu poskytnutého príjemcom opatrenia na vykonávanie tejto úlohy. V dôsledku toho sa Komisia domnieva, že dané opatrenie nemožno považovať za náhradu za vykonávanie verejnej služby zlučiteľnú s vnútorným trhom, a nie je zlučiteľné na základe článku 106 ods. 2 zmluvy. |
| --- | --- |

(193)

Talianske orgány však neposkytli žiadne informácie, na základe ktorých by bolo možné uzavrieť, že oslobodenie OSP od dane z príjmov právnických osôb by mohlo byť odôvodnené podľa článku 106 ods. 2 zmluvy. Predmetné opatrenie, na základe ktorého sa suma pomoci spája so zdaniteľným ziskom subjektov, nesúvisí s čistými nákladmi na plnenie úlohy v rámci služby vo verejnom záujme, ani sa neobmedzuje na tieto náklady. Nevyplýva ani z mandátu poskytnutého príjemcom opatrenia na vykonávanie tejto úlohy. V dôsledku toho sa Komisia domnieva, že dané opatrenie nemožno považovať za náhradu za vykonávanie verejnej služby zlučiteľnú s vnútorným trhom, a nie je zlučiteľné na základe článku 106 ods. 2 zmluvy.

6.   ZÁVER

ZÁVER

| (194) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa Komisia domnieva, že oslobodenie OSP od dane z príjmov právnických osôb v Taliansku nemožno považovať za zlučiteľné s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(194)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa Komisia domnieva, že oslobodenie OSP od dane z príjmov právnických osôb v Taliansku nemožno považovať za zlučiteľné s vnútorným trhom.

7.   EXISTUJÚCA POMOC

EXISTUJÚCA POMOC

| (195) | Existujúca pomoc podľa vymedzenia v článku 1 písm. b) procesného nariadenia by znamenala opatrenie zavedené pred nadobudnutím účinnosti zmluvy v Taliansku, opatrenie, ktoré bolo schválené, opatrenie, ktoré sa považuje za existujúcu pomoc podľa článku 17 procesného nariadenia, alebo opatrenie, ktoré v čase zavedenia nepredstavovalo pomoc, ale v dôsledku vývoja spoločného trhu sa na pomoc zmenilo. Každá pomoc, na ktorú sa nevzťahuje vymedzenie existujúcej pomoci, by sa považovala za novú pomoc podľa článku 1 písm. c) procesného nariadenia. |
| --- | --- |

(195)

Existujúca pomoc podľa vymedzenia v článku 1 písm. b) procesného nariadenia by znamenala opatrenie zavedené pred nadobudnutím účinnosti zmluvy v Taliansku, opatrenie, ktoré bolo schválené, opatrenie, ktoré sa považuje za existujúcu pomoc podľa článku 17 procesného nariadenia, alebo opatrenie, ktoré v čase zavedenia nepredstavovalo pomoc, ale v dôsledku vývoja spoločného trhu sa na pomoc zmenilo. Každá pomoc, na ktorú sa nevzťahuje vymedzenie existujúcej pomoci, by sa považovala za novú pomoc podľa článku 1 písm. c) procesného nariadenia.

| (196) | Oslobodenie talianskych OSP od dane z príjmov právnických osôb vychádza z článku 74 TUIR tak, ako ho vykladajú a uplatňujú talianske orgány. |
| --- | --- |

(196)

Oslobodenie talianskych OSP od dane z príjmov právnických osôb vychádza z článku 74 TUIR tak, ako ho vykladajú a uplatňujú talianske orgány.

| (197) | Talianske orgány potvrdili, že pred rokom 1958 sa na OSP vzťahoval presne taký istý daňový režim ako dnes. Potvrdili najmä to, že na prístavné orgány sa nikdy nevzťahovala daň z príjmov právnických osôb. Komisia navyše nemá k dispozícii žiadny prvok, ktorý by bol v rozpore s týmto tvrdením. |
| --- | --- |

(197)

Talianske orgány potvrdili, že pred rokom 1958 sa na OSP vzťahoval presne taký istý daňový režim ako dnes. Potvrdili najmä to, že na prístavné orgány sa nikdy nevzťahovala daň z príjmov právnických osôb. Komisia navyše nemá k dispozícii žiadny prvok, ktorý by bol v rozpore s týmto tvrdením.

| (198) | Komisia sa preto domnieva, že toto opatrenie predstavuje existujúcu pomoc v súlade s článkom 1 písm. b) bodom i) procesného nariadenia. |
| --- | --- |

(198)

Komisia sa preto domnieva, že toto opatrenie predstavuje existujúcu pomoc v súlade s článkom 1 písm. b) bodom i) procesného nariadenia.

8.   ZÁVER

ZÁVER

| (199) | Oslobodenie talianskych OSP od dane z príjmov právnických osôb predstavuje existujúcu schému štátnej pomoci, ktorá je nezlučiteľná s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(199)

Oslobodenie talianskych OSP od dane z príjmov právnických osôb predstavuje existujúcu schému štátnej pomoci, ktorá je nezlučiteľná s vnútorným trhom.

| (200) | Preto je vhodné, aby talianske orgány zrušili oslobodenie talianskych OSP od dane z príjmov právnických osôb a túto schému pomoci tak ukončili. Toto opatrenie by sa malo prijať do dvoch mesiacov od oznámenia tohto rozhodnutia a malo by sa uplatňovať najneskôr na príjmy z hospodárskych činností dosiahnuté od začiatku daňového roka nasledujúceho po prijatí tohto opatrenia a najneskôr od roka 2022, |
| --- | --- |

(200)

Preto je vhodné, aby talianske orgány zrušili oslobodenie talianskych OSP od dane z príjmov právnických osôb a túto schému pomoci tak ukončili. Toto opatrenie by sa malo prijať do dvoch mesiacov od oznámenia tohto rozhodnutia a malo by sa uplatňovať najneskôr na príjmy z hospodárskych činností dosiahnuté od začiatku daňového roka nasledujúceho po prijatí tohto opatrenia a najneskôr od roka 2022,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Oslobodenie orgánov systému prístavov od dane z príjmov právnických osôb predstavuje existujúcu schému pomoci, ktorá je nezlučiteľná s vnútorným trhom.

Článok 2

Taliansko zruší oslobodenie od dane z príjmov právnických osôb uvedené v článku 1. Opatrenie, ktorým Taliansko splní svoje povinnosti, sa prijme do dvoch mesiacov od oznámenia tohto rozhodnutia. Toto opatrenie sa bude uplatňovať od začiatku daňového roka nasledujúceho po jeho prijatí a najneskôr od roka 2022.

Článok 3

Taliansko oznámi Komisii najneskôr do dvoch mesiacov od oznámenia tohto rozhodnutia opatrenia prijaté na dosiahnutie súladu s týmto rozhodnutím.

Článok 4

Toto rozhodnutie je určené Talianskej republike.

V Bruseli 4. decembra 2020

Za Komisiu

Margrethe VESTAGER

členka Komisie

---

(1)  
  Ú. v. EÚ C 7, 10.1.2020, s. 11.

1

(2)  Nariadenie Rady (EÚ) 2015/1589 z 13. júla 2015 stanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (Ú. v. EÚ L 248, 24.9.2015, s. 9).

2

(3)  Porovnaj poznámku pod čiarou č. 1.

3

(4)  Legge 28 gennaio 1994, n. 84 Riordino della legislazione in materia portuale (GU Serie Generale n.28 del 04-02-1994 - Suppl. Ordinario n. 21).

4

(5)  Prístavné operácie sú nakládka, vykládka, prekládka, uskladňovanie a všeobecný pohyb tovaru a všetkých ostatných predmetov vykonávané v prístavnej oblasti. Prístavné služby sú špecializované, doplnkové a pomocné služby v súvislosti s cyklom prístavných operácií. Vymedzenie prístavných operácií nájdete v článku 16 zákona č. 84/1994 a v opise v oddiele 2.1.4.

5

(6)  Relazione sull’attività delle autorità di sistema portuale, Anno 2017, Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti, uverejnená 16. septembra 2019, http://www.mit.gov.it/node/11420.

6

(7)  Testo Unico delle Imposte sui Redditi (TUIR), D.P.R., 22/12/1986 n° 917, G.U. 31/12/1986.

7

(8)  Štandardná sadzba dane IRES v roku 2020 je 24 %. Sadzba IRES sa znížila z 33 % v roku 2004 na 27,5 % v roku 2008 a na 24 % v rokoch 2018 a 2019.

8

(9)  Nariadenie Rady (ES) č. 2157/2001 z 8. októbra 2001 o stanovách európskej spoločnosti (SE) (Ú. v. ES L 294, 10.11.2001, s. 1).

9

(10)  Nariadenie Rady (ES) č. 1435/2003 z 22. júla 2003 o stanovách Európskeho družstva (SCE) (Ú. v. EÚ L 207, 18.8.2003, s. 1).

10

(11)  Pozri poznámku pod čiarou č. 8.

11

(12)  Legge 27 dicembre 2019, n. 160, Bilancio di previsione dello Stato per l'anno finanziario 2020 e bilancio pluriennale per il triennio 2020-2022, GU Serie Generale n.304 del 30.12.2019 - Suppl. Ordinario n. 45. Daňová prirážka je splatná aj v prípade príjmu z činností vykonávaných na základe koncesií v oblasti diaľnic, riadenia letísk a železnice.

12

(13)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/352 z 15. februára 2017, ktorým sa stanovuje rámec pre poskytovanie prístavných služieb a spoločné pravidlá o finančnej transparentnosti prístavov (Ú. v. EÚ L 57, 3.3.2017, s. 1).

13

(14)  ANCIP (Národné združenie prístavných spoločností); Confetra (Všeobecná talianska konfederácia pre dopravu a logistiku).

14

(15)  ANCIP (Národné združenie prístavných spoločností); Assoporti (Združenie talianskych prístavov); Confetra (Všeobecná talianska konfederácia pre dopravu a logistiku); FILT CGIL, FIT-CISL, UILTRASPORTI (Talianska federácia pracovníkov v doprave, Talianska federácia pracovníkov v oblasti dopravy, Talianska únia pracovníkov v doprave).

15

(16)  ANCIP (Národné združenie prístavných spoločností); Confetra (Všeobecná talianska konfederácia pre dopravu a logistiku).

16

(17)  ANCIP (Národné združenie prístavných spoločností); Assoporti (Združenie talianskych prístavov); Confetra (Všeobecná talianska konfederácia pre dopravu a logistiku).

17

(18)  Confetra (Všeobecná talianska konfederácia pre dopravu a logistiku).

18

(19)  Assoporti (Združenie talianskych prístavov); Confetra (Všeobecná talianska konfederácia pre dopravu a logistiku); Conftrasporto-Confcommercio (Konfederácia združení v oblasti dopravy, špedície a logistiky).

19

(20)  Confetra (Všeobecná talianska konfederácia pre dopravu a logistiku).

20

(21)  Assoporti (Združenie talianskych prístavov); Confetra (Všeobecná talianska konfederácia pre dopravu a logistiku); Conftrasporto-Confcommercio (Konfederácia združení v oblasti dopravy, špedície a logistiky); FILT CGIL, FIT-CISL, UILTRASPORTI (Talianska federácia pracovníkov v doprave, Talianska federácia pracovníkov v oblasti dopravy, Talianska únia pracovníkov v doprave).

21

(22)  Confetra (Všeobecná talianska konfederácia pre dopravu a logistiku).

22

(23)  ANCIP (Národné združenie prístavných spoločností); Assoporti (Združenie talianskych prístavov); Confetra (Všeobecná talianska konfederácia pre dopravu a logistiku); Conftrasporto-Confcommercio (Konfederácia združení v oblasti dopravy, špedície a logistiky).

23

(24)  Conftrasporto-Confcommercio (Konfederácia združení v oblasti dopravy, špedície a logistiky).

24

(25)  ANCIP (Národné združenie prístavných spoločností).

25

(26)  Rozsudok Súdneho dvora zo 17. februára 1993, Christian Poucet/Assurances Générales de France a Caisse Mutuelle Régionale du Languedoc-Roussillon, spojené veci C-159/91 a C-160/91, ECLI:EU:C:1993:63, bod 18.

26

(27)  Rozsudok Súdneho dvora zo 17. februára 1993, Christian Poucet/Assurances Générales de France a Caisse Mutuelle Régionale du Languedoc-Roussillon, spojené veci C-159/91 a C-160/91, ECLI:EU:C:1993:63, bod 18; rozsudok Súdneho dvora z 24. októbra 2002, Aéroports de Paris/Komisia Európskych spoločenstiev, C-82/01 P, ECLI:EU:C:2002:617, bod 78.

27

(28)  ANCIP (Národné združenie prístavných spoločností).

28

(29)  Rozsudok Súdneho dvora z 19. januára 1994, SAT Fluggesellschaft mbH/Eurocontrol, C-364/92, ECLI:EU:C:1994:7; rozsudok Súdneho dvora z 26. marca 2009, Selex Sistemi Integrati/Komisia, C-113/07 P, ECLI:EU:C:2009:191.

29

(30)  Článok 13 ods. 4 nariadenia (EÚ) 2017/352.

30

(31)  Rozsudok Súdneho dvora z 12. júla 2012, Compass-Datenbank, C-138/11, ECLI:EU:C:2012:449, bod 38; rozsudok Všeobecného súdu z 12. septembra 2013, Nemecko/Komisia, T-347/09, ECLI:EU:T:2013:418, bod 29; rozsudok Súdneho dvora z 26. marca 2009, Selex Sistemi Integrati/Komisia, C-113/07 P, ECLI:EU:C:2009:191, body 71 až 80.

31

(32)  ANCIP (Národné združenie prístavných spoločností); Assoporti (Združenie talianskych prístavov); Confetra (Všeobecná talianska konfederácia pre dopravu a logistiku); FILT CGIL, FIT-CISL, UILTRASPORTI (Talianska federácia pracovníkov v doprave, Talianska federácia pracovníkov v oblasti dopravy, Talianska únia pracovníkov v doprave).

32

(33)  ANCIP (Národné združenie prístavných spoločností); Confetra (Všeobecná talianska konfederácia pre dopravu a logistiku).

33

(34)  Taliansko odkazuje na rozsudok Súdneho dvora z 21. decembra 2016, Komisia/World Duty Free Group, C-20/15 P, ECLI:EU:C:2016:981, bod 58.

34

(35)  ANCIP (Národné združenie prístavných spoločností); Assoporti (Združenie talianskych prístavov); Confetra (Všeobecná talianska konfederácia pre dopravu a logistiku).

35

(36)  Confetra (Všeobecná talianska konfederácia pre dopravu a logistiku).

36

(37)  Rozsudok Súdneho dvora z 23. apríla 1991, Klaus Höfner a Fritz Elser/Macrotron GmbH, C-41/90, ECLI:EU:C:1991:161, bod 21.

37

(38)  Rozsudok Súdneho dvora z 1. júla 2008, MOTOE, C-49/07, ECLI:EU:C:2008:376, body 27 a 28.

38

(39)  Rozsudok Súdneho dvora zo 6. novembra 2018, Scuola Elementare Maria Montessori/Komisia, spojené veci C-622/16 P až C-624/16 P, ECLI:EU:C:2018:873, bod 104 a tam citovaná judikatúra.

39

(40)  Rozsudok Súdneho dvora z 29. októbra 1980, Van Landewyck/Komisia, spojené veci 209/78 až 215/78 a 218/78, ECLI:EU:C:1980:248, bod 88; rozsudok Súdneho dvora zo 16. novembra 1995, FFSA a i./Ministère de l‘Agriculture and de la Pêche, C-244/94, ECLI:EU:C:1995:392, bod 21; rozsudok Súdneho dvora z 1. júla 2008, MOTOE, C-49/07, ECLI:EU:C:2008:376, body 27 a 28. Pozri aj oznámenie Komisie o pojme štátna pomoc uvedenom v článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (Ú. v. EÚ C 262, 19.7.2016, bod 9).

40

(41)  Rozsudok všeobecného súdu z 24. marca 2011, Freistaat Sachsen a i./Komisia a Mitteldeutsche Flughafen a Flughafen Leipzig/Halle/Komisia, spojené veci T-443/08 a T-455/08, ECLI:EU:T:2011:117, bod 95, potvrdený rozsudkom Súdneho dvora z 19. decembra 2012, Mitteldeutsche Flughafen a Flughafen Leipzig-Halle/Komisia, C-288/11, ECLI:EU:C:2012:821, body 42 až 44.

41

(42)  Rozsudok Všeobecného súdu z 20. septembra 2019, Havenbedrijf Antwerpen a Maatschappij van de Brugse Zeehaven/Komisia, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, bod 47.

42

(43)  Rozhodnutie Komisie z 15. decembra 2009 o štátnej pomoci N 385/2009, Verejné financovanie prístavnej infraštruktúry v prístave Ventspils (Ú. v. EÚ C 72, 20.3.2010, odôvodnenia 53 až 58); rozhodnutie Komisie z 15. júna 2011 o štátnej pomoci N 44/2010, Verejné financovanie prístavnej infraštruktúry v prístave Krievu Sala (Ú. v. EÚ C 215, 21.7.2011, s. 21, odôvodnenia 60 až 68); rozhodnutie Komisie z 22. februára 2012 o štátnej pomoci SA.30742 (N/2010), Vybudovanie infraštruktúry pre osobný a nákladný trajektový terminál v prístave Klaipeda (Ú. v. EÚ C 121, 26.4.2012, s. 1, odôvodnenia 45 až 47).

43

(44)  Rozhodnutie Komisie z 18. septembra 2013 o štátnej pomoci SA.36953 (2013/N), Prístavný orgán v Bahía de Cádiz (Ú. v. EÚ C 335, 16.11.2013, s. 1, odôvodnenie 29).

44

(45)  Rozhodnutie Komisie z 27. marca 2014 o štátnej pomoci SA.38302, Prístav Salerno (Ú. v. EÚ C 156, 23.5.2014, odôvodnenia 32 až 36); rozhodnutie Komisie z 22. februára 2012 o štátnej pomoci SA.30742 (N/2010), Vybudovanie infraštruktúry pre osobný a nákladný trajektový terminál v prístave Klaipeda (Ú. v. EÚ C 121, 26.4.2012, s. 1, odôvodnenia 45 až 47); rozhodnutie Komisie z 2. júla 2013 o štátnej pomoci SA.35418 (2012/N), Rozšírenie prístavu Piraeus (Ú. v. EÚ C 256, 5.9.2013, s. 2, odôvodnenia 21 a 22); oznámenie Komisie o pojme štátna pomoc uvedenom v článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (Ú. v. EÚ C 262, 19.7.2016, bod 215, s. 47).

45

(46)  K príkladom takýchto nehospodárskych činností patria: a) kontrola námornej dopravy; b) protipožiarna ochrana; c) polícia; d) colné orgány. Oznámenie Komisie o pojme štátna pomoc uvedenom v článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (Ú. v. EÚ C 262, 19.7.2016, bod 215, s. 47).

46

(47)  Rozsudok Všeobecného súdu z 20. septembra 2019, Havenbedrijf Antwerpen a Maatschappij van de Brugse Zeehaven/Komisia, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, bod 54.

47

(48)  Oznámenie Komisie o pojme štátna pomoc uvedenom v článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (Ú. v. EÚ C 262, 19.7.2016, bod 17, s. 5).

48

(49)  Rozsudok Všeobecného súdu z 30. apríla 2019, UPF/Komisia, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, bod 64; rozsudok Všeobecného súdu z 20. septembra 2019, Havenbedrijf Antwerpen a Maatschappij van de Brugse Zeehaven/Komisia, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, body 53 a 54.

49

(50)  Rozsudok Všeobecného súdu z 20. septembra 2019, Havenbedrijf Antwerpen a Maatschappij van de Brugse Zeehaven/Komisia, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, bod 48.

50

(51)  Rozhodnutie Komisie z 19. decembra 2012 o štátnej pomoci SA.34940, Prístav Augusta (Ú. v. EÚ C 77, 17.3.2013, odôvodnenia 42 a 43); rozhodnutie Komisie z 27. marca 2014 o štátnej pomoci SA.38302, Investičná pomoc pre prístav Salerno (Ú. v. EÚ C 156, 23.5.2014, odôvodnenia 33 až 36); rozhodnutie Komisie z 19. júna 2015 o štátnej pomoci SA.39542, Bagrovanie pod vodou a zneškodňovanie dnového sedimentu v prístave Taranto (Ú. v. EÚ C 259, 7.8.2015, odôvodnenia 38 až 41); rozhodnutie Komisie z 28. júna 2016 o štátnej pomoci SA.36112, Prístavný orgán mesta Neapol a spoločnosť Cantieri del Mediterraneo, S.p.A. (Ú. v. EÚ C 369, 7.10.2016, odôvodnenia 44 až 47).

51

(52)  Rozhodnutie Komisie z 27. júla 2017 o štátnej pomoci SA.38393, Zdaňovanie prístavov v Belgicku (Ú. v. EÚ L 332, 14.12.2017, bod 62); rozhodnutie Komisie z 27. júla 2017 o štátnej pomoci SA.38398, Zdaňovanie prístavov vo Francúzsku (Ú. v. EÚ L 332, 14.12.2017, bod 55).

52

(53)  Rozsudok Všeobecného súdu z 30. apríla 2019, UPF/Komisia, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, body 65 a 66; rozsudok Všeobecného súdu z 20. septembra 2019, Havenbedrijf Antwerpen a Maatschappij van de Brugse Zeehaven/Komisia, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, bod 47. Proti rozsudkom nebolo podané odvolanie.

53

(54)  Rozsudok Všeobecného súdu z 30. apríla 2019, UPF/Komisia, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, bod 64 a tam citovaná judikatúra.

54

(55)  Rozsudok Súdneho dvora z 1. júla 2008, MOTOE, C-49/07, ECLI:EU:C:2008:376, bod 27; rozsudok Súdneho dvora z 27. júna 2017, Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania, C 74/16, ECLI:EU:C:2017:496, bod 46; rozsudok Všeobecného súdu z 12. septembra 2013, Nemecko/Komisia, T-347/09, ECLI:EU:T:2013:418, bod 48; rozsudok Všeobecného súdu z 20. septembra 2019, Havenbedrijf Antwerpen a Maatschappij van de Brugse Zeehaven/Komisia, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, bod 80.

55

(56)  Relazione sull’attività delle autorità di sistema portuale, Anno 2017, Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti, uverejnená 16. septembra 2019, http://www.mit.gov.it/node/11420.

56

(57)  Rozsudok Súdneho dvora z 27. júna 2017, Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania, C 74/16, ECLI:EU:C:2017:496, bod 47 a tam citovaná judikatúra; rozsudok Všeobecného súdu z 20. septembra 2019, Havenbedrijf Antwerpen a Maatschappij van de Brugse Zeehaven/Komisia, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, bod 75.

57

(58)  Rozsudok Súdneho dvora z 19. decembra 2012, Mitteldeutsche Flughafen a Flughafen Leipzig-Halle/Komisia, C-288/11, ECLI:EU:C:2012:821, bod 40; rozsudok Všeobecného súdu z 24. marca 2011, Freistaat Sachsen a i./Komisia a Mitteldeutsche Flughafen a Flughafen Leipzig/Halle/Komisia, spojené veci T-443/08 a T-455/08, ECLI:EU:T:2011:117, bod 93; rozsudok Všeobecného súdu z 20. septembra 2019, Havenbedrijf Antwerpen a Maatschappij van de Brugse Zeehaven/Komisia, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, bod 76.

58

(59)  Rozsudok Všeobecného súdu z 12. septembra 2013, Nemecko/Komisia, T-347/09, ECLI:EU:T:2013:418, bod 30 a tam citovaná judikatúra; rozsudok Všeobecného súdu z 20. septembra 2019, Havenbedrijf Antwerpen a Maatschappij van de Brugse Zeehaven/Komisia, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, bod 78.

59

(60)  Rozsudok Všeobecného súdu z 20. septembra 2019, Havenbedrijf Antwerpen a Maatschappij van de Brugse Zeehaven/Komisia, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, bod 81.

60

(61)  Rozsudok Všeobecného súdu z 20. septembra 2019, Havenbedrijf Antwerpen a Maatschappij van de Brugse Zeehaven/Komisia, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, bod 82.

61

(62)  Rozsudok Všeobecného súdu z 20. septembra 2019, Havenbedrijf Antwerpen a Maatschappij van de Brugse Zeehaven/Komisia, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, bod 75.

62

(63)  Rozsudok Všeobecného súdu z 15. marca 2018, Naviera Armas/Komisia, T-108/16, ECLI:EU:T:2018:145, bod 124.

63

(64)  Rozsudok Súdneho dvora z 19. januára 1994, SAT Fluggesellschaft/Eurocontrol, C-364/92, ECLI:EU:C:1994:7; rozsudok Súdneho dvora z 26. marca 2009, Selex Sistemi Integrati/Komisia, C-113/07, ECLI:EU:C:2009:191.

64

(65)  Rozsudok Všeobecného súdu z 20. septembra 2019, Havenbedrijf Antwerpen a Maatschappij van de Brugse Zeehaven/Komisia, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, bod 85 a citovaná judikatúra.

65

(66)  Rozsudok Súdneho dvora z 12. júla 2012, Compass-Datenbank, C:138/11, ECLI:EU:C:2012:449, bod 38; rozsudok Všeobecného súdu z 12. septembra 2013, Nemecko/Komisia, T-347/09, ECLI:EU:T:2013:418, bod 29; rozsudok Súdneho dvora z 26. marca 2009, Selex Sistemi Integrati/Komisia, C-113/07, ECLI:EU:C:2009:191, body 71 až 80; rozsudok Všeobecného súdu z 20. septembra 2019, Havenbedrijf Antwerpen a Maatschappij van de Brugse Zeehaven/Komisia, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, bod 86; rozsudok Všeobecného súdu z 30. apríla 2019, UPF/Komisia, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, bod 82.

66

(67)  Rozsudok Všeobecného súdu z 20. septembra 2019, Havenbedrijf Antwerpen a Maatschappij van de Brugse Zeehaven/Komisia, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, bod 87; rozsudok Všeobecného súdu z 30. apríla 2019, UPF/Komisia, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, bod 84.

67

(68)  Rozsudok Súdneho dvora z 12. júla 2012, Compass-Datenbank, C:138/11, ECLI:EU:C:2012:449, bod 41; rozsudok Všeobecného súdu z 12. septembra 2013, Nemecko/Komisia, T-347/09, ECLI:EU:T:2013:418, bod 41; rozsudok Všeobecného súdu z 20. septembra 2019, Havenbedrijf Antwerpen a Maatschappij van de Brugse Zeehaven/Komisia, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, bod 89; rozsudok Všeobecného súdu z 30. apríla 2019, UPF/Komisia, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, bod 82.

68

(69)  Rozsudok Všeobecného súdu z 20. septembra 2019, Havenbedrijf Antwerpen a Maatschappij van de Brugse Zeehaven/Komisia, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, bod 90; rozsudok Všeobecného súdu z 30. apríla 2019, UPF/Komisia, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, bod 87.

69

(70)  Relazione sull’attività delle autorità di sistema portuale, Anno 2017, Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti, uverejnené 16. septembra 2019, http://www.mit.gov.it/node/11420.

70

(71)  Rozsudok Všeobecného súdu z 20. septembra 2019, Havenbedrijf Antwerpen a Maatschappij van de Brugse Zeehaven/Komisia, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, bod 89; rozsudok Všeobecného súdu z 30. apríla 2019, UPF/Komisia, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, bod 84.

71

(72)  Rozsudok Súdneho dvora z 12. júla 2012, Compass-Datenbank, C:138/11, ECLI:EU:C:2012:449, bod 37; rozsudok Všeobecného súdu z 30. apríla 2019, UPF/Komisia, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, bod 64.

72

(73)  Rozsudok Všeobecného súdu z 20. septembra 2019, Havenbedrijf Antwerpen a Maatschappij van de Brugse Zeehaven/Komisia, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, bod 56.

73

(74)  Rozsudok Súdneho dvora z 24. októbra 2002, Aéroports de Paris/Komisia, C:82/01 P, ECLI:EU:C:2002:617, bod 78; rozsudok Súdu prvého stupňa z 12. decembra 2000, Aéroports de Paris/Komisia, T-128/98, ECLI:EU:T:2000:290, bod 121.

74

(75)  Rozsudok Všeobecného súdu z 20. septembra 2019, Havenbedrijf Antwerpen a Maatschappij van de Brugse Zeehaven/Komisia, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, bod 71; rozsudok Všeobecného súdu z 30. apríla 2019, UPF/Komisia, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, bod 65.

75

(76)  Rozsudok Súdneho dvora z 19. decembra 2012, Mitteldeutsche Flughafen a Flughafen Leipzig-Halle/Komisia, C-288/11, ECLI:EU:C:2012:821; rozsudok Všeobecného súdu z 20. septembra 2019, Havenbedrijf Antwerpen a Maatschappij van de Brugse Zeehaven/Komisia, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, bod 72.

76

(77)  Rozsudok Súdneho dvora z 15. marca 1994, Banco Exterior de España/Ayuntamiento de Valencia, C-387/92, ECLI:EU:C:1994:100, bod 14.

77

(78)  V článku 345 zmluvy sa stanovuje: „Zmluvy sa nedotýkajú úpravy vlastníckych vzťahov uplatňovanej v členských štátoch“.

78

(79)  Pozri napríklad rozsudok Súdneho dvora z 10. júla 1986, Belgicko/Komisia, 40/85, ECLI:EU:C:1986:305, bod 12.

79

(80)  Rozsudok Súdneho dvora zo 14. septembra 1994, Španielsko/Komisia, spojené veci C-278/92, C-279/92 a C-280/92, ECLI:EU:C:1994:325, bod 22.

80

(81)  Rozsudok Súdneho dvora z 23. februára 1961, De Gezamenlijke Steenkolenmijnen in Limburg/Vysoký úrad Európskeho spoločenstva uhlia a ocele, vec 30/59, ECLI:EU:C:1961:2, bod 19; rozsudok Súdneho dvora z 8. novembra 2001, Adria-Wien Pipeline a Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke, C-143/99, ECLI:EU:C:2001:598, bod 38.

81

(82)  Rozsudok Súdneho dvora z 24. júla 2003, Altmark Trans GmbH a Regierungspräsidium Magdeburg, C-280/00, ECLI:EU:C:2003:415.

82

(83)  Pozri oddiel 2.1 návrhu nariadenia o prístavných službách. Pozri aj oznámenie Komisie o európskej prístavnej politike, KOM(2007) 616 v konečnom znení, oddiel II.4.2.

83

(84)  Pozri návrhy generálneho advokáta Wahla v rozsudku Súdneho dvora z 23. januára 2019, Fallimento Traghetti del Mediterraneo, C-387/17, ECLI:EU:C:2018:712, bod 66: „... Súdny dvor už rozhodol, že takáto neexistencia liberalizácie nevyhnutne nevylučuje, že predmetná štátna pomoc môže ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi a že narušila alebo môže narušiť hospodársku súťaž.“ Pozri aj rozsudok Súdneho dvora z 23. januára 2019, Fallimento Traghetti del Mediterraneo, C-387/17, ECLI:EU:C:2019:51, bod 38 a nasledujúce.

84

(85)  V tejto súvislosti nie sú splnené podmienky stanovené v bode 188 oznámenia Komisie o pojme štátna pomoc, oznámenie Komisie o pojme štátna pomoc uvedenom v článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (Ú. v. EÚ C 262, 19.7.2016, s. 1 – 50).

85

(86)  
  „Hospodárska súťaž medzi prístavmi môže zahŕňať aj rivalitu medzi prístavnými orgánmi z hľadiska ponúkania čo najlepšieho vybavenia (materiálneho aj nemateriálneho) všetkým aktérom zapojeným do dodávateľských reťazcov rôznych odvetví (napr. dokárskym spoločnostiam, lodným spoločnostiam, odosielateľom a multimodálnym prevádzkovateľom).“ Notteboom T., de Langen P. (2015), Container Port Competition in Europe (Konkurencia kontajnerových prístavov v Európe). V: Lee CY., Meng Q. (editori), Handbook of Ocean Container Transport Logistics.
  International Series in Operations Research & Management Science (Príručka logistiky oceánskej kontajnerovej dopravy. Medzinárodná séria v oblasti výskumu operácií a manažmentu), zv. 220.

86

Handbook of Ocean Container Transport Logistics.

International Series in Operations Research & Management Science

(87)  
  „Na úrovni prístavných orgánov sa súboj zameriava najmä na poskytovanie čo najlepšieho základného vybavenia z hľadiska infraštruktúry (doky, prístavné hrádze) a ‚infoštruktúry’ (IT), najlepšieho logistického/distribučného vybavenia a najnižších nákladov používateľov prístavu.“ Notteboom T., de Langen P. (2015), Container Port Competition in Europe (Konkurencia kontajnerových prístavov v Európe). V: Lee CY., Meng Q. (editori), Handbook of Ocean Container Transport Logistics.
  International Series in Operations Research & Management Science (Príručka logistiky oceánskej kontajnerovej dopravy. Medzinárodná séria v oblasti výskumu operácií a manažmentu), zv. 220.

87

Handbook of Ocean Container Transport Logistics.

International Series in Operations Research & Management Science

(88)  Rozsudok Všeobecného súdu z 20. septembra 2019, Havenbedrijf Antwerpen a Maatschappij van de Brugse Zeehaven/Komisia, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, bod 99; rozsudok Všeobecného súdu z 30. apríla 2019, UPF/Komisia, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, bod 103.

88

(89)  Rozsudok Súdneho dvora zo 17. septembra 1980, Philip Morris Holland BV/Komisia Európskych spoločenstiev, vec C-730/79, ECLI:EU:C:1980:209, bod 11; rozsudok Súdu prvého stupňa z 15. júna 2000, Alzetta a i./Komisia, spojené veci T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, T-600/97 až 607/97, T-1/98, T-3/98 až T-6/98 a T-23/98, ECLI:EU:T:2000:151, bod 80.

89

(90)  Rozsudok Súdneho dvora z 24. júla 2003, Altmark Trans GmbH a Regierungspräsidium Magdeburg, C-280/00, ECLI:EU:C:2003:415, body 78 a 79.

90

(91)  Rozsudok Súdneho dvora z 3. marca 2005, Heiser, C-172/03, ECLI:EU:C:2005:130, bod 55.

91

(92)  Rozsudok Všeobecného súdu z 30. apríla 2019, UPF/Komisia, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, bod 102.

92

(93)  Náklady na dopravné služby poskytované prístavmi tvoria často značnú časť celkových nákladov na dopravu. Pozri Európske námorné prístavy v roku 2030: výzvy do budúcnosti, správa Európskej komisie z 23. mája 2013:
  „Náklady a kvalita prístavných služieb sú významným faktorom pre európske hospodárstvo. Náklady na prístavné služby môžu predstavovať významnú časť celkových nákladov logistického reťazca. Prekládka nákladu,

  prístavné poplatky

  a námorné služby v prístavoch môžu pre podniky využívajúce na prepravu tovaru príbrežnú námornú dopravu tvoriť 40 % až 60 % celkových logistických nákladov na prepravu ‚od dverí k dverám‘
  “
  (podčiarknuté Komisiou). Pozri poznámku pod čiarou č. 72.

93

„Náklady a kvalita prístavných služieb sú významným faktorom pre európske hospodárstvo. Náklady na prístavné služby môžu predstavovať významnú časť celkových nákladov logistického reťazca. Prekládka nákladu,

prístavné poplatky

a námorné služby v prístavoch môžu pre podniky využívajúce na prepravu tovaru príbrežnú námornú dopravu tvoriť 40 % až 60 % celkových logistických nákladov na prepravu ‚od dverí k dverám‘
  “

(94)  Rozsudok Súdneho dvora zo 14. januára 2015, Eventech, C-518/13, ECLI:EU:C:2015:9, bod 65; rozsudok Súdneho dvora z 8. mája 2013, Libert a i., spojené veci C-197/11 a C-203/11, ECLI:EU:C:2013:288, bod 76.

94

(95)  Rozsudok Súdneho dvora zo 14. januára 2015, Eventech, C-518/13, ECLI:EU:C:2015:9, bod 66; rozsudok Súdneho dvora z 8. mája 2013, Libert a i., spojené veci C-197/11 a C-203/11, ECLI:EU:C:2013:288, bod 77; rozsudok Súdu prvého stupňa zo 4. apríla 2001, Regione autonoma Friuli-Venezia Giulia/Komisia, T-288/97, ECLI:EU:T:2001:115, bod 41.

95

(96)  
  Top 15 container ports in Europe in 2019:
  TEU volumes and growth rates (15 najvýznamnejších kontajnerových prístavov v Európe v roku 2019: objemy v TEU a miera rastu), T. Notteboom, 21. 2. 2020, https://www.porteconomics.eu/2020/02/21/top-15-container-ports-in-europe-in-2019-teu-volumes-and-growth-rates.

96

Top 15 container ports in Europe in 2019:

TEU volumes and growth rates

(97)  Verejne dostupné informácie preukazujú, že OSP v Taliansku konkurujú prístavom v iných stredozemských krajinách ako Španielsko, Francúzsko, Malta a Grécko. Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti, Piano Strategico Nazionale della Portualità e della Logistica (2014) https://mit.gov.it/mit/mop_all.php?p_id=23291, strany 23, 91 a 152; Panaro, Buonfanti, Murgia, Ripoli, Porti e Mediterraneo, Assoporti e SRM (2011) https://www.assoporti.it/media/3047/porti_e_mediterraneo_def.pdf, strana 3; Arianna Buonfanti, Lo shipping e la portualità nel Mediterraneo: opportunità e sfide per l’Italia, Rivista di Economia e Politica dei Trasporti (2013), n°3, articolo 1, ISSN 2282-6599, strany 6 a 12.

97

(98)  Rozsudok Súdneho dvora z 15. decembra 2005, Taliansko/Komisia, C-66/02, ECLI:EU:C:2005:768, bod 94.

98

(99)  Oznámenie Komisie o pojme štátna pomoc uvedenom v článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (Ú. v. EÚ C 262, 19.7.2016, bod 128).

99

(100)  Rozsudok Súdneho dvora zo 6. septembra 2006, Portugalsko/Komisia, C-88/03, ECLI:EU:C:2006:511, bod 81.

100

(101)  Článkom 81 TUIR sa všetky príjmy „z ľubovoľného zdroja“ zahŕňajú do zdaniteľného príjmu spoločností a subjektov, ktorých výlučným alebo hlavným cieľom je výkon obchodných činností.

101

(102)  V článku 143 TUIR sa objasňuje, že zdaniteľný príjem pre subjekty, ktorých výlučným alebo hlavným cieľom nie je výkon obchodných činností, pozostáva z „príjmu z pozemkov, kapitálu, obchodných a iných aktív bez ohľadu na miesto jeho získania a účel použitia s výnimkou príjmu oslobodeného od dane a príjmu, na ktorý sa vzťahuje zrážková daň alebo náhradná daň“.

102

(103)  Rozsudok Súdneho dvora z 15. novembra 2011, Komisia a Španielske kráľovstvo/Government of Gibraltar a Spojené kráľovstvo Veľkej Británie a Severného Írska, spojené veci C-106/09 P a C-107/09 P, ECLI:EU:C:2011:732, body 101 až 104; rozsudok Všeobecného súdu z 20. septembra 2019, Havenbedrijf Antwerpen a Maatschappij van de Brugse Zeehaven/Komisia, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, body 132 až 133 a body 194 až 195.

103

(104)  Rozsudok Súdneho dvora z 8. septembra 2011, Paint Graphos a i., spojené veci C-78/08 až C-80/08, ECLI:EU:C:2011:550, bod 54; rozsudok Všeobecného súdu z 20. septembra 2019, Port autonome du Centre et de l'Ouest a i./Komisia, T-673/17, ECLI:EU:T:2019:643, bod 178.

104

(105)  Rozsudok Súdneho dvora z 8. septembra 2011, Paint Graphos a i., spojené veci C-78/08 až C-80/08, ECLI:EU:C:2011:550, bod 55.

105

(106)  Rozsudok Súdneho dvora z 10. januára 2006, Cassa di Risparmio di Firenze a i., C-222/04, ECLI:EU:C:2006:8, bod 123.

106

(107)  Rozsudok Súdneho dvora z 8. septembra 2011, Paint Graphos a i., spojené veci C-78/08 až C-80/08, ECLI:EU:C:2011:550, bod 54; rozsudok Všeobecného súdu z 20. septembra 2019, Port autonome du Centre and de l'Ouest a i./Komisia, T-673/17, ECLI:EU:T:2019:643, body 178 až 180.

107

(108)  Rozsudok Súdneho dvora z 15. novembra 2011, Komisia a Španielske kráľovstvo/Government of Gibraltar a Spojené kráľovstvo Veľkej Británie a Severného Írska, spojené veci C-106/09 P a C-107/09 P, ECLI:EU:C:2011:732, bod 101; rozsudok Všeobecného súdu z 20. septembra 2019, Port autonome du Centre et de l'Ouest a i./Komisia, T-673/17, ECLI:EU:T:2019:643, bod 191.

108

(109)  Rozsudok Súdneho dvora z 15. novembra 2011, Komisia a Španielske kráľovstvo/Government of Gibraltar a Spojené kráľovstvo Veľkej Británie a Severného Írska, spojené veci C-106/09 P a C-107/09 P, ECLI:EU:C:2011:732, bod 101.

109

(110)  V podobnom prípade, ktorý sa týkal trojročného oslobodenia niektorých talianskych verejných podnikov zriadených miestnymi orgánmi od dane z príjmov právnických osôb, Komisia v roku 2002 prijala zamietavé rozhodnutie spojené s vymáhaním pomoci, ktoré bolo potvrdené rozsudkom Súdneho dvora z 21. decembra 2011, A2A/Komisia, C-318/09 P, ECLI:EU:C:2011:856.

110

---

| 6.10.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 354/29 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 354/29

---

ROZHODNUTIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY (EÚ) 2021/1758

z 21. septembra 2021,

ktorým sa mení rozhodnutie ECB/2007/7 o podmienkach TARGET2-ECB (ECB/2021/43)

VÝKONNÁ RADA EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 127 ods. 2 prvú a štvrtú zarážku,

so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 11.6. a články 17, 22 a 23,

keďže:

| (1) | Rada guvernérov zmenila 20. júla 2021 (1) usmernenie Európskej centrálnej banky ECB/2012/27 (2) s cieľom: A) uviesť, že majitelia TIPS DCA budú pripojení k TARGET2 prostredníctvom jednotného portálu trhovej infraštruktúry Eurosystému od novembra 2021 a majitelia T2S DCA od júna 2022; b) upraviť a rozšíriť pravidlá dodržiavania požiadaviek TARGET2 na bezpečnosť koncového bodu s cieľom zabezpečiť, aby sa TARGET2 naďalej vyvíjal tak, aby dokázal reagovať na hrozby týkajúce sa kybernetickej bezpečnosti; c) podpísaním dohody o uplatňovaní systému okamžitých úhrad SEPA uložiť majiteľom PM účtov, ich nepriamym účastníkom a adresovateľným držiteľom BIC, ktorí uplatňujú systém SCT Inst , povinnosť, aby boli neustále dostupní v rámci platformy TIPS prostredníctvom TIPS DCA, s cieľom zabezpečiť dostupnosť okamžitých platieb v celej Únii; d) zabezpečiť transparentnosť, pokiaľ ide o spôsoby prevodu zostatkov z účtov účastníkov v TARGET2 na príslušné nástupnícke účty v budúcom systéme TARGET, aby sa zabezpečila právna istota; a e) presnejšie upraviť a aktualizovať ďalšie prvky usmernenia ECB/2012/27. |
| --- | --- |

(1)

Rada guvernérov zmenila 20. júla 2021 (1) usmernenie Európskej centrálnej banky ECB/2012/27 (2) s cieľom: A) uviesť, že majitelia TIPS DCA budú pripojení k TARGET2 prostredníctvom jednotného portálu trhovej infraštruktúry Eurosystému od novembra 2021 a majitelia T2S DCA od júna 2022; b) upraviť a rozšíriť pravidlá dodržiavania požiadaviek TARGET2 na bezpečnosť koncového bodu s cieľom zabezpečiť, aby sa TARGET2 naďalej vyvíjal tak, aby dokázal reagovať na hrozby týkajúce sa kybernetickej bezpečnosti; c) podpísaním dohody o uplatňovaní systému okamžitých úhrad SEPA uložiť majiteľom PM účtov, ich nepriamym účastníkom a adresovateľným držiteľom BIC, ktorí uplatňujú systém SCT Inst , povinnosť, aby boli neustále dostupní v rámci platformy TIPS prostredníctvom TIPS DCA, s cieľom zabezpečiť dostupnosť okamžitých platieb v celej Únii; d) zabezpečiť transparentnosť, pokiaľ ide o spôsoby prevodu zostatkov z účtov účastníkov v TARGET2 na príslušné nástupnícke účty v budúcom systéme TARGET, aby sa zabezpečila právna istota; a e) presnejšie upraviť a aktualizovať ďalšie prvky usmernenia ECB/2012/27.

| (2) | Po uvedení konsolidačného projektu T2-T2S do prevádzky bude tiež potrebné zabezpečiť transparentnosť, pokiaľ ide o spôsoby prevodu zostatkov z účtov účastníkov v TARGET2-ECB na príslušné nástupnícke účty, aby sa zabezpečila právna istota. |
| --- | --- |

(2)

Po uvedení konsolidačného projektu T2-T2S do prevádzky bude tiež potrebné zabezpečiť transparentnosť, pokiaľ ide o spôsoby prevodu zostatkov z účtov účastníkov v TARGET2-ECB na príslušné nástupnícke účty, aby sa zabezpečila právna istota.

| (3) | Zmeny usmernenia ECB/2012/27, ktoré majú vplyv na podmienky TARGET2-ECB, by sa mali zohľadniť v rozhodnutí Európskej centrálnej banky ECB/2007/7 (3). |
| --- | --- |

(3)

Zmeny usmernenia ECB/2012/27, ktoré majú vplyv na podmienky TARGET2-ECB, by sa mali zohľadniť v rozhodnutí Európskej centrálnej banky ECB/2007/7 (3).

| (4) | Rozhodnutie ECB/2007/7 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť, |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutie ECB/2007/7 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Zmeny

Prílohy I, II a III k rozhodnutiu ECB/2007/7 sa menia a dopĺňajú v súlade s prílohami k tomuto rozhodnutiu.

Článok 2

Záverečné ustanovenia

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť piatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Úradnom vestníku Európskej únie

Uplatňuje sa od 21. novembra 2021 okrem odseku 1 písm. c) a odsekov 7 a 9 v prílohe II k tomuto rozhodnutiu, ktoré sa uplatňujú od 13. júna 2022.

Vo Frankfurte nad Mohanom 21. septembra 2021

Prezidentka ECB

Christine LAGARDE

---

(1)  Usmernenie Európskej centrálnej banky (EÚ) 2021/1759 z 20. júla 2021, ktorým sa mení usmernenie ECB/2012/27 o Transeurópskom automatizovanom expresnom systéme hrubého vyrovnania platieb v reálnom čase (TARGET2) (ECB/2021/30), (pozri stranu 45 tohto úradného vestníka).

1

(2)  Usmernenie Európskej centrálnej banky ECB/2012/27 z 5. decembra 2012 o Transeurópskom automatizovanom expresnom systéme hrubého vyrovnania platieb v reálnom čase (TARGET2) (Ú. v. EÚ L 30, 30.1.2013, s. 1).

2

(3)  Rozhodnutie Európskej centrálnej banky ECB/2007/7 z 24. júla 2007 o podmienkach TARGET2-ECB (Ú. v. EÚ L 237, 8.9.2007, s. 71).

3

---

PRÍLOHA I

Príloha I k rozhodnutiu ECB/2007/7 sa mení takto:

| 1. | Článok 1 sa mení takto:






  a) | Vymedzenie pojmu „instant payment order“ sa nahrádza takto:






  „— “instant payment order” means, in line with the European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme, a payment instruction which can be executed 24 hours a day any calendar day of the year, with immediate or close to immediate processing and notification to the payer and includes (a) the TIPS DCA to TIPS DCA instant payment orders, (b) | TIPS DCA to TIPS AS technical account instant payment orders, (c) TIPS AS technical account to TIPS DCA instant payment orders and (d) TIPS AS technical account to TIPS AS technical account instant payment orders,“. |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Článok 1 sa mení takto:

a)

Vymedzenie pojmu „instant payment order“ sa nahrádza takto:

„— “instant payment order” means, in line with the European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme, a payment instruction which can be executed 24 hours a day any calendar day of the year, with immediate or close to immediate processing and notification to the payer and includes (a) the TIPS DCA to TIPS DCA instant payment orders, (b)

TIPS DCA to TIPS AS technical account instant payment orders, (c) TIPS AS technical account to TIPS DCA instant payment orders and (d) TIPS AS technical account to TIPS AS technical account instant payment orders,“.

| b) | Vkladá sa nasledujúce vymedzenie pojmov:






  „— | “European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme” or “SCT Inst scheme” means an automated, open standards scheme providing a set of interbank rules to be complied with by SCT Inst participants, allowing payment services providers in SEPA to offer an automated, SEPA-wide euro instant credit transfer product, |
| --- | --- | --- |

b)

Vkladá sa nasledujúce vymedzenie pojmov:

„—

“European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme” or “SCT Inst scheme” means an automated, open standards scheme providing a set of interbank rules to be complied with by SCT Inst participants, allowing payment services providers in SEPA to offer an automated, SEPA-wide euro instant credit transfer product,

| — | “TIPS ancillary system technical account (TIPS AS technical account)” means an account held by an ancillary system or a CB on an ancillary system's behalf in the CB’s TARGET2 component system for use by the ancillary system for the purpose of settling instant payments in its own books, |
| --- | --- |

—

“TIPS ancillary system technical account (TIPS AS technical account)” means an account held by an ancillary system or a CB on an ancillary system's behalf in the CB’s TARGET2 component system for use by the ancillary system for the purpose of settling instant payments in its own books,

| — | “TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS DCA to a TIPS AS technical account to fund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system, |
| --- | --- |

—

“TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS DCA to a TIPS AS technical account to fund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system,

| — | “TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS AS technical account to a TIPS DCA to defund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system, |
| --- | --- |

—

“TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS AS technical account to a TIPS DCA to defund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system,

| — | “reachable party” means an entity which: (a) holds a BIC; (b) is designated as a reachable party by a TIPS DCA holder or by an ancillary system; (c) is a correspondent, customer or branch of a TIPS DCA holder or a participant of an ancillary system, or a correspondent, customer, or branch of a participant of an ancillary system; and (d) is addressable through the TIPS Platform and is able to submit instant payment orders and receive instant payment orders either via the TIPS DCA holder or the ancillary system or, if so authorised by the TIPS DCA holder or by the ancillary system, directly.“ |
| --- | --- |

—

“reachable party” means an entity which: (a) holds a BIC; (b) is designated as a reachable party by a TIPS DCA holder or by an ancillary system; (c) is a correspondent, customer or branch of a TIPS DCA holder or a participant of an ancillary system, or a correspondent, customer, or branch of a participant of an ancillary system; and (d) is addressable through the TIPS Platform and is able to submit instant payment orders and receive instant payment orders either via the TIPS DCA holder or the ancillary system or, if so authorised by the TIPS DCA holder or by the ancillary system, directly.“

| c) | Vymedzenie pojmu „TIPS network service provider“ sa vypúšťa. |
| --- | --- |

c)

Vymedzenie pojmu „TIPS network service provider“ sa vypúšťa.

| 2. | V článku 2 ods. 1 sa dopĺňa tento text:






  „Appendix VII: | Requirements regarding information security management and business continuity management“. |
| --- | --- | --- |

2.

V článku 2 ods. 1 sa dopĺňa tento text:

„Appendix VII:

| 3. | Článok 3 sa mení takto:






  a) | V odseku 2 sa písm. fc) nahrádza takto:






  „(fc) | TIPS DCA to PM liquidity transfer orders and PM to TIPS DCA liquidity transfer orders;“. |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Článok 3 sa mení takto:

a)

V odseku 2 sa písm. fc) nahrádza takto:

„(fc)

TIPS DCA to PM liquidity transfer orders and PM to TIPS DCA liquidity transfer orders;“.

| b) | V odseku 2 sa vkladá toto písmeno fd):






  „(fd) | TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders and TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders; and“. |
| --- | --- | --- |

b)

V odseku 2 sa vkladá toto písmeno fd):

„(fd)

TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders and TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders; and“.

| c) | Odsek 3 sa nahrádza takto:

  „3.   TARGET2 provides real-time gross settlement for payments in euro, with settlement in central bank money across PM accounts, T2S DCAs and TIPS DCAs. TARGET2 is established and functions on the basis of the SSP through which payment orders are submitted and processed and through which payments are ultimately received in the same technical manner. As far as the technical operation of the T2S DCAs is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the T2S Platform. As far as the technical operation of the TIPS DCAs and TIPS AS technical accounts is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the TIPS Platform.“ |
| --- | --- |

c)

Odsek 3 sa nahrádza takto:

„3.   TARGET2 provides real-time gross settlement for payments in euro, with settlement in central bank money across PM accounts, T2S DCAs and TIPS DCAs. TARGET2 is established and functions on the basis of the SSP through which payment orders are submitted and processed and through which payments are ultimately received in the same technical manner. As far as the technical operation of the T2S DCAs is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the T2S Platform. As far as the technical operation of the TIPS DCAs and TIPS AS technical accounts is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the TIPS Platform.“

| 4. | Článok 5 sa nahrádza takto:

  „Article 5
  Direct participants
  PM account holders in TARGET2-ECB are direct participants and shall comply with the requirements set out in Article 8(1) and (2). They shall have at least one PM account with the ECB. PM account holders that have adhered to the SCT Inst scheme by signing the SEPA Instant Credit Transfer Adherence Agreement shall be and shall remain reachable in the TIPS Platform at all times, either as a TIPS DCA holder or as a reachable party via a TIPS DCA holder.“ |
| --- | --- |

4.

Článok 5 sa nahrádza takto:

„Article 5

Direct participants

PM account holders in TARGET2-ECB are direct participants and shall comply with the requirements set out in Article 8(1) and (2). They shall have at least one PM account with the ECB. PM account holders that have adhered to the SCT Inst scheme by signing the SEPA Instant Credit Transfer Adherence Agreement shall be and shall remain reachable in the TIPS Platform at all times, either as a TIPS DCA holder or as a reachable party via a TIPS DCA holder.“

| 5. | Článok 22 sa nahrádza takto:

  „Article 22
  Security Requirements and Control Procedures

  1.   Participants shall implement adequate security controls to protect their systems from unauthorised access and use. Participants shall be exclusively responsible for the adequate protection of the confidentiality, integrity and availability of their systems.


  2.   Participants shall inform the ECB of any security-related incidents in their technical infrastructure and, where appropriate, security-related incidents that occur in the technical infrastructure of the third party providers. The ECB may request further information about the incident and, if necessary, request that the participant take appropriate measures to prevent a recurrence of such an event.


  3.   The ECB may impose additional security requirements, in particular with regard to cybersecurity or the prevention of fraud, on all participants and/or on participants that are considered critical by the ECB.


  4.   Participants shall provide the ECB with: (i) permanent access to their attestation of adherence to their chosen network service provider’s endpoint security requirements, and (ii) on an annual basis the TARGET2 self-certification statement as published on the ECB’s website in English.


  4a.   The ECB shall assess the participant’s self-certification statement(s) on the participants level of compliance with each of the requirements set out in the TARGET2 self-certification requirements. These requirements are listed in Appendix VII, which in addition to the other Appendices listed in Article 2(1), shall form an integral part of these Conditions.


  4b.   The participant’s level of compliance with the requirements of the TARGET2 self-certification shall be categorised as follows, in increasing order of severity: ‘full compliance’; ‘minor non-compliance’; or ‘major non-compliance’. The following criteria apply: full compliance is reached where participants satisfy 100% of the requirements; minor non-compliance is where a participant satisfies less than 100% but at least 66% of the requirements and major non-compliance where a participant satisfies less than 66% of the requirements. If a participant demonstrates that a specific requirement is not applicable to it, it shall be considered as compliant with the respective requirement for the purposes of the categorisation. A participant which fails to reach ‘full compliance’ shall submit an action plan demonstrating how it intends to reach full compliance. The ECB shall inform the relevant supervisory authorities of the status of such participant’s compliance.


  4c.   If the participant refuses to grant permanent access to its attestation of adherence to their chosen NSPs endpoint security requirements or does not provide the TARGET2 self-certification the participant’s level of compliance shall be categorised as ‘major non-compliance’.


  4d.   The ECB shall reassess compliance of participants on an annual basis.


  4e.   The ECB may impose the following measures of redress on participants whose level of compliance was assessed as minor or major non-compliance, in increasing order of severity:






  (i) | enhanced monitoring: the participant shall provide the ECB with a monthly report, signed by a senior executive, on their progress in addressing the non-compliance. The participant shall additionally incur a monthly penalty charge for each affected account equal to its monthly fee as set out in paragraph 1 of Appendix VI excluding the transaction fees. This measure of redress may be imposed in the event the participant receives a second consecutive assessment of minor non-compliance or an assessment of major non-compliance; |
| --- | --- | --- |

5.

Článok 22 sa nahrádza takto:

„Article 22

Security Requirements and Control Procedures

1.   Participants shall implement adequate security controls to protect their systems from unauthorised access and use. Participants shall be exclusively responsible for the adequate protection of the confidentiality, integrity and availability of their systems.

2.   Participants shall inform the ECB of any security-related incidents in their technical infrastructure and, where appropriate, security-related incidents that occur in the technical infrastructure of the third party providers. The ECB may request further information about the incident and, if necessary, request that the participant take appropriate measures to prevent a recurrence of such an event.

3.   The ECB may impose additional security requirements, in particular with regard to cybersecurity or the prevention of fraud, on all participants and/or on participants that are considered critical by the ECB.

4.   Participants shall provide the ECB with: (i) permanent access to their attestation of adherence to their chosen network service provider’s endpoint security requirements, and (ii) on an annual basis the TARGET2 self-certification statement as published on the ECB’s website in English.

4a.   The ECB shall assess the participant’s self-certification statement(s) on the participants level of compliance with each of the requirements set out in the TARGET2 self-certification requirements. These requirements are listed in Appendix VII, which in addition to the other Appendices listed in Article 2(1), shall form an integral part of these Conditions.

4b.   The participant’s level of compliance with the requirements of the TARGET2 self-certification shall be categorised as follows, in increasing order of severity: ‘full compliance’; ‘minor non-compliance’; or ‘major non-compliance’. The following criteria apply: full compliance is reached where participants satisfy 100% of the requirements; minor non-compliance is where a participant satisfies less than 100% but at least 66% of the requirements and major non-compliance where a participant satisfies less than 66% of the requirements. If a participant demonstrates that a specific requirement is not applicable to it, it shall be considered as compliant with the respective requirement for the purposes of the categorisation. A participant which fails to reach ‘full compliance’ shall submit an action plan demonstrating how it intends to reach full compliance. The ECB shall inform the relevant supervisory authorities of the status of such participant’s compliance.

4c.   If the participant refuses to grant permanent access to its attestation of adherence to their chosen NSPs endpoint security requirements or does not provide the TARGET2 self-certification the participant’s level of compliance shall be categorised as ‘major non-compliance’.

4d.   The ECB shall reassess compliance of participants on an annual basis.

4e.   The ECB may impose the following measures of redress on participants whose level of compliance was assessed as minor or major non-compliance, in increasing order of severity:

(i)

enhanced monitoring: the participant shall provide the ECB with a monthly report, signed by a senior executive, on their progress in addressing the non-compliance. The participant shall additionally incur a monthly penalty charge for each affected account equal to its monthly fee as set out in paragraph 1 of Appendix VI excluding the transaction fees. This measure of redress may be imposed in the event the participant receives a second consecutive assessment of minor non-compliance or an assessment of major non-compliance;

| (ii) | suspension: participation in TARGET2-ECB may be suspended in the circumstances described in Article 28(2)(b) and (c) of this Annex. By way of derogation from Article 28 of this Annex, the participant shall be given three months’ notice of such suspension. The participant shall incur a monthly penalty charge for each suspended account of double its monthly fee as set out in paragraph 1 of Appendix VI, excluding the transaction fees. This measure of redress may be imposed in the event the participant receives a second consecutive assessment of major non-compliance; |
| --- | --- |

(ii)

suspension: participation in TARGET2-ECB may be suspended in the circumstances described in Article 28(2)(b) and (c) of this Annex. By way of derogation from Article 28 of this Annex, the participant shall be given three months’ notice of such suspension. The participant shall incur a monthly penalty charge for each suspended account of double its monthly fee as set out in paragraph 1 of Appendix VI, excluding the transaction fees. This measure of redress may be imposed in the event the participant receives a second consecutive assessment of major non-compliance;

| (iii) | termination: participation in TARGET2-ECB may be terminated in the circumstances described in Article 28(2)(b) and (c) of this Annex. By way of derogation from Article 28 of this Annex, the participant shall be given three months’ notice of such termination. The participant shall incur an additional penalty charge of EUR 1000 for each terminated account. This measure of redress may be imposed if the participant has not addressed the major non-compliance to the satisfaction of the ECB following three months of suspension.“ |
| --- | --- |

(iii)

termination: participation in TARGET2-ECB may be terminated in the circumstances described in Article 28(2)(b) and (c) of this Annex. By way of derogation from Article 28 of this Annex, the participant shall be given three months’ notice of such termination. The participant shall incur an additional penalty charge of EUR 1000 for each terminated account. This measure of redress may be imposed if the participant has not addressed the major non-compliance to the satisfaction of the ECB following three months of suspension.“

| 6. | V článku 33 sa odsek 1 nahrádza takto:

  „1.   Participants shall be deemed to be aware of, shall comply with, and shall be able to demonstrate that compliance to the relevant competent authorities with all obligations on them relating to legislation on data protection. They shall be deemed to be aware of, and shall comply with all obligations on them relating to legislation on prevention of money laundering and the financing of terrorism, proliferation-sensitive nuclear activities and the development of nuclear weapons delivery systems, in particular in terms of implementing appropriate measures concerning any payments debited or credited on their PM accounts. Participants shall ensure that they are informed about the TARGET2 network service provider’s data retrieval policy prior to entering into the contractual relationship with the TARGET2 network service provider.“ |
| --- | --- |

6.

V článku 33 sa odsek 1 nahrádza takto:

„1.   Participants shall be deemed to be aware of, shall comply with, and shall be able to demonstrate that compliance to the relevant competent authorities with all obligations on them relating to legislation on data protection. They shall be deemed to be aware of, and shall comply with all obligations on them relating to legislation on prevention of money laundering and the financing of terrorism, proliferation-sensitive nuclear activities and the development of nuclear weapons delivery systems, in particular in terms of implementing appropriate measures concerning any payments debited or credited on their PM accounts. Participants shall ensure that they are informed about the TARGET2 network service provider’s data retrieval policy prior to entering into the contractual relationship with the TARGET2 network service provider.“

| 7. | Vkladá sa tento článok 39a:

  „Article 39a
  Transitional provisions

  1.   Once the TARGET system is operational and TARGET2 has ceased operation, PM account balances shall be transferred to the account holder’s corresponding successor accounts in the TARGET system.


  2.   The requirement that PM account holders, indirect Participants and addressable BIC holders adhering to the SCT Inst scheme be reachable in the TIPS Platform pursuant to Article 5 shall apply as of 25 February 2022.“ |
| --- | --- |

7.

Vkladá sa tento článok 39a:

„Article 39a

Transitional provisions

1.   Once the TARGET system is operational and TARGET2 has ceased operation, PM account balances shall be transferred to the account holder’s corresponding successor accounts in the TARGET system.

2.   The requirement that PM account holders, indirect Participants and addressable BIC holders adhering to the SCT Inst scheme be reachable in the TIPS Platform pursuant to Article 5 shall apply as of 25 February 2022.“

| 8. | V dodatku I odsek 8 bod 4 sa písm. b) nahrádza takto:






  „(b) | User-to-application mode (U2A)
  U2A permits direct communication between a participant and the ICM. The information is displayed in a browser running on a PC system (SWIFT Alliance WebStation or another interface, as may be required by SWIFT). For U2A access the IT infrastructure has to be able to support cookies. Further details are described in the ICM User Handbook.“ |
| --- | --- | --- |

8.

V dodatku I odsek 8 bod 4 sa písm. b) nahrádza takto:

„(b)

User-to-application mode (U2A)

U2A permits direct communication between a participant and the ICM. The information is displayed in a browser running on a PC system (SWIFT Alliance WebStation or another interface, as may be required by SWIFT). For U2A access the IT infrastructure has to be able to support cookies. Further details are described in the ICM User Handbook.“

| 9. | V dodatku IV ods. 6 sa písm. g) nahrádza takto:






  „(g) | for contingency processing of payment orders, participants shall provide eligible assets as collateral. During contingency processing, incoming contingency payments may be used to fund outgoing contingency payments. For the purposes of contingency processing, participants’ available liquidity may not be taken into account by the ECB.“ |
| --- | --- | --- |

9.

V dodatku IV ods. 6 sa písm. g) nahrádza takto:

„(g)

for contingency processing of payment orders, participants shall provide eligible assets as collateral. During contingency processing, incoming contingency payments may be used to fund outgoing contingency payments. For the purposes of contingency processing, participants’ available liquidity may not be taken into account by the ECB.“

| 10. | Vkladá sa tento dodatok VII:


  „Appendix VII
  Requirements regarding information security management and business continuity management

  Information security management

  These requirements are applicable to each participant, unless the participant demonstrates that a specific requirement is not applicable to it. In establishing the scope of application of the requirements within its infrastructure, the participant should identify the elements that are part of the Payment Transaction Chain (PTC). Specifically, the PTC starts at a Point of Entry (PoE), i.e. a system involved in the creation of transactions (e.g. workstations, front-office and back-office applications, middleware), and ends at the system responsible to send the message to SWIFT (e.g. SWIFT VPN Box) or Internet (with the latter applicable to Internet-based Access).

  Requirement 1.1: Information security policy
  The management shall set a clear policy direction in line with business objectives and demonstrate support for and commitment to information security through the issuance, approval and maintenance of an information security policy aiming at managing information security and cyber resilience across the organisation in terms of identification, assessment and treatment of information security and cyber resilience risks. The policy should contain at least the following sections: objectives, scope (including domains such as organisation, human resources, asset management etc.), principles and allocation of responsibilities.

  Requirement 1.2: Internal organisation
  An information security framework shall be established to implement the information security policy within the organisation. The management shall coordinate and review the establishment of the information security framework to ensure the implementation of the information security policy (as per Requirement 1.1) across the organisation, including the allocation of sufficient resources and assignment of security responsibilities for this purpose.

  Requirement 1.3: External parties
  The security of the organisation’s information and information processing facilities should not be reduced by the introduction of, and/or the dependence on, an external party/parties or products/services provided by them. Any access to the organisation’s information processing facilities by external parties shall be controlled. When external parties or products/services of external parties are required to access the organisation’s information processing facilities, a risk assessment shall be carried out to determine the security implications and control requirements. Controls shall be agreed and defined in an agreement with each relevant external party.

  Requirement 1.4: Asset management
  All information assets, the business processes and the underlying information systems, such as operating systems, infrastructures, business applications, off-the-shelf products, services and user-developed applications, in the scope of the Payment Transaction Chain shall be accounted for and have a nominated owner. The responsibility for the maintenance and the operation of appropriate controls in the business processes and the related IT components to safeguard the information assets shall be assigned. Note: the owner can delegate the implementation of specific controls as appropriate, but remains accountable for the proper protection of the assets.

  Requirement 1.5: Information assets classification
  Information assets shall be classified in terms of their criticality to the smooth delivery of the service by the participant. The classification shall indicate the need, priorities and degree of protection required when handling the information asset in the relevant business processes and shall also take into consideration the underlying IT components. An information asset classification scheme approved by the management shall be used to define an appropriate set of protection controls throughout the information asset lifecycle (including removal and destruction of information assets) and to communicate the need for specific handling measures.

  Requirement 1.6: Human resources security
  Security responsibilities shall be addressed prior to employment in adequate job descriptions and in terms and conditions of employment. All candidates for employment, contractors and third party users shall be adequately screened, especially for sensitive jobs. Employees, contractors and third party users of information processing facilities shall sign an agreement on their security roles and responsibilities. An adequate level of awareness shall be ensured among all employees, contractors and third party users, and education and training in security procedures and the correct use of information processing facilities shall be provided to them to minimise possible security risks. A formal disciplinary process for handling security breaches shall be established for employees. Responsibilities shall be in place to ensure that an employee’s, contractor’s or third party user’s exit from or transfer within the organisation is managed, and that the return of all equipment and the removal of all access rights are completed.

  Requirement 1.7: Physical and environmental security
  Critical or sensitive information processing facilities shall be housed in secure areas, protected by defined security perimeters, with appropriate security barriers and entry controls. They shall be physically protected from unauthorised access, damage and interference. Access shall be granted only to individuals who fall within the scope of Requirement 1.6. Procedures and standards shall be established to protect physical media containing information assets when in transit.
  Equipment shall be protected from physical and environmental threats. Protection of equipment (including equipment used off-site) and against the removal of property is necessary to reduce the risk of unauthorised access to information and to guard against loss or damage of equipment or information. Special measures may be required to protect against physical threats and to safeguard supporting facilities such as the electrical supply and cabling infrastructure.

  Requirement 1.8: Operations management
  Responsibilities and procedures shall be established for the management and operation of information processing facilities covering all the underlying systems in the Payment Transaction Chain end-to-end.
  As regards operating procedures, including technical administration of IT systems, segregation of duties shall be implemented, where appropriate, to reduce the risk of negligent or deliberate system misuse. Where segregation of duties cannot be implemented due to documented objective reasons, compensatory controls shall be implemented following a formal risk analysis. Controls shall be established to prevent and detect the introduction of malicious code for systems in the Payment Transaction Chain. Controls shall be also established (including user awareness) to prevent, detect and remove malicious code. Mobile code shall be used only from trusted sources (e.g. signed Microsoft COM components and Java Applets). The configuration of the browser (e.g. the use of extensions and plugins) shall be strictly controlled.
  Data backup and recovery policies shall be implemented by the management; those recovery policies shall include a plan of the restoration process which is tested at regular intervals at least annually.
  Systems that are critical for the security of payments shall be monitored and events relevant to information security shall be recorded. Operator logs shall be used to ensure that information system problems are identified. Operator logs shall be regularly reviewed on a sample basis, based on the criticality of the operations. System monitoring shall be used to check the effectiveness of controls which are identified as critical for the security of payments and to verify conformity to an access policy model.
  Exchanges of information between organisations shall be based on a formal exchange policy, carried out in line with exchange agreements among the involved parties and shall be compliant with any relevant legislation. Third party software components employed in the exchange of information with TARGET2 (like software received from a Service Bureau in scenario 2 of the scope section of the TARGET2 self-certification arrangement document) must be used under a formal agreement with the third party.

  Requirement 1.9: Access control
  Access to information assets shall be justified on the basis of business requirements (need-to-know (1)) and according to the established framework of corporate policies (including the information security policy). Clear access control rules shall be defined based on the principle of least privilege (2) to reflect closely the needs of the corresponding business and IT processes. Where relevant (e.g. for backup management) logical access control should be consistent with physical access control unless there are adequate compensatory controls in place (e.g. encryption, personal data anonymisation).
  Formal and documented procedures shall be in place to control the allocation of access rights to information systems and services that fall within the scope of the Payment Transaction Chain. The procedures shall cover all stages in the lifecycle of user access, from the initial registration of new users to the final deregistration of users that no longer require access.
  Special attention shall be given, where appropriate, to the allocation of access rights of such criticality that the abuse of those access rights could lead to a severe adverse impact on the operations of the participant (e.g. access rights allowing system administration, override of system controls, direct access to business data).
  Appropriate controls shall be put in place to identify, authenticate and authorise users at specific points in the organisation’s network, e.g. for local and remote access to systems in the Payment Transaction Chain. Personal accounts shall not be shared in order to ensure accountability.
  For passwords, rules shall be established and enforced by specific controls to ensure that passwords cannot be easily guessed, e.g. complexity rules and limited-time validity. A safe password recovery and/or reset protocol shall be established.
  A policy shall be developed and implemented on the use of cryptographic controls to protect the confidentiality, authenticity and integrity of information. A key management policy shall be established to support the use of cryptographic controls.
  There shall be policy for viewing confidential information on screen or in print (e.g. a clear screen, a clear desk policy) to reduce the risk of unauthorised access.
  When working remotely, the risks of working in an unprotected environment shall be considered and appropriate technical and organisational controls shall be applied.

  Requirement 1.10: Information systems acquisition, development and maintenance
  Security requirements shall be identified and agreed prior to the development and/or implementation of information systems.
  Appropriate controls shall be built into applications, including user-developed applications, to ensure correct processing. These controls shall include the validation of input data, internal processing and output data. Additional controls may be required for systems that process, or have an impact on, sensitive, valuable or critical information. Such controls shall be determined on the basis of security requirements and risk assessment according to the established policies (e.g. information security policy, cryptographic control policy).
  The operational requirements of new systems shall be established, documented and tested prior to their acceptance and use. As regards network security, appropriate controls, including segmentation and secure management, should be implemented based on the criticality of data flows and the level of risk of the network zones in the organisation. There shall be specific controls to protect sensitive information passing over public networks.
  Access to system files and program source code shall be controlled and IT projects and support activities conducted in a secure manner. Care shall be taken to avoid exposure of sensitive data in test environments. Project and support environments shall be strictly controlled. Deployment of changes in production shall be strictly controlled. A risk assessment of the major changes to be deployed in production shall be conducted.
  Regular security testing activities of systems in production shall also be conducted according to a predefined plan based on the outcome of a risk assessment, and security testing shall include, at least, vulnerability assessments. All of the shortcomings highlighted during the security testing activities shall be assessed and action plans to close any identified gap shall be prepared and followed up in a timely fashion.

  Requirement 1.11: Information security in supplier (3) relationships
  To ensure protection of the participant’s internal information systems that are accessible by suppliers, information security requirements for mitigating the risks associated with supplier’s access shall be documented and formally agreed upon with the supplier.

  Requirement 1.12: Management of information security incidents and improvements
  To ensure a consistent and effective approach to the management of information security incidents, including communication on security events and weaknesses, roles, responsibilities and procedures, at business and technical level, shall be established and tested to ensure a quick, effective and orderly and safely recover from information security incidents including scenarios related to a cyber-related cause (e.g. a fraud pursued by an external attacker or by an insider). Personnel involved in these procedures shall be adequately trained.

  Requirement 1.13: Technical compliance review
  A participant’s internal information systems (e.g. back office systems, internal networks and external network connectivity) shall be regularly assessed for compliance with the organisation’s established framework of policies (e.g. information security policy, cryptographic control policy).

  Requirement 1.14: Virtualisation
  Guest virtual machines shall comply with all the security controls that are set for physical hardware and systems (e.g. hardening, logging). Controls relating to hypervisors must include: hardening of the hypervisor and the hosting operating system, regular patching, strict separation of different environments (e.g. production and development). Centralised management, logging and monitoring as well as managing of access rights, in particular for high privileged accounts, shall be implemented based on a risk assessment. Guest virtual machines managed by the same hypervisor shall have a similar risk profile.

  Requirement 1.15: Cloud computing
  The usage of public and/or hybrid cloud solutions in the Payment Transaction Chain must be based on a formal risk assessment, taking into account the technical controls and the contractual clauses related to the cloud solution.
  If hybrid cloud solutions are used, it is understood that the criticality level of the overall system is the highest one of the connected systems. All on-premises components of the hybrid solutions must be segregated from the other on-premises systems.

  Business continuity management (applicable only to critical participants)

  The following requirements (2.1 to 2.6) relate to business continuity management. Each TARGET2 participant classified by the Eurosystem as being critical for the smooth functioning of the TARGET2 system shall have a business continuity strategy in place comprising the following elements.








  Requirement 2.1 | : | Business continuity plans shall be developed and procedures for maintaining them are in place. |
| --- | --- | --- | --- |
| Requirement 2.2 | : | An alternate operational site shall be available. |
| Requirement 2.3 | : | The risk profile of the alternate site shall be different from that of the primary site, in order to avoid that both sites are affected by the same event at the same time. For example, the alternate site shall be on a different power grid and central telecommunication circuit from those of the primary business location. |
| Requirement 2.4 | : | In the event of a major operational disruption rendering the primary site inaccessible and/or critical staff unavailable, the critical participant shall be able to resume normal operations from the alternate site, where it shall be possible to properly close the business day and open the following business day(s). |
| Requirement 2.5 | : | Procedures shall be in place to ensure that the processing of transactions is resumed from the alternate site within a reasonable timeframe after the initial disruption of service and commensurate to the criticality of the business that was disrupted. |
| Requirement 2.6 | : | The ability to cope with operational disruptions shall be tested at least once a year and critical staff shall be appropriately trained. The maximum period between tests shall not exceed one year. |

10.

Vkladá sa tento dodatok VII:

„Appendix VII

Requirements regarding information security management and business continuity management

Information security management

These requirements are applicable to each participant, unless the participant demonstrates that a specific requirement is not applicable to it. In establishing the scope of application of the requirements within its infrastructure, the participant should identify the elements that are part of the Payment Transaction Chain (PTC). Specifically, the PTC starts at a Point of Entry (PoE), i.e. a system involved in the creation of transactions (e.g. workstations, front-office and back-office applications, middleware), and ends at the system responsible to send the message to SWIFT (e.g. SWIFT VPN Box) or Internet (with the latter applicable to Internet-based Access).

Requirement 1.1: Information security policy

The management shall set a clear policy direction in line with business objectives and demonstrate support for and commitment to information security through the issuance, approval and maintenance of an information security policy aiming at managing information security and cyber resilience across the organisation in terms of identification, assessment and treatment of information security and cyber resilience risks. The policy should contain at least the following sections: objectives, scope (including domains such as organisation, human resources, asset management etc.), principles and allocation of responsibilities.

Requirement 1.2: Internal organisation

An information security framework shall be established to implement the information security policy within the organisation. The management shall coordinate and review the establishment of the information security framework to ensure the implementation of the information security policy (as per Requirement 1.1) across the organisation, including the allocation of sufficient resources and assignment of security responsibilities for this purpose.

Requirement 1.3: External parties

The security of the organisation’s information and information processing facilities should not be reduced by the introduction of, and/or the dependence on, an external party/parties or products/services provided by them. Any access to the organisation’s information processing facilities by external parties shall be controlled. When external parties or products/services of external parties are required to access the organisation’s information processing facilities, a risk assessment shall be carried out to determine the security implications and control requirements. Controls shall be agreed and defined in an agreement with each relevant external party.

Requirement 1.4: Asset management

All information assets, the business processes and the underlying information systems, such as operating systems, infrastructures, business applications, off-the-shelf products, services and user-developed applications, in the scope of the Payment Transaction Chain shall be accounted for and have a nominated owner. The responsibility for the maintenance and the operation of appropriate controls in the business processes and the related IT components to safeguard the information assets shall be assigned. Note: the owner can delegate the implementation of specific controls as appropriate, but remains accountable for the proper protection of the assets.

Requirement 1.5: Information assets classification

Information assets shall be classified in terms of their criticality to the smooth delivery of the service by the participant. The classification shall indicate the need, priorities and degree of protection required when handling the information asset in the relevant business processes and shall also take into consideration the underlying IT components. An information asset classification scheme approved by the management shall be used to define an appropriate set of protection controls throughout the information asset lifecycle (including removal and destruction of information assets) and to communicate the need for specific handling measures.

Requirement 1.6: Human resources security

Security responsibilities shall be addressed prior to employment in adequate job descriptions and in terms and conditions of employment. All candidates for employment, contractors and third party users shall be adequately screened, especially for sensitive jobs. Employees, contractors and third party users of information processing facilities shall sign an agreement on their security roles and responsibilities. An adequate level of awareness shall be ensured among all employees, contractors and third party users, and education and training in security procedures and the correct use of information processing facilities shall be provided to them to minimise possible security risks. A formal disciplinary process for handling security breaches shall be established for employees. Responsibilities shall be in place to ensure that an employee’s, contractor’s or third party user’s exit from or transfer within the organisation is managed, and that the return of all equipment and the removal of all access rights are completed.

Requirement 1.7: Physical and environmental security

Critical or sensitive information processing facilities shall be housed in secure areas, protected by defined security perimeters, with appropriate security barriers and entry controls. They shall be physically protected from unauthorised access, damage and interference. Access shall be granted only to individuals who fall within the scope of Requirement 1.6. Procedures and standards shall be established to protect physical media containing information assets when in transit.

Equipment shall be protected from physical and environmental threats. Protection of equipment (including equipment used off-site) and against the removal of property is necessary to reduce the risk of unauthorised access to information and to guard against loss or damage of equipment or information. Special measures may be required to protect against physical threats and to safeguard supporting facilities such as the electrical supply and cabling infrastructure.

Requirement 1.8: Operations management

Responsibilities and procedures shall be established for the management and operation of information processing facilities covering all the underlying systems in the Payment Transaction Chain end-to-end.

As regards operating procedures, including technical administration of IT systems, segregation of duties shall be implemented, where appropriate, to reduce the risk of negligent or deliberate system misuse. Where segregation of duties cannot be implemented due to documented objective reasons, compensatory controls shall be implemented following a formal risk analysis. Controls shall be established to prevent and detect the introduction of malicious code for systems in the Payment Transaction Chain. Controls shall be also established (including user awareness) to prevent, detect and remove malicious code. Mobile code shall be used only from trusted sources (e.g. signed Microsoft COM components and Java Applets). The configuration of the browser (e.g. the use of extensions and plugins) shall be strictly controlled.

Data backup and recovery policies shall be implemented by the management; those recovery policies shall include a plan of the restoration process which is tested at regular intervals at least annually.

Systems that are critical for the security of payments shall be monitored and events relevant to information security shall be recorded. Operator logs shall be used to ensure that information system problems are identified. Operator logs shall be regularly reviewed on a sample basis, based on the criticality of the operations. System monitoring shall be used to check the effectiveness of controls which are identified as critical for the security of payments and to verify conformity to an access policy model.

Exchanges of information between organisations shall be based on a formal exchange policy, carried out in line with exchange agreements among the involved parties and shall be compliant with any relevant legislation. Third party software components employed in the exchange of information with TARGET2 (like software received from a Service Bureau in scenario 2 of the scope section of the TARGET2 self-certification arrangement document) must be used under a formal agreement with the third party.

Requirement 1.9: Access control

Access to information assets shall be justified on the basis of business requirements (need-to-know (1)) and according to the established framework of corporate policies (including the information security policy). Clear access control rules shall be defined based on the principle of least privilege (2) to reflect closely the needs of the corresponding business and IT processes. Where relevant (e.g. for backup management) logical access control should be consistent with physical access control unless there are adequate compensatory controls in place (e.g. encryption, personal data anonymisation).

Formal and documented procedures shall be in place to control the allocation of access rights to information systems and services that fall within the scope of the Payment Transaction Chain. The procedures shall cover all stages in the lifecycle of user access, from the initial registration of new users to the final deregistration of users that no longer require access.

Special attention shall be given, where appropriate, to the allocation of access rights of such criticality that the abuse of those access rights could lead to a severe adverse impact on the operations of the participant (e.g. access rights allowing system administration, override of system controls, direct access to business data).

Appropriate controls shall be put in place to identify, authenticate and authorise users at specific points in the organisation’s network, e.g. for local and remote access to systems in the Payment Transaction Chain. Personal accounts shall not be shared in order to ensure accountability.

For passwords, rules shall be established and enforced by specific controls to ensure that passwords cannot be easily guessed, e.g. complexity rules and limited-time validity. A safe password recovery and/or reset protocol shall be established.

A policy shall be developed and implemented on the use of cryptographic controls to protect the confidentiality, authenticity and integrity of information. A key management policy shall be established to support the use of cryptographic controls.

There shall be policy for viewing confidential information on screen or in print (e.g. a clear screen, a clear desk policy) to reduce the risk of unauthorised access.

When working remotely, the risks of working in an unprotected environment shall be considered and appropriate technical and organisational controls shall be applied.

Requirement 1.10: Information systems acquisition, development and maintenance

Security requirements shall be identified and agreed prior to the development and/or implementation of information systems.

Appropriate controls shall be built into applications, including user-developed applications, to ensure correct processing. These controls shall include the validation of input data, internal processing and output data. Additional controls may be required for systems that process, or have an impact on, sensitive, valuable or critical information. Such controls shall be determined on the basis of security requirements and risk assessment according to the established policies (e.g. information security policy, cryptographic control policy).

The operational requirements of new systems shall be established, documented and tested prior to their acceptance and use. As regards network security, appropriate controls, including segmentation and secure management, should be implemented based on the criticality of data flows and the level of risk of the network zones in the organisation. There shall be specific controls to protect sensitive information passing over public networks.

Access to system files and program source code shall be controlled and IT projects and support activities conducted in a secure manner. Care shall be taken to avoid exposure of sensitive data in test environments. Project and support environments shall be strictly controlled. Deployment of changes in production shall be strictly controlled. A risk assessment of the major changes to be deployed in production shall be conducted.

Regular security testing activities of systems in production shall also be conducted according to a predefined plan based on the outcome of a risk assessment, and security testing shall include, at least, vulnerability assessments. All of the shortcomings highlighted during the security testing activities shall be assessed and action plans to close any identified gap shall be prepared and followed up in a timely fashion.

Requirement 1.11: Information security in supplier (3) relationships

To ensure protection of the participant’s internal information systems that are accessible by suppliers, information security requirements for mitigating the risks associated with supplier’s access shall be documented and formally agreed upon with the supplier.

Requirement 1.12: Management of information security incidents and improvements

To ensure a consistent and effective approach to the management of information security incidents, including communication on security events and weaknesses, roles, responsibilities and procedures, at business and technical level, shall be established and tested to ensure a quick, effective and orderly and safely recover from information security incidents including scenarios related to a cyber-related cause (e.g. a fraud pursued by an external attacker or by an insider). Personnel involved in these procedures shall be adequately trained.

Requirement 1.13: Technical compliance review

A participant’s internal information systems (e.g. back office systems, internal networks and external network connectivity) shall be regularly assessed for compliance with the organisation’s established framework of policies (e.g. information security policy, cryptographic control policy).

Requirement 1.14: Virtualisation

Guest virtual machines shall comply with all the security controls that are set for physical hardware and systems (e.g. hardening, logging). Controls relating to hypervisors must include: hardening of the hypervisor and the hosting operating system, regular patching, strict separation of different environments (e.g. production and development). Centralised management, logging and monitoring as well as managing of access rights, in particular for high privileged accounts, shall be implemented based on a risk assessment. Guest virtual machines managed by the same hypervisor shall have a similar risk profile.

Requirement 1.15: Cloud computing

The usage of public and/or hybrid cloud solutions in the Payment Transaction Chain must be based on a formal risk assessment, taking into account the technical controls and the contractual clauses related to the cloud solution.

If hybrid cloud solutions are used, it is understood that the criticality level of the overall system is the highest one of the connected systems. All on-premises components of the hybrid solutions must be segregated from the other on-premises systems.

Business continuity management (applicable only to critical participants)

The following requirements (2.1 to 2.6) relate to business continuity management. Each TARGET2 participant classified by the Eurosystem as being critical for the smooth functioning of the TARGET2 system shall have a business continuity strategy in place comprising the following elements.

Requirement 2.1

:

Business continuity plans shall be developed and procedures for maintaining them are in place.

Requirement 2.2

:

An alternate operational site shall be available.

Requirement 2.3

:

The risk profile of the alternate site shall be different from that of the primary site, in order to avoid that both sites are affected by the same event at the same time. For example, the alternate site shall be on a different power grid and central telecommunication circuit from those of the primary business location.

Requirement 2.4

:

In the event of a major operational disruption rendering the primary site inaccessible and/or critical staff unavailable, the critical participant shall be able to resume normal operations from the alternate site, where it shall be possible to properly close the business day and open the following business day(s).

Requirement 2.5

:

Procedures shall be in place to ensure that the processing of transactions is resumed from the alternate site within a reasonable timeframe after the initial disruption of service and commensurate to the criticality of the business that was disrupted.

Requirement 2.6

:

The ability to cope with operational disruptions shall be tested at least once a year and critical staff shall be appropriately trained. The maximum period between tests shall not exceed one year.

---

(1)  The need-to-know principle refers to the identification of the set of information that an individual needs access to in order to carry out her/his duties.

1

(2)  The principle of least privilege refers to tailoring a subject’s access profile to an IT system in order to match the corresponding business role.

2

(3)  A supplier in the context of this exercise should be understood as any third party (and its personnel) which is under contract (agreement), with the institution, to provide a service and under the service agreement the third party (and its personnel) is granted access, either remotely or on-site, to information and/or information systems and/or information processing facilities of the institution in scope or associated to the scope covered under the exercise of the TARGET2 self-certification.

3

---

PRÍLOHA II

Príloha II k rozhodnutiu ECB/2007/7 sa mení takto:

| 1. | Článok 1 sa mení takto:






  a) | Vymedzenie pojmu „instant payment order“ sa nahrádza takto:






  „— | “instant payment order” means, in line with the European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme, a payment instruction which can be executed 24 hours a day any calendar day of the year, with immediate or close to immediate processing and notification to the payer and includes (i) the TIPS DCA to TIPS DCA instant payment orders, (ii) TIPS DCA to TIPS AS technical account instant payment orders, (iii) TIPS AS technical account to TIPS DCA instant payment orders and (iv) TIPS AS technical account to TIPS AS technical account instant payment orders,“. |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Článok 1 sa mení takto:

a)

Vymedzenie pojmu „instant payment order“ sa nahrádza takto:

„—

“instant payment order” means, in line with the European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme, a payment instruction which can be executed 24 hours a day any calendar day of the year, with immediate or close to immediate processing and notification to the payer and includes (i) the TIPS DCA to TIPS DCA instant payment orders, (ii) TIPS DCA to TIPS AS technical account instant payment orders, (iii) TIPS AS technical account to TIPS DCA instant payment orders and (iv) TIPS AS technical account to TIPS AS technical account instant payment orders,“.

| b) | Vkladá sa nasledujúce vymedzenie pojmov:






  „— | “TIPS ancillary system technical account (TIPS AS technical account)” means an account held by an ancillary system or a CB on an ancillary system's behalf in the CB’s TARGET2 component system for use by the ancillary system for the purpose of settling instant payments in its own books, |
| --- | --- | --- |

b)

Vkladá sa nasledujúce vymedzenie pojmov:

„—

“TIPS ancillary system technical account (TIPS AS technical account)” means an account held by an ancillary system or a CB on an ancillary system's behalf in the CB’s TARGET2 component system for use by the ancillary system for the purpose of settling instant payments in its own books,

| — | “TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS DCA to a TIPS AS technical account to fund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system, |
| --- | --- |

—

“TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS DCA to a TIPS AS technical account to fund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system,

| — | “TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS AS technical account to a TIPS DCA to defund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system, |
| --- | --- |

—

“TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS AS technical account to a TIPS DCA to defund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system,

| — | “Network Service Provider (NSP)” means an undertaking that has been awarded a concession with the Eurosystem to provide connectivity services via the Eurosystem Single Market Infrastructure Gateway.“ |
| --- | --- |

—

“Network Service Provider (NSP)” means an undertaking that has been awarded a concession with the Eurosystem to provide connectivity services via the Eurosystem Single Market Infrastructure Gateway.“

| c) | Vymedzenie pojmu „T2S network service provider“ sa vypúšťa. |
| --- | --- |

c)

Vymedzenie pojmu „T2S network service provider“ sa vypúšťa.

| 2. | V článku 4 ods. 2 sa písmeno fc) nahrádza takto:






  „(fc) | TIPS DCA to PM liquidity transfer orders and PM to TIPS DCA liquidity transfer orders;“. |
| --- | --- | --- |

2.

V článku 4 ods. 2 sa písmeno fc) nahrádza takto:

„(fc)

TIPS DCA to PM liquidity transfer orders and PM to TIPS DCA liquidity transfer orders;“.

| 3. | V článku 4 ods. 2 sa vkladá toto písmeno fd):






  „(fd) | TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders and TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders; and“. |
| --- | --- | --- |

3.

V článku 4 ods. 2 sa vkladá toto písmeno fd):

„(fd)

TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders and TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders; and“.

| 4. | V článku 4 sa odsek 3 nahrádza takto:

  „3.   TARGET2 provides real-time gross settlement for payments in euro, with settlement in central bank money across PM accounts, T2S DCAs and TIPS DCAs. TARGET2 is established and functions on the basis of the SSP through which payment orders are submitted and processed and through which payments are ultimately received in the same technical manner. As far as the technical operation of the T2S DCAs is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the T2S Platform. As far as the technical operation of the TIPS DCAs and TIPS AS technical accounts is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the TIPS Platform. The ECB is the provider of services under these Conditions. Acts and omissions of the SSP-providing NCBs and the 4CBs shall be considered acts and omissions of the ECB, for which it shall assume liability in accordance with Article 21 of this Annex. Participation pursuant to these Conditions shall not create a contractual relationship between T2S DCA holders and the SSP-providing NCBs or the 4CBs when any of the latter acts in that capacity. Instructions, messages or information which a T2S DCA holder receives from, or sends to, the SSP or T2S Platform in relation to the services provided under these Conditions are deemed to be received from, or sent to, the ECB.“ |
| --- | --- |

4.

V článku 4 sa odsek 3 nahrádza takto:

„3.   TARGET2 provides real-time gross settlement for payments in euro, with settlement in central bank money across PM accounts, T2S DCAs and TIPS DCAs. TARGET2 is established and functions on the basis of the SSP through which payment orders are submitted and processed and through which payments are ultimately received in the same technical manner. As far as the technical operation of the T2S DCAs is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the T2S Platform. As far as the technical operation of the TIPS DCAs and TIPS AS technical accounts is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the TIPS Platform. The ECB is the provider of services under these Conditions. Acts and omissions of the SSP-providing NCBs and the 4CBs shall be considered acts and omissions of the ECB, for which it shall assume liability in accordance with Article 21 of this Annex. Participation pursuant to these Conditions shall not create a contractual relationship between T2S DCA holders and the SSP-providing NCBs or the 4CBs when any of the latter acts in that capacity. Instructions, messages or information which a T2S DCA holder receives from, or sends to, the SSP or T2S Platform in relation to the services provided under these Conditions are deemed to be received from, or sent to, the ECB.“

| 5. | V článku 8 sa odsek 3 nahrádza takto:

  „3.   Where the ECB has granted a request by a T2S DCA holder pursuant to paragraph 1, that T2S DCA holder is deemed to have given the participating CSD(s) a mandate to debit the T2S DCA with the amounts relating to securities transactions executed on those securities accounts.“ |
| --- | --- |

5.

V článku 8 sa odsek 3 nahrádza takto:

„3.   Where the ECB has granted a request by a T2S DCA holder pursuant to paragraph 1, that T2S DCA holder is deemed to have given the participating CSD(s) a mandate to debit the T2S DCA with the amounts relating to securities transactions executed on those securities accounts.“

| 6. | V článku 28 sa odsek 1 nahrádza takto:

  „1.   T2S DCA holders shall be deemed to be aware of, shall comply with, and shall be able to demonstrate that compliance to the relevant competent authorities with all obligations on them relating to legislation on data protection. They shall be deemed to be aware of, and shall comply with all obligations on them relating to legislation on prevention of money laundering and the financing of terrorism, proliferation-sensitive nuclear activities and the development of nuclear weapons delivery systems, in particular in terms of implementing appropriate measures concerning any payments debited or credited on their T2S DCAs. Prior to entering into the contractual relationship with its T2S network service provider, T2S DCA holders shall ensure that they are informed about its data retrieval policy.“ |
| --- | --- |

6.

V článku 28 sa odsek 1 nahrádza takto:

„1.   T2S DCA holders shall be deemed to be aware of, shall comply with, and shall be able to demonstrate that compliance to the relevant competent authorities with all obligations on them relating to legislation on data protection. They shall be deemed to be aware of, and shall comply with all obligations on them relating to legislation on prevention of money laundering and the financing of terrorism, proliferation-sensitive nuclear activities and the development of nuclear weapons delivery systems, in particular in terms of implementing appropriate measures concerning any payments debited or credited on their T2S DCAs. Prior to entering into the contractual relationship with its T2S network service provider, T2S DCA holders shall ensure that they are informed about its data retrieval policy.“

| 7. | Článok 30 sa nahrádza takto:

  „Article 30
  Contractual relationship with an NSP

  1.   T2S DCA holders shall either:






  (a) | have concluded a contract with an NSP within the framework of the concession contract with that NSP in order to establish a technical connection to TARGET2- ECB; or |
| --- | --- | --- |

7.

Článok 30 sa nahrádza takto:

„Article 30

Contractual relationship with an NSP

1.   T2S DCA holders shall either:

(a)

have concluded a contract with an NSP within the framework of the concession contract with that NSP in order to establish a technical connection to TARGET2- ECB; or

| (b) | connect via another entity which has concluded a contract with an NSP within the framework of the concession contract with that NSP. |
| --- | --- |

(b)

connect via another entity which has concluded a contract with an NSP within the framework of the concession contract with that NSP.

2.   The legal relationship between a T2S DCA holder and the NSP shall be exclusively governed by the terms and conditions of the separate contract concluded with an NSP as referred to in paragraph 1(a).

3.   The services to be provided by the NSP shall not form part of the services to be performed by the ECB in respect of TARGET2.

4.   The ECB shall not be liable for any acts, errors or omissions of the NSP (including its directors, staff and subcontractors), or for any acts, errors or omissions of third parties selected by participants to gain access to the NSP’s network.“

| 8. | Vkladá sa tento článok 34a:

  „Article 34a
  Transitional provisions
  Once the TARGET system is operational and TARGET2 has ceased operation, T2S DCA holders shall become T2S DCA holders in the TARGET system.“ |
| --- | --- |

8.

Vkladá sa tento článok 34a:

„Article 34a

Transitional provisions

Once the TARGET system is operational and TARGET2 has ceased operation, T2S DCA holders shall become T2S DCA holders in the TARGET system.“

| 9. | Odkazy na pojem „T2S network service provider“ (v jednotnom čísle alebo množnom čísle) v článku 6 ods. 1 písm. a) bode i), článku 9 ods. 5, článku 10 ods. 6, článku 14 ods. 1 písm. a), článku 22 ods. 1-3, článku 27 ods. 5, článku 28 ods. 1, článku 29 ods. 1 prílohy II a v odseku 1 dodatku I sa nahrádzajú odkazmi na „NSP“. |
| --- | --- |

9.

Odkazy na pojem „T2S network service provider“ (v jednotnom čísle alebo množnom čísle) v článku 6 ods. 1 písm. a) bode i), článku 9 ods. 5, článku 10 ods. 6, článku 14 ods. 1 písm. a), článku 22 ods. 1-3, článku 27 ods. 5, článku 28 ods. 1, článku 29 ods. 1 prílohy II a v odseku 1 dodatku I sa nahrádzajú odkazmi na „NSP“.

| 10. | V dodatku I odsek 8 bod 4 sa písm. b) nahrádza takto:






  „(b) | User-to-application mode (U2A)
  U2A permits direct communication between a T2S DCA holder and the T2S GUI. The information is displayed in a browser running on a PC system. For U2A access the IT infrastructure has to be able to support cookies. Further details are described in the T2S User Handbook.“ |
| --- | --- | --- |

10.

V dodatku I odsek 8 bod 4 sa písm. b) nahrádza takto:

„(b)

User-to-application mode (U2A)

U2A permits direct communication between a T2S DCA holder and the T2S GUI. The information is displayed in a browser running on a PC system. For U2A access the IT infrastructure has to be able to support cookies. Further details are described in the T2S User Handbook.“

---

PRÍLOHA III

Príloha III k rozhodnutiu ECB/2007/7 sa mení takto:

| 1. | Odkazy na pojem „TIPS network service provider“ (v jednotnom čísle alebo množnom čísle) v tejto prílohe sa nahrádzajú odkazmi na „NSP“. |
| --- | --- |

1.

Odkazy na pojem „TIPS network service provider“ (v jednotnom čísle alebo množnom čísle) v tejto prílohe sa nahrádzajú odkazmi na „NSP“.

| 2. | Článok 1 sa mení takto:






  a) | Vymedzenie pojmu „reachable party“ sa nahrádza takto:






  „— | “reachable party” means an entity which: (a) holds a BIC, (b) is designated as a reachable party by a TIPS DCA holder or by an ancillary system; (c) is a correspondent, customer or branch of a TIPS DCA holder or a participant of an ancillary system or a correspondent, customer or branch of a participant of an ancillary system; and (d) is addressable through the TIPS Platform and is able to submit instant payment orders and receive instant payment orders either via the TIPS DCA holder or the ancillary system or, if so authorised by the TIPS DCA holder or by the ancillary system, directly,“. |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Článok 1 sa mení takto:

a)

Vymedzenie pojmu „reachable party“ sa nahrádza takto:

„—

“reachable party” means an entity which: (a) holds a BIC, (b) is designated as a reachable party by a TIPS DCA holder or by an ancillary system; (c) is a correspondent, customer or branch of a TIPS DCA holder or a participant of an ancillary system or a correspondent, customer or branch of a participant of an ancillary system; and (d) is addressable through the TIPS Platform and is able to submit instant payment orders and receive instant payment orders either via the TIPS DCA holder or the ancillary system or, if so authorised by the TIPS DCA holder or by the ancillary system, directly,“.

| b) | Vymedzenie pojmu „payment order“ sa nahrádza takto:






  „— | “payment order”, except where used in Articles 16 to 18 of this Annex, means an instant payment order, a positive recall answer, a PM to TIPS DCA liquidity transfer order, a TIPS DCA to PM liquidity transfer order, a TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order or a TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order,“. |
| --- | --- | --- |

b)

Vymedzenie pojmu „payment order“ sa nahrádza takto:

„—

“payment order”, except where used in Articles 16 to 18 of this Annex, means an instant payment order, a positive recall answer, a PM to TIPS DCA liquidity transfer order, a TIPS DCA to PM liquidity transfer order, a TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order or a TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order,“.

| c) | Vymedzenie pojmu „príkaz na okamžitú platbu“ sa nahrádza takto:






  „— | “instant payment order” means, in line with the European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme, a payment instruction which can be executed 24 hours a day any calendar day of the year, with immediate or close to immediate processing and notification to the payer and includes (a) TIPS DCA to TIPS DCA instant payment orders, (b) TIPS DCA to TIPS AS technical account instant payment orders, (c) TIPS AS technical account to TIPS DCA instant payment orders and (d) TIPS AS technical account to TIPS AS technical account instant payment orders,“. |
| --- | --- | --- |

c)

Vymedzenie pojmu „príkaz na okamžitú platbu“ sa nahrádza takto:

„—

“instant payment order” means, in line with the European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme, a payment instruction which can be executed 24 hours a day any calendar day of the year, with immediate or close to immediate processing and notification to the payer and includes (a) TIPS DCA to TIPS DCA instant payment orders, (b) TIPS DCA to TIPS AS technical account instant payment orders, (c) TIPS AS technical account to TIPS DCA instant payment orders and (d) TIPS AS technical account to TIPS AS technical account instant payment orders,“.

| d) | Vkladá sa nasledujúce vymedzenie pojmov:






  „— | “TIPS ancillary system technical account (TIPS AS technical account)” means an account held by an ancillary system or the CB on an ancillary system's behalf in the CB’s TARGET2 component system for use by that ancillary system for the purpose of settling instant payments in its own books, |
| --- | --- | --- |

d)

Vkladá sa nasledujúce vymedzenie pojmov:

„—

“TIPS ancillary system technical account (TIPS AS technical account)” means an account held by an ancillary system or the CB on an ancillary system's behalf in the CB’s TARGET2 component system for use by that ancillary system for the purpose of settling instant payments in its own books,

| — | “TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS DCA to a TIPS AS technical account to fund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system, |
| --- | --- |

—

“TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS DCA to a TIPS AS technical account to fund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system,

| — | “TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS AS technical account to a TIPS DCA to defund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system, |
| --- | --- |

—

“TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS AS technical account to a TIPS DCA to defund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system,

| — | “European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme” or “SCT Inst scheme” means an automated, open standards scheme providing a set of interbank rules to be complied with by SCT Inst participants, allowing payment services providers in SEPA to offer an automated, SEPA-wide euro instant credit transfer product, |
| --- | --- |

—

“European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme” or “SCT Inst scheme” means an automated, open standards scheme providing a set of interbank rules to be complied with by SCT Inst participants, allowing payment services providers in SEPA to offer an automated, SEPA-wide euro instant credit transfer product,

| — | “mobile proxy look-up (MPL) service” means a service which enables TIPS DCA holders, ancillary systems using TIPS AS technical accounts and reachable parties, who receive from their customers a request to execute an instant payment order in favour of a beneficiary identified with a proxy (e.g. a mobile number), to retrieve from the central MPL repository the corresponding beneficiary IBAN and the BIC to be used to credit the relevant account in TIPS, |
| --- | --- |

—

“mobile proxy look-up (MPL) service” means a service which enables TIPS DCA holders, ancillary systems using TIPS AS technical accounts and reachable parties, who receive from their customers a request to execute an instant payment order in favour of a beneficiary identified with a proxy (e.g. a mobile number), to retrieve from the central MPL repository the corresponding beneficiary IBAN and the BIC to be used to credit the relevant account in TIPS,

| — | “Network Service Provider (NSP)” means an undertaking that has been awarded a concession with the Eurosystem to provide connectivity services via the Eurosystem Single Market Infrastructure Gateway, |
| --- | --- |

—

“Network Service Provider (NSP)” means an undertaking that has been awarded a concession with the Eurosystem to provide connectivity services via the Eurosystem Single Market Infrastructure Gateway,

| — | “IBAN” means the international bank account number which uniquely identifies an individual account at a specific financial institution in a particular country.“ |
| --- | --- |

—

“IBAN” means the international bank account number which uniquely identifies an individual account at a specific financial institution in a particular country.“

| e) | vymedzenie pojmu „TIPS network service provider“ sa vypúšťa; |
| --- | --- |

e)

vymedzenie pojmu „TIPS network service provider“ sa vypúšťa;

| 3. | V článku 3 ods. 1 sa vypúšťa slovné spojenie „Appendix V: TIPS connectivity technical requirements“. |
| --- | --- |

3.

V článku 3 ods. 1 sa vypúšťa slovné spojenie „Appendix V: TIPS connectivity technical requirements“.

| 4. | Článok 4 sa mení takto:






  a) | V odseku 2 sa dopĺňa toto písm. k):






  „(k) | TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders and TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders; and“. |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Článok 4 sa mení takto:

a)

V odseku 2 sa dopĺňa toto písm. k):

„(k)

TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders and TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders; and“.

| b) | Odsek 3 sa nahrádza takto:

  „3.   TARGET2 provides real-time gross settlement for payments in euro, with settlement in central bank money across PM accounts, T2S DCAs and TIPS DCAs. TARGET2 is established and functions on the basis of the SSP through which payment orders are submitted and processed and through which payments are ultimately received in the same technical manner. As far as the technical operation of the TIPS DCAs and TIPS AS technical accounts is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the TIPS Platform. As far as the technical operation of the T2S DCAs is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the T2S Platform.“ |
| --- | --- |

b)

Odsek 3 sa nahrádza takto:

„3.   TARGET2 provides real-time gross settlement for payments in euro, with settlement in central bank money across PM accounts, T2S DCAs and TIPS DCAs. TARGET2 is established and functions on the basis of the SSP through which payment orders are submitted and processed and through which payments are ultimately received in the same technical manner. As far as the technical operation of the TIPS DCAs and TIPS AS technical accounts is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the TIPS Platform. As far as the technical operation of the T2S DCAs is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the T2S Platform.“

| 5. | Článok 6 ods. 1 písm. a) bod i) sa nahrádza takto:






  „(i) | install, manage, operate and monitor and ensure the security of the necessary IT infrastructure to connect to the TIPS Platform and submit payment orders to it. In doing so, applicant TIPS DCA holders may involve third parties, but retain sole liability. In particular, unless an instructing party is used, applicant TIPS DCA holders shall enter into an agreement with one or more NSPs to obtain the necessary connection and admissions, in accordance with the technical specifications in Appendix I; and“. |
| --- | --- | --- |

5.

Článok 6 ods. 1 písm. a) bod i) sa nahrádza takto:

„(i)

install, manage, operate and monitor and ensure the security of the necessary IT infrastructure to connect to the TIPS Platform and submit payment orders to it. In doing so, applicant TIPS DCA holders may involve third parties, but retain sole liability. In particular, unless an instructing party is used, applicant TIPS DCA holders shall enter into an agreement with one or more NSPs to obtain the necessary connection and admissions, in accordance with the technical specifications in Appendix I; and“.

| 6. | Článok 9 sa nahrádza takto:

  „Article 9
  Contractual relationship with an NSP

  1.   Participants shall either:






  (a) | conclude a contract with an NSP within the framework of the concession contract with that NSP in order to establish a technical connection to TARGET2-ECB; or |
| --- | --- | --- |

6.

Článok 9 sa nahrádza takto:

„Article 9

Contractual relationship with an NSP

1.   Participants shall either:

(a)

conclude a contract with an NSP within the framework of the concession contract with that NSP in order to establish a technical connection to TARGET2-ECB; or

| (b) | connect via another entity which has concluded a contract with an NSP within the framework of the concession contract with that NSP. |
| --- | --- |

(b)

connect via another entity which has concluded a contract with an NSP within the framework of the concession contract with that NSP.

2.   The legal relationship between a participant and the NSP shall be exclusively governed by the terms and conditions of their separate contract as referred to in paragraph 1(a).

3.   The services to be provided by the NSP shall not form part of the services to be performed by the ECB in respect of TARGET2.

4.   The ECB shall not be liable for any acts, errors or omissions by the NSP (including its directors, staff and subcontractors), or for any acts, errors or omissions by third parties selected by participants to gain access to the NSP’s network.“

| 7. | Článok 10 sa vypúšťa. |
| --- | --- |

7.

Článok 10 sa vypúšťa.

| 8. | Vkladá sa tento článok 11a:

  „Article 11a
  MPL repository

  1.   The central MPL repository contains the proxy – IBAN mapping table for the purposes of the MPL service.


  2.   Each proxy may be linked to only one IBAN. An IBAN may be linked to one or multiple proxies.


  3.   Article 29 shall apply to the data contained in the MPL repository.“ |
| --- | --- |

8.

Vkladá sa tento článok 11a:

„Article 11a

MPL repository

1.   The central MPL repository contains the proxy – IBAN mapping table for the purposes of the MPL service.

2.   Each proxy may be linked to only one IBAN. An IBAN may be linked to one or multiple proxies.

3.   Article 29 shall apply to the data contained in the MPL repository.“

| 9. | Článok 12 ods. 9 sa vypúšťa. |
| --- | --- |

9.

Článok 12 ods. 9 sa vypúšťa.

| 10. | Článok 16 sa nahrádza takto:

  „Article 16
  Types of payment orders in TIPS DCA
  The following are classified as payment orders for the purposes of the TIPS service:






  (a) | instant payment orders; |
| --- | --- | --- |

10.

Článok 16 sa nahrádza takto:

„Article 16

Types of payment orders in TIPS DCA

The following are classified as payment orders for the purposes of the TIPS service:

(a)

instant payment orders;

| (b) | positive recall answers; |
| --- | --- |

(b)

positive recall answers;

| (c) | TIPS DCA to PM liquidity transfer orders; |
| --- | --- |

(c)

TIPS DCA to PM liquidity transfer orders;

| (d) | TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders; and |
| --- | --- |

(d)

TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders; and

| (e) | TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders.“ |
| --- | --- |

(e)

TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders.“

| 11. | V článku 18 sa odsek 6 nahrádza takto:

  „6.   After a TIPS DCA to PM liquidity transfer order, a TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order or a TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order has been accepted as referred to in Article 17, the TARGET2-ECB shall check whether sufficient funds are available on the payer's account. If sufficient funds are not available the liquidity transfer order shall be rejected. If sufficient funds are available the liquidity transfer order shall be settled immediately.“ |
| --- | --- |

11.

V článku 18 sa odsek 6 nahrádza takto:

„6.   After a TIPS DCA to PM liquidity transfer order, a TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order or a TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order has been accepted as referred to in Article 17, the TARGET2-ECB shall check whether sufficient funds are available on the payer's account. If sufficient funds are not available the liquidity transfer order shall be rejected. If sufficient funds are available the liquidity transfer order shall be settled immediately.“

| 12. | V článku 20 ods. 1 sa písmeno b) nahrádza takto:






  „(b) | TIPS DCA to PM liquidity transfer orders, positive recall answers and TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders are deemed entered into TARGET2-ECB and irrevocable at the moment that the relevant TIPS DCA is debited. TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders are deemed entered into TARGET2-ECB and irrevocable at the moment that the relevant TIPS AS technical account is debited.“ |
| --- | --- | --- |

12.

V článku 20 ods. 1 sa písmeno b) nahrádza takto:

„(b)

TIPS DCA to PM liquidity transfer orders, positive recall answers and TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders are deemed entered into TARGET2-ECB and irrevocable at the moment that the relevant TIPS DCA is debited. TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders are deemed entered into TARGET2-ECB and irrevocable at the moment that the relevant TIPS AS technical account is debited.“

| 13. | V článku 30 sa odsek 1 nahrádza takto:

  „1.   TIPS DCA holders shall be deemed to be aware of, shall comply with and shall be able to demonstrate that compliance to the relevant competent authorities with all obligations on them relating to legislation on data protection. They shall be deemed to be aware of, and shall comply with all obligations on them relating to legislation on prevention of money laundering and the financing of terrorism, proliferation-sensitive nuclear activities and the development of nuclear weapons delivery systems, in particular in terms of implementing appropriate measures concerning any payments debited or credited on their TIPS DCAs. TIPS DCA holders ensure that they are informed about their chosen NSP's data retrieval policy prior to entering into a contractual relationship with that NSP.“ |
| --- | --- |

13.

V článku 30 sa odsek 1 nahrádza takto:

„1.   TIPS DCA holders shall be deemed to be aware of, shall comply with and shall be able to demonstrate that compliance to the relevant competent authorities with all obligations on them relating to legislation on data protection. They shall be deemed to be aware of, and shall comply with all obligations on them relating to legislation on prevention of money laundering and the financing of terrorism, proliferation-sensitive nuclear activities and the development of nuclear weapons delivery systems, in particular in terms of implementing appropriate measures concerning any payments debited or credited on their TIPS DCAs. TIPS DCA holders ensure that they are informed about their chosen NSP's data retrieval policy prior to entering into a contractual relationship with that NSP.“

| 14. | Vkladá sa tento článok 35a:

  „Article 35a
  Transitional provision
  Once the TARGET system is operational and the TARGET2 has ceased operation, TIPS DCA holders shall become TIPS DCA holders in the TARGET system.“ |
| --- | --- |

14.

Vkladá sa tento článok 35a:

„Article 35a

Transitional provision

Once the TARGET system is operational and the TARGET2 has ceased operation, TIPS DCA holders shall become TIPS DCA holders in the TARGET system.“

| 15. | V dodatku I sa tabuľka v odseku 2 nahrádza takto:






  „Message Type | Message Name |
| --- | --- | --- |
| Pacs.002 | FIToFIPayment Status Report |
| Pacs.004 | PaymentReturn |
| Pacs.008 | FIToFICustomerCreditTransfer |
| Pacs.028 | FIToFIPaymentStatusRequest |
| camt.003 | GetAccount |
| camt.004 | ReturnAccount |
| camt.005 | GetTransaction |
| camt.006 | ReturnTransaction |
| camt.011 | ModifyLimit |
| camt.019 | ReturnBusinessDayInformation |
| camt.025 | Receipt |
| camt.029 | ResolutionOfInvestigation |
| camt.050 | LiquidityCreditTransfer |
| camt.052 | BankToCustomerAccountReport |
| camt.053 | BankToCustomerStatement |
| camt.054 | BankToCustomerDebitCreditNotification |
| camt.056 | FIToFIPaymentCancellationRequest |
| acmt.010 | AccountRequestAcknowledgement |
| acmt.011 | AccountRequestRejection |
| acmt.015 | AccountExcludedMandateMaintenanceRequest |
| reda.016 | PartyStatusAdviceV01 |
| reda.022 | PartyModificationRequestV01“ |

15.

V dodatku I sa tabuľka v odseku 2 nahrádza takto:

„Message Type

Message Name

Pacs.002

FIToFIPayment Status Report

Pacs.004

PaymentReturn

Pacs.008

FIToFICustomerCreditTransfer

Pacs.028

FIToFIPaymentStatusRequest

camt.003

GetAccount

camt.004

ReturnAccount

camt.005

GetTransaction

camt.006

ReturnTransaction

camt.011

ModifyLimit

camt.019

ReturnBusinessDayInformation

camt.025

Receipt

camt.029

ResolutionOfInvestigation

camt.050

LiquidityCreditTransfer

camt.052

BankToCustomerAccountReport

camt.053

BankToCustomerStatement

camt.054

BankToCustomerDebitCreditNotification

camt.056

FIToFIPaymentCancellationRequest

acmt.010

AccountRequestAcknowledgement

acmt.011

AccountRequestRejection

acmt.015

AccountExcludedMandateMaintenanceRequest

reda.016

PartyStatusAdviceV01

reda.022

PartyModificationRequestV01“

| 16. | V dodatku I odsek 6 bod 1 sa písm. b) nahrádza takto:






  „(b) | User-to-application mode (U2A)
  U2A permits direct communication between a TIPS DCA holder and the TIPS GUI. The information is displayed in a browser running on a PC system. For U2A access the IT infrastructure has to be able to support cookies. Further details are described in the TIPS User Handbook.“ |
| --- | --- | --- |

16.

V dodatku I odsek 6 bod 1 sa písm. b) nahrádza takto:

„(b)

User-to-application mode (U2A)

U2A permits direct communication between a TIPS DCA holder and the TIPS GUI. The information is displayed in a browser running on a PC system. For U2A access the IT infrastructure has to be able to support cookies. Further details are described in the TIPS User Handbook.“

| 17. | V dodatku IV sa vypúšťa odsek 2. |
| --- | --- |

17.

V dodatku IV sa vypúšťa odsek 2.

| 18. | Dodatok V sa vypúšťa. |
| --- | --- |

18.

Dodatok V sa vypúšťa.

---

USMERNENIA

| 6.10.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 354/45 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 354/45

---

USMERNENIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY (EÚ) 2021/1759

20. júla 2021,

ktorým sa mení usmernenie ECB/2012/27 o Transeurópskom automatizovanom expresnom systéme hrubého vyrovnania platieb v reálnom čase (TARGET2) (ECB/2021/30)

RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 127 ods. 2 prvú a štvrtú zarážku,

so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho články 3.1, 17, 18 a 22,

keďže:

| (1) | Rada guvernérov Európskej centrálnej banky prijala 26. apríla 2007 usmernenie ECB/2007/2 (1) upravujúce TARGET2, ktoré zriadilo jednotnú technickú platformu s názvom Jednotná spoločná platforma (Single Shared Platform – SSP). Uvedené usmernenie bolo prepracované v roku 2012 ako usmernenie Európskej centrálnej banky ECB/2012/27 (2). |
| --- | --- |

(1)

Rada guvernérov Európskej centrálnej banky prijala 26. apríla 2007 usmernenie ECB/2007/2 (1) upravujúce TARGET2, ktoré zriadilo jednotnú technickú platformu s názvom Jednotná spoločná platforma (Single Shared Platform – SSP). Uvedené usmernenie bolo prepracované v roku 2012 ako usmernenie Európskej centrálnej banky ECB/2012/27 (2).

| (2) | V záujme účinnej regulácie je potrebné uviesť, že majitelia TIPS DCA budú pripojení k TARGET2 prostredníctvom jednotného portálu trhovej infraštruktúry Eurosystému od novembra 2021 a majitelia T2S DCA od júna 2022. |
| --- | --- |

(2)

V záujme účinnej regulácie je potrebné uviesť, že majitelia TIPS DCA budú pripojení k TARGET2 prostredníctvom jednotného portálu trhovej infraštruktúry Eurosystému od novembra 2021 a majitelia T2S DCA od júna 2022.

| (3) | S cieľom zabezpečiť, aby sa TARGET2 naďalej vyvíjal tak, aby dokázal reagovať na hrozby týkajúce sa kybernetickej bezpečnosti, je potrebné presnejšie upraviť a rozšíriť pravidlá dodržiavania požiadaviek TARGET2 na bezpečnosť koncového bodu. Rovnako by sa malo zmeniť vymedzenie pojmov, aby sa zabezpečil komplexný a harmonizovaný právny rámec. |
| --- | --- |

(3)

S cieľom zabezpečiť, aby sa TARGET2 naďalej vyvíjal tak, aby dokázal reagovať na hrozby týkajúce sa kybernetickej bezpečnosti, je potrebné presnejšie upraviť a rozšíriť pravidlá dodržiavania požiadaviek TARGET2 na bezpečnosť koncového bodu. Rovnako by sa malo zmeniť vymedzenie pojmov, aby sa zabezpečil komplexný a harmonizovaný právny rámec.

| (4) | S cieľom zabezpečiť dostupnosť okamžitých platieb v celej Únii by majitelia PM účtov, ich nepriami účastníci a adresovateľní držitelia BIC, ktorí uplatňujú systém SCT Inst podpísaním dohody o uplatňovaní systému okamžitých úhrad SEPA, mali byť neustále dostupní v rámci platformy TIPS prostredníctvom TIPS DCA. Služby prevodu peňažných prostriedkov v peniazoch centrálnej banky poskytované pridruženým systémom, ktoré vyrovnávajú okamžité platby vo svojich účtovných knihách, by sa mali poskytovať na platforme TIPS. |
| --- | --- |

(4)

S cieľom zabezpečiť dostupnosť okamžitých platieb v celej Únii by majitelia PM účtov, ich nepriami účastníci a adresovateľní držitelia BIC, ktorí uplatňujú systém SCT Inst podpísaním dohody o uplatňovaní systému okamžitých úhrad SEPA, mali byť neustále dostupní v rámci platformy TIPS prostredníctvom TIPS DCA. Služby prevodu peňažných prostriedkov v peniazoch centrálnej banky poskytované pridruženým systémom, ktoré vyrovnávajú okamžité platby vo svojich účtovných knihách, by sa mali poskytovať na platforme TIPS.

| (5) | Po uvedení konsolidačného projektu T2-T2S do prevádzky je potrebné, aby bol transparentný, pokiaľ ide o spôsoby prevodu zostatkov z účtov účastníkov v TARGET2 na príslušné nástupnícke účty v budúcom systéme TARGET, aby sa zabezpečila právna istota. |
| --- | --- |

(5)

Po uvedení konsolidačného projektu T2-T2S do prevádzky je potrebné, aby bol transparentný, pokiaľ ide o spôsoby prevodu zostatkov z účtov účastníkov v TARGET2 na príslušné nástupnícke účty v budúcom systéme TARGET, aby sa zabezpečila právna istota.

| (6) | V snahe zabezpečiť účinné uplatňovanie je tiež potrebné presnejšie upraviť a aktualizovať ďalšie ustanovenia usmernenia ECB/2012/27. |
| --- | --- |

(6)

V snahe zabezpečiť účinné uplatňovanie je tiež potrebné presnejšie upraviť a aktualizovať ďalšie ustanovenia usmernenia ECB/2012/27.

| (7) | Realizácia konsolidačného projektu T2-T2S si bude vyžadovať aj zmeny platných pravidiel týkajúcich sa zmlúv uzatvorených s poskytovateľmi sieťových služieb T2S, ktoré by sa mali uplatňovať od 13. júna 2022. |
| --- | --- |

(7)

Realizácia konsolidačného projektu T2-T2S si bude vyžadovať aj zmeny platných pravidiel týkajúcich sa zmlúv uzatvorených s poskytovateľmi sieťových služieb T2S, ktoré by sa mali uplatňovať od 13. júna 2022.

| (8) | Usmernenie ECB/2012/27 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť, |
| --- | --- |

(8)

Usmernenie ECB/2012/27 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,

PRIJALA TOTO USMERNENIE:

Článok 1

Zmeny

Usmernenie ECB/2012/27 sa mení takto:

| 1. | V článku 1 sa odsek 1 nahrádza takto:

  „1.   TARGET2 umožňuje v rámci PM účtov a T2S DCA a TIPS DCA účtov hrubé vyrovnanie platieb v reálnom čase v eurách s vyrovnaním v peniazoch centrálnej banky. TARGET2 je vytvorený a funguje na základe SSP, cez ktorú sa technicky rovnakým spôsobom zadávajú a spracúvajú platobné príkazy a nakoniec aj prijímajú platby. Pokiaľ ide o technické vedenie T2S DCA, TARGET2 je po technickej stránke vytvorený a funguje na základe platformy T2S. Pokiaľ ide o technické vedenie TIPS DCA a technických účtov TIPS AS, TARGET2 je po technickej stránke vytvorený a funguje na základe platformy TIPS.“ |
| --- | --- |

1.

V článku 1 sa odsek 1 nahrádza takto:

„1.   TARGET2 umožňuje v rámci PM účtov a T2S DCA a TIPS DCA účtov hrubé vyrovnanie platieb v reálnom čase v eurách s vyrovnaním v peniazoch centrálnej banky. TARGET2 je vytvorený a funguje na základe SSP, cez ktorú sa technicky rovnakým spôsobom zadávajú a spracúvajú platobné príkazy a nakoniec aj prijímajú platby. Pokiaľ ide o technické vedenie T2S DCA, TARGET2 je po technickej stránke vytvorený a funguje na základe platformy T2S. Pokiaľ ide o technické vedenie TIPS DCA a technických účtov TIPS AS, TARGET2 je po technickej stránke vytvorený a funguje na základe platformy TIPS.“

| 2. | Článok 2 sa mení takto:






  a) | Bod 58 sa vypúšťa. |
| --- | --- | --- |

2.

Článok 2 sa mení takto:

a)

Bod 58 sa vypúšťa.

| b) | Bod 62 sa nahrádza takto:






  „62. | „platobným príkazom“ sa rozumie prevodný príkaz na úhradu, príkaz na prevod likvidity, príkaz na inkaso, príkaz na prevod likvidity z PM na T2S DCA, príkaz na prevod likvidity z T2S DCA na PM, príkaz na prevod likvidity z T2S DCA na T2S DCA, príkaz na prevod likvidity z PM na TIPS DCA, príkaz na prevod likvidity z TIPS DCA na PM, príkaz na prevod likvidity z technického účtu TIPS AS na TIPS DCA, príkaz na prevod likvidity z TIPS DCA na technický účet TIPS AS, príkaz na okamžitú platbu alebo kladná odpoveď na storno;“. |
| --- | --- | --- |

b)

Bod 62 sa nahrádza takto:

„62.

„platobným príkazom“ sa rozumie prevodný príkaz na úhradu, príkaz na prevod likvidity, príkaz na inkaso, príkaz na prevod likvidity z PM na T2S DCA, príkaz na prevod likvidity z T2S DCA na PM, príkaz na prevod likvidity z T2S DCA na T2S DCA, príkaz na prevod likvidity z PM na TIPS DCA, príkaz na prevod likvidity z TIPS DCA na PM, príkaz na prevod likvidity z technického účtu TIPS AS na TIPS DCA, príkaz na prevod likvidity z TIPS DCA na technický účet TIPS AS, príkaz na okamžitú platbu alebo kladná odpoveď na storno;“.

| c) | Bod 78 sa vypúšťa. |
| --- | --- |

c)

Bod 78 sa vypúšťa.

| d) | Bod 81 sa nahrádza takto:






  „81. | „príkazom na okamžitú platbu“ sa v súlade so systémom okamžitých úhrad SEPA (SCT Inst) Európskej platobnej rady rozumie platobný pokyn, ktorý možno vykonať 24 hodín denne v ktorýkoľvek kalendárny deň v roku s okamžitým alebo takmer okamžitým spracovaním a oznámením platiteľovi a ktorý zahŕňa i) príkazy na okamžitú platbu z TIPS DCA na TIPS DCA; ii) príkazy na okamžitú platbu z TIPS DCA na technický účet TIPS AS; iii) príkazy na okamžitú platbu z technického účtu TIPS AS na TIPS DCA a iv) príkazy na okamžitú platbu z technického účtu TIPS AS na technický účet TIPS AS;“. |
| --- | --- | --- |

d)

Bod 81 sa nahrádza takto:

„81.

„príkazom na okamžitú platbu“ sa v súlade so systémom okamžitých úhrad SEPA (SCT Inst) Európskej platobnej rady rozumie platobný pokyn, ktorý možno vykonať 24 hodín denne v ktorýkoľvek kalendárny deň v roku s okamžitým alebo takmer okamžitým spracovaním a oznámením platiteľovi a ktorý zahŕňa i) príkazy na okamžitú platbu z TIPS DCA na TIPS DCA; ii) príkazy na okamžitú platbu z TIPS DCA na technický účet TIPS AS; iii) príkazy na okamžitú platbu z technického účtu TIPS AS na TIPS DCA a iv) príkazy na okamžitú platbu z technického účtu TIPS AS na technický účet TIPS AS;“.

| e) | Dopĺňajú sa tieto body 87 až 90:






  „87. | „systémom okamžitých úhrad SEPA (SCT Inst) Európskej platobnej rady“ alebo „systémom SCT Inst“ sa rozumie automatizovaný systém otvorených štandardov, ktorý stanovuje súbor medzibankových pravidiel, ktoré majú dodržiavať účastníci SCT Inst a ktorý umožňuje poskytovateľom platobných služieb v SEPA ponúkať automatizovaný produkt okamžitých úhrad v eurách v rámci SEPA; |
| --- | --- | --- |

e)

Dopĺňajú sa tieto body 87 až 90:

„87.

„systémom okamžitých úhrad SEPA (SCT Inst) Európskej platobnej rady“ alebo „systémom SCT Inst“ sa rozumie automatizovaný systém otvorených štandardov, ktorý stanovuje súbor medzibankových pravidiel, ktoré majú dodržiavať účastníci SCT Inst a ktorý umožňuje poskytovateľom platobných služieb v SEPA ponúkať automatizovaný produkt okamžitých úhrad v eurách v rámci SEPA;

| 88. | „technickým účtom pridruženého systému TIPS“ (technický účet TIPS AS) sa rozumie účet, ktorého majiteľom je pridružený systém alebo CB, ktorá ho vedie v mene pridruženého systému v systéme CB, ktorý je súčasťou TARGET2,a pridružený systém ho používa na účely vyrovnania okamžitých platieb vo svojich účtovných knihách; |
| --- | --- |

88.

„technickým účtom pridruženého systému TIPS“ (technický účet TIPS AS) sa rozumie účet, ktorého majiteľom je pridružený systém alebo CB, ktorá ho vedie v mene pridruženého systému v systéme CB, ktorý je súčasťou TARGET2,a pridružený systém ho používa na účely vyrovnania okamžitých platieb vo svojich účtovných knihách;

| 89. | „príkazom na prevod likvidity z TIPS DCA na technický účet TIPS AS“ sa rozumie pokyn na prevod určitej sumy peňažných prostriedkov z TIPS DCA na technický účet TIPS AS za účelom zvýšenia krytia pozície majiteľa TIPS DCA (alebo pozície iného účastníka pridruženého systému) v účtovných knihách pridruženého systému; |
| --- | --- |

89.

„príkazom na prevod likvidity z TIPS DCA na technický účet TIPS AS“ sa rozumie pokyn na prevod určitej sumy peňažných prostriedkov z TIPS DCA na technický účet TIPS AS za účelom zvýšenia krytia pozície majiteľa TIPS DCA (alebo pozície iného účastníka pridruženého systému) v účtovných knihách pridruženého systému;

| 90. | „príkazom na prevod likvidity z technického účtu TIPS AS na TIPS DCA” sa rozumie pokyn na prevod určitej sumy peňažných prostriedkov z technického účtu TIPS AS na TIPS DCA za účelom zníženia krytia pozície majiteľa TIPS DCA (alebo pozície iného účastníka pridruženého systému) v účtovných knihách pridruženého systému.“ |
| --- | --- |

90.

„príkazom na prevod likvidity z technického účtu TIPS AS na TIPS DCA” sa rozumie pokyn na prevod určitej sumy peňažných prostriedkov z technického účtu TIPS AS na TIPS DCA za účelom zníženia krytia pozície majiteľa TIPS DCA (alebo pozície iného účastníka pridruženého systému) v účtovných knihách pridruženého systému.“

| 3. | Článok 13 sa nahrádza takto:

  „Článok 13
  Pridružené systémy

  1.   Centrálne banky Eurosystému poskytujú pridruženým systémom služby prevodu peňažných prostriedkov v peniazoch centrálnej banky v PM prístupnom prostredníctvom poskytovateľa sieťových služieb TARGET2. Takéto služby sa spravujú dvojstrannými dojednaniami medzi centrálnymi bankami Eurosystému a príslušnými pridruženými systémami.


  2.   Dvojstranné dojednania s pridruženými systémami, ktoré používajú ASI, musia byť v súlade s prílohou IV. Centrálne banky Eurosystému navyše zabezpečia, aby sa v takýchto dvojstranných dojednaniach primerane uplatňovali tieto ustanovenia prílohy II:






  a) | článok 8 ods. 1 (technické a právne požiadavky); |
| --- | --- | --- |

3.

Článok 13 sa nahrádza takto:

„Článok 13

Pridružené systémy

1.   Centrálne banky Eurosystému poskytujú pridruženým systémom služby prevodu peňažných prostriedkov v peniazoch centrálnej banky v PM prístupnom prostredníctvom poskytovateľa sieťových služieb TARGET2. Takéto služby sa spravujú dvojstrannými dojednaniami medzi centrálnymi bankami Eurosystému a príslušnými pridruženými systémami.

2.   Dvojstranné dojednania s pridruženými systémami, ktoré používajú ASI, musia byť v súlade s prílohou IV. Centrálne banky Eurosystému navyše zabezpečia, aby sa v takýchto dvojstranných dojednaniach primerane uplatňovali tieto ustanovenia prílohy II:

a)

článok 8 ods. 1 (technické a právne požiadavky);

| b) | článok 8 ods. 2 až 5 (konanie o žiadosti) s tou výnimkou, že pridružený systém je povinný namiesto kritérií prístupu podľa článku 4 splniť kritériá prístupu uvedené vo vymedzení pojmu „pridružený systém“ v článku 1 prílohy II; |
| --- | --- |

b)

článok 8 ods. 2 až 5 (konanie o žiadosti) s tou výnimkou, že pridružený systém je povinný namiesto kritérií prístupu podľa článku 4 splniť kritériá prístupu uvedené vo vymedzení pojmu „pridružený systém“ v článku 1 prílohy II;

| c) | harmonogram prevádzky v dodatku V; |
| --- | --- |

c)

harmonogram prevádzky v dodatku V;

| d) | článok 11 (požiadavky na spoluprácu a výmenu informácií) s výnimkou odseku 8; |
| --- | --- |

d)

článok 11 (požiadavky na spoluprácu a výmenu informácií) s výnimkou odseku 8;

| e) | články 27 a 28 (obnova prevádzky a núdzová prevádzka a požiadavky na bezpečnosť a kontrolné postupy), pričom poplatok použitý ako základ pre výpočet sankčných poplatkov za nedodržanie požiadaviek na bezpečnosť stanovených v článku 28 prílohy II je poplatok uvedený v odseku 18 pododseku 1 písm. a) prílohy IV; |
| --- | --- |

e)

články 27 a 28 (obnova prevádzky a núdzová prevádzka a požiadavky na bezpečnosť a kontrolné postupy), pričom poplatok použitý ako základ pre výpočet sankčných poplatkov za nedodržanie požiadaviek na bezpečnosť stanovených v článku 28 prílohy II je poplatok uvedený v odseku 18 pododseku 1 písm. a) prílohy IV;

| f) | článok 31 (režim zodpovednosti); |
| --- | --- |

f)

článok 31 (režim zodpovednosti);

| g) | článok 32 (pravidlá dokazovania); |
| --- | --- |

g)

článok 32 (pravidlá dokazovania);

| h) | články 33 a 34 (trvanie účasti, ukončenie účasti a pozastavenie účasti) s výnimkou článku 34 ods. 1 písm. b); |
| --- | --- |

h)

články 33 a 34 (trvanie účasti, ukončenie účasti a pozastavenie účasti) s výnimkou článku 34 ods. 1 písm. b);

| i) | článok 35 (uzavretie PM účtov), ak ho možno uplatniť; |
| --- | --- |

i)

článok 35 (uzavretie PM účtov), ak ho možno uplatniť;

| j) | článok 38 (povinnosť zachovávať mlčanlivosť); |
| --- | --- |

j)

článok 38 (povinnosť zachovávať mlčanlivosť);

| k) | článok 39 (požiadavky Únie na ochranu údajov, predchádzanie praniu špinavých peňazí a súvisiace otázky); |
| --- | --- |

k)

článok 39 (požiadavky Únie na ochranu údajov, predchádzanie praniu špinavých peňazí a súvisiace otázky);

| l) | článok 40 (požiadavky na oznámenia); |
| --- | --- |

l)

článok 40 (požiadavky na oznámenia);

| m) | článok 41 (zmluvný vzťah s poskytovateľom sieťových služieb v TARGET2); |
| --- | --- |

m)

článok 41 (zmluvný vzťah s poskytovateľom sieťových služieb v TARGET2);

| n | článok 44 (pravidlá týkajúce sa rozhodného práva, jurisdikcie a miesta plnenia); |
| --- | --- |

n

článok 44 (pravidlá týkajúce sa rozhodného práva, jurisdikcie a miesta plnenia);

| o) | článok 45a ods. 1 (prechodné ustanovenie). |
| --- | --- |

o)

článok 45a ods. 1 (prechodné ustanovenie).

3.   Dvojstranné dojednania s pridruženými systémami, ktoré používajú PI, musia byť v súlade s oboma týmito ustanoveniami:

| a) | prílohou II s výnimkou hlavy V a dodatkov VI a VII a |
| --- | --- |

a)

prílohou II s výnimkou hlavy V a dodatkov VI a VII a

| b) | článkom 18 prílohy IV. |
| --- | --- |

b)

článkom 18 prílohy IV.

Na účely písmena a) je poplatkom použitým ako základ pre výpočet sankčných poplatkov za nedodržanie požiadaviek na bezpečnosť stanovených v článku 28 prílohy II poplatok uvedený v odseku 18 pododsek 1 písm. a) prílohy IV.

4.   Odlišne od odseku 3 musia byť dvojstranné dojednania s pridruženými systémami, ktoré používajú PI, ale zúčtovávajú len platby v prospech svojich klientov, v súlade s oboma týmito ustanoveniami:

| a) | prílohou II s výnimkou hlavy V, článku 36 a dodatkov VI a VII a |
| --- | --- |

a)

prílohou II s výnimkou hlavy V, článku 36 a dodatkov VI a VII a

| b) | článkom 18 prílohy IV. |
| --- | --- |

b)

článkom 18 prílohy IV.

Na účely písmena a) je poplatkom použitým ako základ pre výpočet sankčných poplatkov za nedodržanie požiadaviek na bezpečnosť stanovených v článku 28 prílohy II poplatok uvedený v odseku 18 pododsek 1 písm. a) prílohy IV.

5.   Centrálne banky Eurosystému poskytujú pridruženým systémom, ktoré vyrovnávajú okamžité platby vo svojich účtovných knihách v súlade so systémom SCT Inst, služby prevodu peňažných prostriedkov v peniazoch centrálnej banky len na platforme TIPS. Dvojstranné dohody o poskytovaní takýchto služieb prevodu finančných prostriedkov musia byť v súlade s prílohou IVa a umožňujú len vyrovnanie okamžitých platieb v súlade so systémom SCT Inst. V takýchto dvojstranných dohodách sa mutatis mutandis uplatňujú tieto ustanovenia prílohy IIb:

| a) | dodatky I, II a III; |
| --- | --- |

a)

dodatky I, II a III;

| b) | článok 4 (všeobecný opis TARGET2); |
| --- | --- |

b)

článok 4 (všeobecný opis TARGET2);

| c) | článok 5 (kritériá prístupu), podľa ktorého sa od pridruženého systému vyžaduje, aby spĺňal kritériá prístupu uvedené vo vymedzení pojmu „pridružený systém“ v článku 1 prílohy IIb; |
| --- | --- |

c)

článok 5 (kritériá prístupu), podľa ktorého sa od pridruženého systému vyžaduje, aby spĺňal kritériá prístupu uvedené vo vymedzení pojmu „pridružený systém“ v článku 1 prílohy IIb;

| d) | Článok 6 ods. 1 (technické a právne požiadavky) s výnimkou skutočnosti, že namiesto toho, aby sa od pridruženého systému vyžadovalo, aby uplatňoval systém SCT Inst podpísaním dohody o uplatňovaní systému okamžitých úhrad SEPA, sa od pridruženého systému vyžaduje, aby oznámil svoj súlad so systémom SCT Inst; |
| --- | --- |

d)

Článok 6 ods. 1 (technické a právne požiadavky) s výnimkou skutočnosti, že namiesto toho, aby sa od pridruženého systému vyžadovalo, aby uplatňoval systém SCT Inst podpísaním dohody o uplatňovaní systému okamžitých úhrad SEPA, sa od pridruženého systému vyžaduje, aby oznámil svoj súlad so systémom SCT Inst;

| e) | Článok 6 ods. 2 až 5 (konanie o žiadosti) s tou výnimkou, že i) pridružený systém je povinný namiesto kritérií prístupu podľa článku 5 splniť kritériá prístupu uvedené vo vymedzení pojmu „pridružený systém“, ktorý je ustanovený v článku 1 prílohy IIb a ii) namiesto toho, aby bol pridružený systém povinný predložiť dôkazy o uplatňovaní systému SCT Inst, predloží dôkazy o svojom vyhlásení, že postupuje v súlade so systémom SCT Inst; |
| --- | --- |

e)

Článok 6 ods. 2 až 5 (konanie o žiadosti) s tou výnimkou, že i) pridružený systém je povinný namiesto kritérií prístupu podľa článku 5 splniť kritériá prístupu uvedené vo vymedzení pojmu „pridružený systém“, ktorý je ustanovený v článku 1 prílohy IIb a ii) namiesto toho, aby bol pridružený systém povinný predložiť dôkazy o uplatňovaní systému SCT Inst, predloží dôkazy o svojom vyhlásení, že postupuje v súlade so systémom SCT Inst;

| f) | článok 7 (prístup k platforme TIPS); |
| --- | --- |

f)

článok 7 (prístup k platforme TIPS);

| g) | článok 8 (dostupné strany); |
| --- | --- |

g)

článok 8 (dostupné strany);

| h) | článok 9 (poskytovateľ sieťových služieb); |
| --- | --- |

h)

článok 9 (poskytovateľ sieťových služieb);

| i) | článok 11 (adresár TIPS) |
| --- | --- |

i)

článok 11 (adresár TIPS)

| j) | článok 11a (register MPL); |
| --- | --- |

j)

článok 11a (register MPL);

| k) | článok 12 (povinnosti centrálnych bánk a majiteľov účtov) s výnimkou odseku 4; |
| --- | --- |

k)

článok 12 (povinnosti centrálnych bánk a majiteľov účtov) s výnimkou odseku 4;

| l) | článok 14 (požiadavky na spoluprácu a výmenu informácií); |
| --- | --- |

l)

článok 14 (požiadavky na spoluprácu a výmenu informácií);

| m) | článok 16 (druhy platobných príkazov); |
| --- | --- |

m)

článok 16 (druhy platobných príkazov);

| n) | článok 17 (prijatie a odmietnutie platobných príkazov); |
| --- | --- |

n)

článok 17 (prijatie a odmietnutie platobných príkazov);

| o) | článok 18 (spracovanie platobných príkazov); |
| --- | --- |

o)

článok 18 (spracovanie platobných príkazov);

| p) | článok 19 (žiadosť o storno); |
| --- | --- |

p)

článok 19 (žiadosť o storno);

| q) | článok 20 (moment vstupu, moment neodvolateľnosti); |
| --- | --- |

q)

článok 20 (moment vstupu, moment neodvolateľnosti);

| r) | článok 21 (požiadavky na bezpečnosť a obnova prevádzky); |
| --- | --- |

r)

článok 21 (požiadavky na bezpečnosť a obnova prevádzky);

| s) | článok 23 (režim zodpovednosti); |
| --- | --- |

s)

článok 23 (režim zodpovednosti);

| t) | článok 24 (pravidlá dokazovania); |
| --- | --- |

t)

článok 24 (pravidlá dokazovania);

| u) | články 25 a 26 (trvanie účasti, ukončenie účasti a pozastavenie účasti) s výnimkou článku 26 ods. 1 písm. b) a s výnimkou článku 26 ods. 4 druhého pododseku; |
| --- | --- |

u)

články 25 a 26 (trvanie účasti, ukončenie účasti a pozastavenie účasti) s výnimkou článku 26 ods. 1 písm. b) a s výnimkou článku 26 ods. 4 druhého pododseku;

| v) | článok 27 (uzavretie účtov), ak ho možno uplatniť; |
| --- | --- |

v)

článok 27 (uzavretie účtov), ak ho možno uplatniť;

| w) | článok 29 (povinnosť zachovávať mlčanlivosť); |
| --- | --- |

w)

článok 29 (povinnosť zachovávať mlčanlivosť);

| x) | článok 30 (požiadavky Únie na ochranu údajov, predchádzanie praniu špinavých peňazí a súvisiace otázky); |
| --- | --- |

x)

článok 30 (požiadavky Únie na ochranu údajov, predchádzanie praniu špinavých peňazí a súvisiace otázky);

| y) | článok 31 (požiadavky na oznámenia); |
| --- | --- |

y)

článok 31 (požiadavky na oznámenia);

| z) | článok 34 (pravidlá týkajúce sa rozhodného práva, jurisdikcie a miesta plnenia); |
| --- | --- |

z)

článok 34 (pravidlá týkajúce sa rozhodného práva, jurisdikcie a miesta plnenia);

| aa) | článok 35a (prechodné ustanovenie).“; |
| --- | --- |

aa)

článok 35a (prechodné ustanovenie).“;

| 4. | V článku 17 sa odsek 4 nahrádza takto:

  „4.   Odseky 1 až 3a tohto článku sa uplatňujú aj v prípade pozastavenia alebo ukončenia používania ASI alebo platformy TIPS pridruženými systémami.“ |
| --- | --- |

4.

V článku 17 sa odsek 4 nahrádza takto:

„4.   Odseky 1 až 3a tohto článku sa uplatňujú aj v prípade pozastavenia alebo ukončenia používania ASI alebo platformy TIPS pridruženými systémami.“

| 5. | Vkladá sa tento článok 27a:

  „Článok 27a
  Prechodné ustanovenie
  CB Eurosystému môžu do 25. februára 2022 poskytovať pridruženým systémom, ktoré vyrovnávajú okamžité platby vo svojich účtovných knihách v súlade so systémom SCT Inst, služby prevodu peňažných prostriedkov v peniazoch centrálnej banky s použitím rozhrania pridruženého systému.“ |
| --- | --- |

5.

Vkladá sa tento článok 27a:

„Článok 27a

Prechodné ustanovenie

CB Eurosystému môžu do 25. februára 2022 poskytovať pridruženým systémom, ktoré vyrovnávajú okamžité platby vo svojich účtovných knihách v súlade so systémom SCT Inst, služby prevodu peňažných prostriedkov v peniazoch centrálnej banky s použitím rozhrania pridruženého systému.“

| 6. | Príloha II k usmerneniu ECB/2012/27 sa mení v súlade s prílohou I k tomuto usmerneniu. |
| --- | --- |

6.

Príloha II k usmerneniu ECB/2012/27 sa mení v súlade s prílohou I k tomuto usmerneniu.

| 7. | Príloha IIa k usmerneniu ECB/2012/27 sa mení v súlade s prílohou II k tomuto usmerneniu. |
| --- | --- |

7.

Príloha IIa k usmerneniu ECB/2012/27 sa mení v súlade s prílohou II k tomuto usmerneniu.

| 8. | Príloha IIb k usmerneniu ECB/2012/27 sa mení v súlade s prílohou III k tomuto usmerneniu. |
| --- | --- |

8.

Príloha IIb k usmerneniu ECB/2012/27 sa mení v súlade s prílohou III k tomuto usmerneniu.

| 9. | Príloha IV k usmerneniu ECB/2012/27 sa mení v súlade s prílohou IV k tomuto usmerneniu. |
| --- | --- |

9.

Príloha IV k usmerneniu ECB/2012/27 sa mení v súlade s prílohou IV k tomuto usmerneniu.

| 10. | Nová príloha IVa k usmerneniu ECB/2012/27 sa dopĺňa v súlade s prílohou V k tomuto usmerneniu. |
| --- | --- |

10.

Nová príloha IVa k usmerneniu ECB/2012/27 sa dopĺňa v súlade s prílohou V k tomuto usmerneniu.

Článok 2

Nadobudnutie účinnosti a implementácia

1.   Toto usmernenie nadobúda účinnosť v deň jeho oznámenia národným centrálnym bankám členských štátov, ktorých menou je euro.

2.   Národné centrálne banky členských štátov, ktorých menou je euro, prijmú opatrenia potrebné na zabezpečenie súladu s týmto usmernením od 21. novembra 2021 s výnimkou odseku 1 písm. c) a odsekov 7 a 9 prílohy II k tomuto usmerneniu, v súvislosti s ktorým prijmú potrebné opatrenia a uplatňujú ich od 13. júna 2022. Najneskôr do 9. septembra 2021 informujú ECB o textoch a prostriedkoch týkajúcich sa daných opatrení.

Článok 3

Adresáti

Toto usmernenie je určené všetkým centrálnym bankám Eurosystému.

Vo Frankfurte nad Mohanom 20. júla 2021

Za Radu guvernérov ECB

Prezidentka ECB

Christine LAGARDE

---

(1)  Usmernenie Európskej centrálnej banky ECB/2007/2 z 26. apríla 2007 o Transeurópskom automatizovanomon expresnom systéme hrubého zúčtovania platieb v reálnom čase (TARGET2) (Ú. v. EÚ L 237, 8.9.2007, s. 1).

1

(2)  Usmernenie Európskej centrálnej banky ECB/2012/27 z 5. decembra 2012 o Transeurópskom automatizovanom expresnom systéme hrubého vyrovnania platieb v reálnom čase (TARGET2) (Ú. v. EÚ L 30, 30.1.2013, s. 1).

2

---

PRÍLOHA I

Príloha II k usmerneniu ECB/2012/27 sa mení takto:

| 1. | Článok 1 sa mení takto:






  a) | Písmeno a) vo vymedzení pojmu „skupina“ sa nahrádza takto:






  „a) | zoskupenie úverových inštitúcií zahrnutých v konsolidovaných finančných výkazoch materskej spoločnosti, ak je materská spoločnosť povinná predkladať konsolidované finančné výkazy podľa Medzinárodných účtovných štandardov 27 (IAS 27) prijatých podľa nariadenia Komisie (ES) č. 1126/2008 (*1), a pozostáva buď: i) z materskej spoločnosti a jednej alebo viacerých dcérskych spoločností, alebo ii) z dvoch alebo viacerých dcérskych spoločností materskej spoločnosti, alebo |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Článok 1 sa mení takto:

a)

Písmeno a) vo vymedzení pojmu „skupina“ sa nahrádza takto:

„a)

zoskupenie úverových inštitúcií zahrnutých v konsolidovaných finančných výkazoch materskej spoločnosti, ak je materská spoločnosť povinná predkladať konsolidované finančné výkazy podľa Medzinárodných účtovných štandardov 27 (IAS 27) prijatých podľa nariadenia Komisie (ES) č. 1126/2008 (*1), a pozostáva buď: i) z materskej spoločnosti a jednej alebo viacerých dcérskych spoločností, alebo ii) z dvoch alebo viacerých dcérskych spoločností materskej spoločnosti, alebo

(*1)  Nariadenie Komisie (ES) č. 1126/2008 z 3. novembra 2008, ktorým sa v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 prijímajú určité medzinárodné účtovné štandardy (Ú. v. EÚ L 320, 29.11.2008, s. 1).“
  "

| b) | Vymedzenie pojmu „príkaz na okamžitú platbu“ sa nahrádza takto:






  „— | „príkazom na okamžitú platbu“ (instant payment order) sa v súlade so systémom okamžitých úhrad SEPA (SCT Inst) Európskej platobnej rady rozumie platobný pokyn, ktorý možno vykonať 24 hodín denne v ktorýkoľvek kalendárny deň v roku s okamžitým alebo takmer okamžitým spracovaním a oznámením platiteľovi a zahŕňa i) príkazy na okamžitú platbu z TIPS DCA na TIPS DCA; ii) príkazy na okamžitú platbu z TIPS DCA na technický účet TIPS AS; iii) príkazy na okamžitú platbu z technického účtu TIPS AS na TIPS DCA a iv) príkazy na okamžitú platbu z technického účtu TIPS AS na technický účet TIPS AS;“. |
| --- | --- | --- |

b)

Vymedzenie pojmu „príkaz na okamžitú platbu“ sa nahrádza takto:

„—

„príkazom na okamžitú platbu“ (instant payment order) sa v súlade so systémom okamžitých úhrad SEPA (SCT Inst) Európskej platobnej rady rozumie platobný pokyn, ktorý možno vykonať 24 hodín denne v ktorýkoľvek kalendárny deň v roku s okamžitým alebo takmer okamžitým spracovaním a oznámením platiteľovi a zahŕňa i) príkazy na okamžitú platbu z TIPS DCA na TIPS DCA; ii) príkazy na okamžitú platbu z TIPS DCA na technický účet TIPS AS; iii) príkazy na okamžitú platbu z technického účtu TIPS AS na TIPS DCA a iv) príkazy na okamžitú platbu z technického účtu TIPS AS na technický účet TIPS AS;“.

| c) | Dopĺňajú sa tieto vymedzenia pojmov:






  „— | „systémom okamžitých úhrad SEPA (SCT Inst) Európskej platobnej rady“ alebo „systémom SCT Inst“ sa rozumie automatizovaný systém otvorených štandardov, ktorý stanovuje súbor medzibankových pravidiel, ktoré majú dodržiavať účastníci SCT Inst a ktorý umožňuje poskytovateľom platobných služieb v SEPA ponúkať automatizovaný produkt okamžitých úhrad v eurách v rámci SEPA, |
| --- | --- | --- |

c)

Dopĺňajú sa tieto vymedzenia pojmov:

„—

„systémom okamžitých úhrad SEPA (SCT Inst) Európskej platobnej rady“ alebo „systémom SCT Inst“ sa rozumie automatizovaný systém otvorených štandardov, ktorý stanovuje súbor medzibankových pravidiel, ktoré majú dodržiavať účastníci SCT Inst a ktorý umožňuje poskytovateľom platobných služieb v SEPA ponúkať automatizovaný produkt okamžitých úhrad v eurách v rámci SEPA,

| — | „technickým účtom pridruženého systému TIPS“ (technický účet TIPS AS) sa rozumie účet, ktorého majiteľom je pridružený systém alebo CB, ktorá ho vedie v mene pridruženého systému v systéme CB, ktorý je súčasťou TARGET2 a pridružený systém ho používa na účely vyrovnania okamžitých platieb vo svojich účtovných knihách, |
| --- | --- |

—

„technickým účtom pridruženého systému TIPS“ (technický účet TIPS AS) sa rozumie účet, ktorého majiteľom je pridružený systém alebo CB, ktorá ho vedie v mene pridruženého systému v systéme CB, ktorý je súčasťou TARGET2 a pridružený systém ho používa na účely vyrovnania okamžitých platieb vo svojich účtovných knihách,

| — | „príkazom na prevod likvidity z TIPS DCA na technický účet TIPS AS“ sa rozumie pokyn na prevod určitej sumy peňažných prostriedkov z TIPS DCA na technický účet TIPS AS za účelom zvýšenia krytia pozície majiteľa TIPS DCA (alebo pozície iného účastníka pridruženého systému) v účtovných knihách pridruženého systému, |
| --- | --- |

—

„príkazom na prevod likvidity z TIPS DCA na technický účet TIPS AS“ sa rozumie pokyn na prevod určitej sumy peňažných prostriedkov z TIPS DCA na technický účet TIPS AS za účelom zvýšenia krytia pozície majiteľa TIPS DCA (alebo pozície iného účastníka pridruženého systému) v účtovných knihách pridruženého systému,

| — | „príkazom na prevod likvidity z technického účtu TIPS AS na TIPS DCA“ sa rozumie pokyn na prevod určitej sumy peňažných prostriedkov z technického účtu TIPS AS na TIPS DCA za účelom zníženia krytia pozície majiteľa TIPS DCA (alebo pozície iného účastníka pridruženého systému) v účtovných knihách pridruženého systému, |
| --- | --- |

—

„príkazom na prevod likvidity z technického účtu TIPS AS na TIPS DCA“ sa rozumie pokyn na prevod určitej sumy peňažných prostriedkov z technického účtu TIPS AS na TIPS DCA za účelom zníženia krytia pozície majiteľa TIPS DCA (alebo pozície iného účastníka pridruženého systému) v účtovných knihách pridruženého systému,

| — | „dostupnou stranou (reachable party)“ sa rozumie subjekt, ktorý: a) je držiteľom BIC; b) je určený ako dostupná strana majiteľom TIPS DCA alebo pridruženým systémom; c) je korešpondentom, klientom alebo pobočkou majiteľa TIPS DCA alebo je účastníkom pridruženého systému, alebo korešpondentom, klientom alebo pobočkou účastníka pridruženého systému a d) je adresovateľný prostredníctvom platformy TIPS a je schopný zadávať príkazy na okamžitú platbu a prijímať príkazy na okamžitú platbu buď prostredníctvom majiteľa TIPS DCA alebo pridruženého systému alebo priamo, ak mu to povolil majiteľ TIPS DCA alebo pridružený systém.“ |
| --- | --- |

—

„dostupnou stranou (reachable party)“ sa rozumie subjekt, ktorý: a) je držiteľom BIC; b) je určený ako dostupná strana majiteľom TIPS DCA alebo pridruženým systémom; c) je korešpondentom, klientom alebo pobočkou majiteľa TIPS DCA alebo je účastníkom pridruženého systému, alebo korešpondentom, klientom alebo pobočkou účastníka pridruženého systému a d) je adresovateľný prostredníctvom platformy TIPS a je schopný zadávať príkazy na okamžitú platbu a prijímať príkazy na okamžitú platbu buď prostredníctvom majiteľa TIPS DCA alebo pridruženého systému alebo priamo, ak mu to povolil majiteľ TIPS DCA alebo pridružený systém.“

| d) | Vymedzenie pojmu „poskytovateľa sieťových služieb TIPS“ sa vypúšťa. |
| --- | --- |

d)

Vymedzenie pojmu „poskytovateľa sieťových služieb TIPS“ sa vypúšťa.

| 2. | Článok 3 sa mení takto:






  a) | V odseku 2 sa písm. fc) nahrádza takto:






  „fc) | príkazy na prevod likvidity z TIPS DCA na PM a príkazy na prevod likvidity z PM na TIPS DCA;“. |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Článok 3 sa mení takto:

a)

V odseku 2 sa písm. fc) nahrádza takto:

„fc)

príkazy na prevod likvidity z TIPS DCA na PM a príkazy na prevod likvidity z PM na TIPS DCA;“.

| b) | V odseku 2 sa vkladá toto písmeno fd):






  „fd) | príkazy na prevod likvidity z TIPS DCA na technický účet TIPS AS a príkazy na prevod likvidity z technického účtu TIPS AS na TIPS DCA a“. |
| --- | --- | --- |

b)

V odseku 2 sa vkladá toto písmeno fd):

„fd)

príkazy na prevod likvidity z TIPS DCA na technický účet TIPS AS a príkazy na prevod likvidity z technického účtu TIPS AS na TIPS DCA a“.

| c) | Odsek 3 sa nahrádza takto:

  „3.   TARGET2 umožňuje v rámci PM účtov a T2S DCA a TIPS DCA účtov hrubé vyrovnanie platieb v reálnom čase v eurách s vyrovnaním v peniazoch centrálnej banky. TARGET2 je vytvorený a funguje na základe SSP, cez ktorú sa technicky rovnakým spôsobom zadávajú a spracúvajú platobné príkazy a nakoniec aj prijímajú platby. Pokiaľ ide o technické vedenie T2S DCA, TARGET2 je po technickej stránke vytvorený a funguje na základe platformy T2S. Pokiaľ ide o technické vedenie TIPS DCA a technických účtov TIPS AS, TARGET2 je po technickej stránke vytvorený a funguje na základe platformy TIPS.“ |
| --- | --- |

c)

Odsek 3 sa nahrádza takto:

„3.   TARGET2 umožňuje v rámci PM účtov a T2S DCA a TIPS DCA účtov hrubé vyrovnanie platieb v reálnom čase v eurách s vyrovnaním v peniazoch centrálnej banky. TARGET2 je vytvorený a funguje na základe SSP, cez ktorú sa technicky rovnakým spôsobom zadávajú a spracúvajú platobné príkazy a nakoniec aj prijímajú platby. Pokiaľ ide o technické vedenie T2S DCA, TARGET2 je po technickej stránke vytvorený a funguje na základe platformy T2S. Pokiaľ ide o technické vedenie TIPS DCA a technických účtov TIPS AS, TARGET2 je po technickej stránke vytvorený a funguje na základe platformy TIPS.“

| 3. | Článok 5 sa nahrádza takto:

  „Článok 5
  Priami účastníci

  1.   Majitelia PM účtov v TARGET2-[vložiť odkaz na CB/krajinu] sú priamymi účastníkmi a musia spĺňať požiadavky ustanovené v článku 8 ods. 1 a 2. Musia mať aspoň jeden PM účet v [vložiť názov CB]. Majitelia PM účtov, ktorí pristúpili k uplatňovaniu systému SCT Inst podpísaním dohody o uplatňovaní systému okamžitých úhrad SEPA, sú a zostanú neustále dostupní v rámci platformy TIPS, a to buď ako majitelia TIPS DCA, alebo ako dostupné strany prostredníctvom majiteľa TIPS DCA.


  2.   Majitelia PM účtov môžu určiť adresovateľných držiteľov BIC bez ohľadu na miesto ich usadenia. Majitelia PM účtov môžu určiť adresovateľných držiteľov BIC, ktorí pristúpili k uplatňovaniu systému SCT Inst podpísaním dohody o uplatňovaní systému okamžitých úhrad SEPA, iba ak tieto subjekty sú a zostanú dostupné v rámci platformy TIPS, a to buď ako majitelia TIPS DCA, alebo ako dostupné strany prostredníctvom majiteľa TIPS DCA.


  3.   Majitelia PM účtov môžu určiť subjekty za nepriamych účastníkov v PM za predpokladu, že sú splnené podmienky ustanovené v článku 6. Majitelia PM účtov môžu za nepriamych účastníkov určiť subjekty, ktoré pristúpili k uplatňovaniu systému SCT Inst podpísaním dohody o uplatňovaní systému okamžitých úhrad SEPA, iba ak tieto subjekty sú a zostanú dostupné v rámci platformy TIPS, a to buď ako majitelia TIPS DCA v [vložiť názov CB], alebo ako dostupné strany prostredníctvom majiteľa TIPS DCA.


  4.   Multiadresný prístup prostredníctvom pobočiek možno poskytnúť takto:






  a) | úverová inštitúcia v zmysle článku 4 ods. 1 písm. a) alebo b) tejto prílohy, ktorá bola uznaná za majiteľov PM účtov, môže udeliť prístup k svojmu PM účtu jednej alebo viacerým svojim pobočkám usadeným v Únii alebo EHP, aby priamo zadávali platobné príkazy a/alebo prijímali platby, za predpokladu, že [vložiť názov CB] bola zodpovedajúcim spôsobom informovaná; |
| --- | --- | --- |

3.

Článok 5 sa nahrádza takto:

„Článok 5

Priami účastníci

1.   Majitelia PM účtov v TARGET2-[vložiť odkaz na CB/krajinu] sú priamymi účastníkmi a musia spĺňať požiadavky ustanovené v článku 8 ods. 1 a 2. Musia mať aspoň jeden PM účet v [vložiť názov CB]. Majitelia PM účtov, ktorí pristúpili k uplatňovaniu systému SCT Inst podpísaním dohody o uplatňovaní systému okamžitých úhrad SEPA, sú a zostanú neustále dostupní v rámci platformy TIPS, a to buď ako majitelia TIPS DCA, alebo ako dostupné strany prostredníctvom majiteľa TIPS DCA.

2.   Majitelia PM účtov môžu určiť adresovateľných držiteľov BIC bez ohľadu na miesto ich usadenia. Majitelia PM účtov môžu určiť adresovateľných držiteľov BIC, ktorí pristúpili k uplatňovaniu systému SCT Inst podpísaním dohody o uplatňovaní systému okamžitých úhrad SEPA, iba ak tieto subjekty sú a zostanú dostupné v rámci platformy TIPS, a to buď ako majitelia TIPS DCA, alebo ako dostupné strany prostredníctvom majiteľa TIPS DCA.

3.   Majitelia PM účtov môžu určiť subjekty za nepriamych účastníkov v PM za predpokladu, že sú splnené podmienky ustanovené v článku 6. Majitelia PM účtov môžu za nepriamych účastníkov určiť subjekty, ktoré pristúpili k uplatňovaniu systému SCT Inst podpísaním dohody o uplatňovaní systému okamžitých úhrad SEPA, iba ak tieto subjekty sú a zostanú dostupné v rámci platformy TIPS, a to buď ako majitelia TIPS DCA v [vložiť názov CB], alebo ako dostupné strany prostredníctvom majiteľa TIPS DCA.

4.   Multiadresný prístup prostredníctvom pobočiek možno poskytnúť takto:

a)

úverová inštitúcia v zmysle článku 4 ods. 1 písm. a) alebo b) tejto prílohy, ktorá bola uznaná za majiteľov PM účtov, môže udeliť prístup k svojmu PM účtu jednej alebo viacerým svojim pobočkám usadeným v Únii alebo EHP, aby priamo zadávali platobné príkazy a/alebo prijímali platby, za predpokladu, že [vložiť názov CB] bola zodpovedajúcim spôsobom informovaná;

| b) | ak bola pobočka úverovej inštitúcie uznaná za majiteľov PM účtov, ostatné pobočky toho istého právneho subjektu a/alebo jeho ústredie, v oboch prípadoch za predpokladu, že sú usadené v Únii alebo EHP, môžu mať prístup k PM účtu tejto pobočky za predpokladu, že informovali [vložiť názov CB].“ |
| --- | --- |

b)

ak bola pobočka úverovej inštitúcie uznaná za majiteľov PM účtov, ostatné pobočky toho istého právneho subjektu a/alebo jeho ústredie, v oboch prípadoch za predpokladu, že sú usadené v Únii alebo EHP, môžu mať prístup k PM účtu tejto pobočky za predpokladu, že informovali [vložiť názov CB].“

| 4. | V článku 12 sa odsek 5 nahrádza takto:

  „5.   PM účty a ich podúčty sa úročia percentom nula alebo úrokovou sadzbou pre jednodňové sterilizačné operácie podľa toho, ktorá z týchto sadzieb je nižšia, pokiaľ sa nepoužívajú na udržiavanie povinných minimálnych rezerv alebo prebytočných rezerv.
  V prípade povinných minimálnych rezerv sú výpočet a platba za ich udržiavanie vo forme odmeny upravené nariadením Rady (ES) č. 2531/98 (*2) a nariadením Európskej centrálnej banky (EÚ) 2021/378 (ECB/2021/1) (*3).
  V prípade prebytočných rezerv sú výpočet a platba za ich udržiavanie vo forme odmeny upravené rozhodnutím (EÚ) 2019/1743 (ECB/2019/31) (*4).


  (*2)  Nariadenie Rady (ES) č. 2531/98 z 23. novembra 1998, ktoré sa týka uplatnenia minimálnych rezerv Európskou centrálnou bankou (Ú. v. ES L 318, 27.11.1998, s. 1)."


  (*3)  Nariadenie Európskej centrálnej banky (EÚ) 2021/378 z 22. januára 2021 o uplatňovaní požiadaviek na povinné minimálne rezervy (ECB/2021/1) (Ú. v. EÚ L 73, 3.3.2021, s. 1)."


  (*4)  Rozhodnutie Európskej centrálnej banky (EÚ) 2019/1743 z 15. októbra 2019 o úročení prebytočných rezerv a niektorých vkladov (ECB/2019/31) (Ú. v. EÚ L 267, 21.10.2019, s. 12).“;" |
| --- | --- |

4.

V článku 12 sa odsek 5 nahrádza takto:

„5.   PM účty a ich podúčty sa úročia percentom nula alebo úrokovou sadzbou pre jednodňové sterilizačné operácie podľa toho, ktorá z týchto sadzieb je nižšia, pokiaľ sa nepoužívajú na udržiavanie povinných minimálnych rezerv alebo prebytočných rezerv.

V prípade povinných minimálnych rezerv sú výpočet a platba za ich udržiavanie vo forme odmeny upravené nariadením Rady (ES) č. 2531/98 (*2) a nariadením Európskej centrálnej banky (EÚ) 2021/378 (ECB/2021/1) (*3).

V prípade prebytočných rezerv sú výpočet a platba za ich udržiavanie vo forme odmeny upravené rozhodnutím (EÚ) 2019/1743 (ECB/2019/31) (*4).

(*2)  Nariadenie Rady (ES) č. 2531/98 z 23. novembra 1998, ktoré sa týka uplatnenia minimálnych rezerv Európskou centrálnou bankou (Ú. v. ES L 318, 27.11.1998, s. 1)."

*2

(*3)  Nariadenie Európskej centrálnej banky (EÚ) 2021/378 z 22. januára 2021 o uplatňovaní požiadaviek na povinné minimálne rezervy (ECB/2021/1) (Ú. v. EÚ L 73, 3.3.2021, s. 1)."

*3

(*4)  Rozhodnutie Európskej centrálnej banky (EÚ) 2019/1743 z 15. októbra 2019 o úročení prebytočných rezerv a niektorých vkladov (ECB/2019/31) (Ú. v. EÚ L 267, 21.10.2019, s. 12).“;"

*4

| 5. | Článok 28 sa nahrádza takto:

  „Článok 28
  Požiadavky na bezpečnosť a kontrolné postupy

  1.   Účastníci implementujú primerané bezpečnostné kontrolné mechanizmy na ochranu ich systémov pred neoprávneným prístupom a použitím. Účastníci sú výlučne zodpovední za primeranú ochranu dôvernosti, integrity a dostupnosti ich systémov.


  2.   Účastníci oznamujú [vložiť názov CB] každú udalosť ohrozujúcu bezpečnosť v ich technickej infraštruktúre a podľa potreby udalosti ohrozujúce bezpečnosť, ktoré nastanú v technickej infraštruktúre poskytovateľov, ktorí sú tretími osobami. [vložiť názov CB] môže požadovať ďalšie informácie o udalosti, a ak je to potrebné, požadovať, aby účastník prijal opatrenia potrebné na zabránenie opätovného výskytu takejto udalosti.


  3.   [vložiť názov CB] môže stanoviť ďalšie bezpečnostné požiadavky, najmä s ohľadom na kybernetickú bezpečnosť alebo predchádzanie podvodom, pre všetkých účastníkov a/alebo účastníkov, ktorých považuje za dôležitých v tomto ohľade.


  4.   Účastníci poskytnú [vložiť názov CB]: i) trvalý prístup k svojmu potvrdeniu o splnení požiadaviek nimi zvoleného poskytovateľa sieťových služieb na bezpečnosť koncového bodu a ii) každoročne vyhlásenie o vlastnej certifikácii pre TARGET2, ktoré je v anglickom jazyku uverejnené na webovom sídle [vložiť názov CB] a na webovom sídle ECB.


  4a.   [Vložiť názov CB] posúdi vyhlásenie (vyhlásenia) účastníka o vlastnej certifikácii týkajúcej sa úrovne súladu s každou z požiadaviek stanovených v požiadavkách na vlastnú certifikáciu pre TARGET2. Tieto požiadavky sú uvedené v dodatku VIII, ktorý popri dodatkoch uvedených v článku 2 ods. 1 tvorí neoddeliteľnú súčasť týchto podmienok.


  4b.   Úroveň súladu účastníka s požiadavkami na vlastnú certifikáciu pre TARGET2 sa kategorizuje vo vzostupnom poradí závažnosti takto: „úplný súlad“, „menej závažný nesúlad“ alebo „závažný nesúlad“. Platia tieto kritériá: úplný súlad sa dosiahne, ak účastníci spĺňajú 100 % požiadaviek; k menej závažnému nesúladu dochádza vtedy, keď účastník spĺňa menej ako 100 %, ale nie menej ako 66 % požiadaviek, a k závažnému nesúladu, ak účastník spĺňa menej ako 66 % požiadaviek. Ak účastník preukáže, že sa naňho určitá požiadavka nevzťahuje, na účely kategorizácie sa to považuje za splnenie príslušnej požiadavky. Účastník, ktorý nedosahuje „úplný súlad“, predloží akčný plán, v ktorom preukáže, ako zamýšľa dosiahnuť úplný súlad. [Vložiť názov CB] informuje príslušné orgány dohľadu o stave plnenia požiadaviek takýmto účastníkom.


  4c.   Ak účastník odmietne poskytnúť trvalý prístup k svojmu potvrdeniu o splnení požiadaviek ním zvoleného poskytovateľasieťových služieb na bezpečnosť koncového bodu alebo neposkytne vlastnú certifikáciu pre TARGET2, úroveň súladu účastníka sa kategorizuje ako „závažný nesúlad“.


  4d.   [Vložiť názov CB] každoročne opätovne posúdi úroveň súladu účastníkov.


  4e.   [Vložiť názov CB] môže účastníkom, ktorých úroveň súladu bola posúdená ako menej závažný nesúlad alebo závažný nesúlad, uložiť tieto nápravné opatrenia vo vzostupnom poradí závažnosti:






  i) | posilnené monitorovanie: účastník predkladá [vložiť názov CB] mesačnú správu o pokroku pri riešení nesúladu, ktorú podpisuje riadiaci pracovník. Účastníkovi sa za každý dotknutý účet dodatočne uloží mesačný sankčný poplatok, ktorý sa rovná jeho mesačnému poplatku stanovenému v odseku 1 dodatku VI bez transakčných poplatkov. Toto nápravné opatrenie sa môže uložiť v prípade, že úroveň súladu účastníka bola dvakrát po sebe posúdená ako menej závažný nesúlad alebo bola posúdená ako závažný nesúlad; |
| --- | --- | --- |

5.

Článok 28 sa nahrádza takto:

„Článok 28

Požiadavky na bezpečnosť a kontrolné postupy

1.   Účastníci implementujú primerané bezpečnostné kontrolné mechanizmy na ochranu ich systémov pred neoprávneným prístupom a použitím. Účastníci sú výlučne zodpovední za primeranú ochranu dôvernosti, integrity a dostupnosti ich systémov.

2.   Účastníci oznamujú [vložiť názov CB] každú udalosť ohrozujúcu bezpečnosť v ich technickej infraštruktúre a podľa potreby udalosti ohrozujúce bezpečnosť, ktoré nastanú v technickej infraštruktúre poskytovateľov, ktorí sú tretími osobami. [vložiť názov CB] môže požadovať ďalšie informácie o udalosti, a ak je to potrebné, požadovať, aby účastník prijal opatrenia potrebné na zabránenie opätovného výskytu takejto udalosti.

3.   [vložiť názov CB] môže stanoviť ďalšie bezpečnostné požiadavky, najmä s ohľadom na kybernetickú bezpečnosť alebo predchádzanie podvodom, pre všetkých účastníkov a/alebo účastníkov, ktorých považuje za dôležitých v tomto ohľade.

4.   Účastníci poskytnú [vložiť názov CB]: i) trvalý prístup k svojmu potvrdeniu o splnení požiadaviek nimi zvoleného poskytovateľa sieťových služieb na bezpečnosť koncového bodu a ii) každoročne vyhlásenie o vlastnej certifikácii pre TARGET2, ktoré je v anglickom jazyku uverejnené na webovom sídle [vložiť názov CB] a na webovom sídle ECB.

4a.   [Vložiť názov CB] posúdi vyhlásenie (vyhlásenia) účastníka o vlastnej certifikácii týkajúcej sa úrovne súladu s každou z požiadaviek stanovených v požiadavkách na vlastnú certifikáciu pre TARGET2. Tieto požiadavky sú uvedené v dodatku VIII, ktorý popri dodatkoch uvedených v článku 2 ods. 1 tvorí neoddeliteľnú súčasť týchto podmienok.

4b.   Úroveň súladu účastníka s požiadavkami na vlastnú certifikáciu pre TARGET2 sa kategorizuje vo vzostupnom poradí závažnosti takto: „úplný súlad“, „menej závažný nesúlad“ alebo „závažný nesúlad“. Platia tieto kritériá: úplný súlad sa dosiahne, ak účastníci spĺňajú 100 % požiadaviek; k menej závažnému nesúladu dochádza vtedy, keď účastník spĺňa menej ako 100 %, ale nie menej ako 66 % požiadaviek, a k závažnému nesúladu, ak účastník spĺňa menej ako 66 % požiadaviek. Ak účastník preukáže, že sa naňho určitá požiadavka nevzťahuje, na účely kategorizácie sa to považuje za splnenie príslušnej požiadavky. Účastník, ktorý nedosahuje „úplný súlad“, predloží akčný plán, v ktorom preukáže, ako zamýšľa dosiahnuť úplný súlad. [Vložiť názov CB] informuje príslušné orgány dohľadu o stave plnenia požiadaviek takýmto účastníkom.

4c.   Ak účastník odmietne poskytnúť trvalý prístup k svojmu potvrdeniu o splnení požiadaviek ním zvoleného poskytovateľasieťových služieb na bezpečnosť koncového bodu alebo neposkytne vlastnú certifikáciu pre TARGET2, úroveň súladu účastníka sa kategorizuje ako „závažný nesúlad“.

4d.   [Vložiť názov CB] každoročne opätovne posúdi úroveň súladu účastníkov.

4e.   [Vložiť názov CB] môže účastníkom, ktorých úroveň súladu bola posúdená ako menej závažný nesúlad alebo závažný nesúlad, uložiť tieto nápravné opatrenia vo vzostupnom poradí závažnosti:

i)

posilnené monitorovanie: účastník predkladá [vložiť názov CB] mesačnú správu o pokroku pri riešení nesúladu, ktorú podpisuje riadiaci pracovník. Účastníkovi sa za každý dotknutý účet dodatočne uloží mesačný sankčný poplatok, ktorý sa rovná jeho mesačnému poplatku stanovenému v odseku 1 dodatku VI bez transakčných poplatkov. Toto nápravné opatrenie sa môže uložiť v prípade, že úroveň súladu účastníka bola dvakrát po sebe posúdená ako menej závažný nesúlad alebo bola posúdená ako závažný nesúlad;

| ii) | pozastavenie účasti: účasť v TARGET2-[vložiť odkaz na CB/krajinu] sa môže pozastaviť za okolností uvedených v článku 34 ods. 2 písm. b) a c) tejto prílohy. Odchylne od článku 34 tejto prílohy sa na takéto pozastavenie účasti účastníka vzťahuje výpovedná doba 3 mesiace. Účastníkovi sa za každý pozastavený účet uloží mesačný sankčný poplatok vo výške, ktorá predstavuje dvojnásobok jeho mesačného poplatku stanoveného v odseku 1 dodatku VI bez transakčných poplatkov. Toto nápravné opatrenie sa môže uložiť v prípade, že úroveň súladu účastníka bola dvakrát po sebe posúdená ako závažný nesúlad; |
| --- | --- |

ii)

pozastavenie účasti: účasť v TARGET2-[vložiť odkaz na CB/krajinu] sa môže pozastaviť za okolností uvedených v článku 34 ods. 2 písm. b) a c) tejto prílohy. Odchylne od článku 34 tejto prílohy sa na takéto pozastavenie účasti účastníka vzťahuje výpovedná doba 3 mesiace. Účastníkovi sa za každý pozastavený účet uloží mesačný sankčný poplatok vo výške, ktorá predstavuje dvojnásobok jeho mesačného poplatku stanoveného v odseku 1 dodatku VI bez transakčných poplatkov. Toto nápravné opatrenie sa môže uložiť v prípade, že úroveň súladu účastníka bola dvakrát po sebe posúdená ako závažný nesúlad;

| iii) | ukončenie účasti: účasť v TARGET2-[vložiť odkaz na CB/krajinu] sa môže ukončiť za okolností uvedených v článku 34 ods. 2 písm. b) a c) tejto prílohy. Odchylne od článku 34 tejto prílohy sa na takéto ukončenie účasti účastníka vzťahuje výpovedná doba 3 mesiace. Účastníkovi sa uloží dodatočný sankčný poplatok vo výške 1 000 EUR za každý zrušený účet. Toto nápravné opatrenie sa môže uložiť, ak účastník po troch mesiacoch pozastavenia účasti nevyriešil závažný nesúlad k spokojnosti [vložiť názov CB]. |
| --- | --- |

iii)

ukončenie účasti: účasť v TARGET2-[vložiť odkaz na CB/krajinu] sa môže ukončiť za okolností uvedených v článku 34 ods. 2 písm. b) a c) tejto prílohy. Odchylne od článku 34 tejto prílohy sa na takéto ukončenie účasti účastníka vzťahuje výpovedná doba 3 mesiace. Účastníkovi sa uloží dodatočný sankčný poplatok vo výške 1 000 EUR za každý zrušený účet. Toto nápravné opatrenie sa môže uložiť, ak účastník po troch mesiacoch pozastavenia účasti nevyriešil závažný nesúlad k spokojnosti [vložiť názov CB].

5.   Účastníci, ktorí v súlade s článkom 5 ods. 2, 3 a 4 umožňujú tretím osobám prístup k ich PM účtom, sú povinní prijať opatrenia vo vzťahu k riziku vyplývajúcemu z umožnenia takéhoto prístupu v súlade s bezpečnostnými požiadavkami ustanovenými v odsekoch 1 až 4e tohto článku. Vo vlastnej certifikácii podľa odseku 4 sa uvedie, že účastník ukladá splnenie požiadaviek poskytovateľa sieťových služieb TARGET2 na bezpečnosť koncového bodu tretím osobám, ktoré majú prístup k PM účtu tohto účastníka.“

| 6. | Článok 39 ods. 1 sa nahrádza takto:

  „1.   Predpokladá sa, že účastníci sú si vedomí všetkých povinnosti, ktoré sa na nich vzťahujú v súvislosti s právnymi predpismi o ochrane údajov, tieto povinnosti si plnia a sú schopní preukázať ich plnenie dotknutým príslušným orgánom. Predpokladá sa, že sú si vedomí všetkých povinností, ktoré sa na nich vzťahujú v súvislosti s právnymi predpismi, o predchádzaní praniu špinavých peňazí, financovaní terorizmu, o činnostiach v jadrovej oblasti citlivých z hľadiska šírenia jadrových zbraní a vývoji nosičov jadrových zbraní, a tieto povinnosti si plnia, najmä pokiaľ ide o implementáciu zodpovedajúcich opatrení týkajúcich sa platieb zaúčtovaných na ťarchu alebo pripísaných v prospech ich PM účtov. Účastníci zabezpečia, aby boli informovaní o politike obnovenia údajov poskytovateľa sieťových služieb v TARGET2 pred tým, ako uzavrú zmluvný vzťah s poskytovateľom sieťových služieb v TARGET2.“ |
| --- | --- |

6.

Článok 39 ods. 1 sa nahrádza takto:

„1.   Predpokladá sa, že účastníci sú si vedomí všetkých povinnosti, ktoré sa na nich vzťahujú v súvislosti s právnymi predpismi o ochrane údajov, tieto povinnosti si plnia a sú schopní preukázať ich plnenie dotknutým príslušným orgánom. Predpokladá sa, že sú si vedomí všetkých povinností, ktoré sa na nich vzťahujú v súvislosti s právnymi predpismi, o predchádzaní praniu špinavých peňazí, financovaní terorizmu, o činnostiach v jadrovej oblasti citlivých z hľadiska šírenia jadrových zbraní a vývoji nosičov jadrových zbraní, a tieto povinnosti si plnia, najmä pokiaľ ide o implementáciu zodpovedajúcich opatrení týkajúcich sa platieb zaúčtovaných na ťarchu alebo pripísaných v prospech ich PM účtov. Účastníci zabezpečia, aby boli informovaní o politike obnovenia údajov poskytovateľa sieťových služieb v TARGET2 pred tým, ako uzavrú zmluvný vzťah s poskytovateľom sieťových služieb v TARGET2.“

| 7. | Vkladá sa článok 45a, ktorý znie:

  „Článok 45a
  Prechodné ustanovenia

  1.   Po uvedení systému TARGET do prevádzky a po ukončení prevádzky systému TARGET2 sa zostatky na PM účtoch prevedú na príslušné nástupnícke účty majiteľa účtu v systéme TARGET.


  2.   Požiadavka, aby majitelia PM účtov, nepriami účastníci a adresovateľní držitelia BIC, ktorí uplatňujú systém SCT Inst boli dostupní v rámci platformy TIPS podľa článku 5, sa uplatňuje od 25. februára 2022.“ |
| --- | --- |

7.

Vkladá sa článok 45a, ktorý znie:

„Článok 45a

Prechodné ustanovenia

1.   Po uvedení systému TARGET do prevádzky a po ukončení prevádzky systému TARGET2 sa zostatky na PM účtoch prevedú na príslušné nástupnícke účty majiteľa účtu v systéme TARGET.

2.   Požiadavka, aby majitelia PM účtov, nepriami účastníci a adresovateľní držitelia BIC, ktorí uplatňujú systém SCT Inst boli dostupní v rámci platformy TIPS podľa článku 5, sa uplatňuje od 25. februára 2022.“

| 8. | V dodatku I odsek 8 bod 4 sa písm. b) nahrádza takto:






  „b) | režim „od užívateľa k aplikácii“ (U2A)
  U2A umožňuje priamu komunikáciu medzi účastníkom a ICM. Informácia sa zobrazuje v prehliadači spustenom na počítačovom systéme (SWIFT Alliance WebStation alebo iné rozhranie podľa požiadavky SWIFT). Pre umožnenie U2A prístupu musí IT infraštruktúra podporovať cookies. Ďalšie podrobnosti sú uvedené v Užívateľskej príručke ICM.“ |
| --- | --- | --- |

8.

V dodatku I odsek 8 bod 4 sa písm. b) nahrádza takto:

„b)

režim „od užívateľa k aplikácii“ (U2A)

U2A umožňuje priamu komunikáciu medzi účastníkom a ICM. Informácia sa zobrazuje v prehliadači spustenom na počítačovom systéme (SWIFT Alliance WebStation alebo iné rozhranie podľa požiadavky SWIFT). Pre umožnenie U2A prístupu musí IT infraštruktúra podporovať cookies. Ďalšie podrobnosti sú uvedené v Užívateľskej príručke ICM.“

| 9. | V dodatku IV ods. 6 sa písm. b) nahrádza takto:






  „g) | pre spracúvanie platobných príkazov v núdzovej prevádzke účastníci zabezpečia akceptovateľné aktíva ako kolaterál. Prichádzajúce núdzové platby možno počas núdzovej prevádzky použiť s cieľom financovať odchádzajúce núdzové platby. Na účely núdzovej prevádzky [vložiť názov CB] neberie do úvahy dostupnú likviditu účastníkov.“ |
| --- | --- | --- |

9.

V dodatku IV ods. 6 sa písm. b) nahrádza takto:

„g)

pre spracúvanie platobných príkazov v núdzovej prevádzke účastníci zabezpečia akceptovateľné aktíva ako kolaterál. Prichádzajúce núdzové platby možno počas núdzovej prevádzky použiť s cieľom financovať odchádzajúce núdzové platby. Na účely núdzovej prevádzky [vložiť názov CB] neberie do úvahy dostupnú likviditu účastníkov.“

| 10. | Text uvedený v prílohe VI k tomuto usmerneniu sa vkladá ako nový dodatok VIII prílohy II k usmerneniu ECB/2012/27. |
| --- | --- |

10.

Text uvedený v prílohe VI k tomuto usmerneniu sa vkladá ako nový dodatok VIII prílohy II k usmerneniu ECB/2012/27.

---

(*1)  Nariadenie Komisie (ES) č. 1126/2008 z 3. novembra 2008, ktorým sa v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 prijímajú určité medzinárodné účtovné štandardy (Ú. v. EÚ L 320, 29.11.2008, s. 1).“

*1

(*2)  Nariadenie Rady (ES) č. 2531/98 z 23. novembra 1998, ktoré sa týka uplatnenia minimálnych rezerv Európskou centrálnou bankou (Ú. v. ES L 318, 27.11.1998, s. 1).

*2

(*3)  Nariadenie Európskej centrálnej banky (EÚ) 2021/378 z 22. januára 2021 o uplatňovaní požiadaviek na povinné minimálne rezervy (ECB/2021/1) (Ú. v. EÚ L 73, 3.3.2021, s. 1).

*3

(*4)  Rozhodnutie Európskej centrálnej banky (EÚ) 2019/1743 z 15. októbra 2019 o úročení prebytočných rezerv a niektorých vkladov (ECB/2019/31) (Ú. v. EÚ L 267, 21.10.2019, s. 12).“;“

*4

---

PRÍLOHA II

Príloha IIa k usmerneniu ECB/2012/27 sa mení takto:

| 1. | Článok 1 sa mení takto:






  a) | Vymedzenie pojmu „príkaz na okamžitú platbu“ sa nahrádza takto:






  „— | „príkazom na okamžitú platbu“ (instant payment order) sa v súlade so systémom okamžitých úhrad SEPA (SCT Inst) Európskej platobnej rady rozumie platobný pokyn, ktorý možno vykonať 24 hodín denne v ktorýkoľvek kalendárny deň v roku s okamžitým alebo takmer okamžitým spracovaním a oznámením platiteľovi a zahŕňa i) príkazy na okamžitú platbu z TIPS DCA na TIPS DCA; ii) príkazy na okamžitú platbu z TIPS DCA na technický účet TIPS AS; iii) príkazy na okamžitú platbu z technického účtu TIPS AS na TIPS DCA a iv) príkazy na okamžitú platbu z technického účtu TIPS AS na technický účet TIPS AS;“. |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Článok 1 sa mení takto:

a)

Vymedzenie pojmu „príkaz na okamžitú platbu“ sa nahrádza takto:

„—

„príkazom na okamžitú platbu“ (instant payment order) sa v súlade so systémom okamžitých úhrad SEPA (SCT Inst) Európskej platobnej rady rozumie platobný pokyn, ktorý možno vykonať 24 hodín denne v ktorýkoľvek kalendárny deň v roku s okamžitým alebo takmer okamžitým spracovaním a oznámením platiteľovi a zahŕňa i) príkazy na okamžitú platbu z TIPS DCA na TIPS DCA; ii) príkazy na okamžitú platbu z TIPS DCA na technický účet TIPS AS; iii) príkazy na okamžitú platbu z technického účtu TIPS AS na TIPS DCA a iv) príkazy na okamžitú platbu z technického účtu TIPS AS na technický účet TIPS AS;“.

| b) | Dopĺňa sa toto vymedzenie pojmov:






  „— | „technickým účtom pridruženého systému TIPS“ (technický účet TIPS AS) sa rozumie účet, ktorého majiteľom je pridružený systém alebo CB, ktorá ho vedie v mene pridruženého systému v systéme CB, ktorý je súčasťou TARGET2, a pridružený systém ho používa na účely vyrovnania okamžitých platieb vo svojich účtovných knihách, |
| --- | --- | --- |

b)

Dopĺňa sa toto vymedzenie pojmov:

„—

„technickým účtom pridruženého systému TIPS“ (technický účet TIPS AS) sa rozumie účet, ktorého majiteľom je pridružený systém alebo CB, ktorá ho vedie v mene pridruženého systému v systéme CB, ktorý je súčasťou TARGET2, a pridružený systém ho používa na účely vyrovnania okamžitých platieb vo svojich účtovných knihách,

| — | „príkazom na prevod likvidity z TIPS DCA na technický účet TIPS AS“ sa rozumie pokyn na prevod určitej sumy peňažných prostriedkov z TIPS DCA na technický účet TIPS AS za účelom zvýšenia krytia pozície majiteľa TIPS DCA (alebo pozície iného účastníka pridruženého systému) v účtovných knihách pridruženého systému, |
| --- | --- |

—

„príkazom na prevod likvidity z TIPS DCA na technický účet TIPS AS“ sa rozumie pokyn na prevod určitej sumy peňažných prostriedkov z TIPS DCA na technický účet TIPS AS za účelom zvýšenia krytia pozície majiteľa TIPS DCA (alebo pozície iného účastníka pridruženého systému) v účtovných knihách pridruženého systému,

| — | „príkazom na prevod likvidity z technického účtu TIPS AS na TIPS DCA“ sa rozumie pokyn na prevod určitej sumy peňažných prostriedkov z technického účtu TIPS AS na TIPS DCA za účelom zníženia krytia pozície majiteľa TIPS DCA (alebo pozície iného účastníka pridruženého systému) v účtovných knihách pridruženého systému, |
| --- | --- |

—

„príkazom na prevod likvidity z technického účtu TIPS AS na TIPS DCA“ sa rozumie pokyn na prevod určitej sumy peňažných prostriedkov z technického účtu TIPS AS na TIPS DCA za účelom zníženia krytia pozície majiteľa TIPS DCA (alebo pozície iného účastníka pridruženého systému) v účtovných knihách pridruženého systému,

| — | „poskytovateľom sieťových služieb“ sa rozumie podnik, ktorému Eurosystém udelil koncesiu na poskytovanie služieb pripojenia prostredníctvom jednotného portálu trhovej infraštruktúry Eurosystému.“ |
| --- | --- |

—

„poskytovateľom sieťových služieb“ sa rozumie podnik, ktorému Eurosystém udelil koncesiu na poskytovanie služieb pripojenia prostredníctvom jednotného portálu trhovej infraštruktúry Eurosystému.“

| c) | Vymedzenie pojmu „poskytovateľ sieťových služieb T2S“ sa vypúšťa. |
| --- | --- |

c)

Vymedzenie pojmu „poskytovateľ sieťových služieb T2S“ sa vypúšťa.

| 2. | V článku 4 ods. 2 sa písmeno fc) nahrádza takto:






  „fc) | príkazy na prevod likvidity z TIPS DCA na PM a príkazy na prevod likvidity z PM na TIPS DCA;“. |
| --- | --- | --- |

2.

V článku 4 ods. 2 sa písmeno fc) nahrádza takto:

„fc)

príkazy na prevod likvidity z TIPS DCA na PM a príkazy na prevod likvidity z PM na TIPS DCA;“.

| 3. | V článku 4 ods. 2 sa vkladá písmeno fd):






  „fd) | príkazy na prevod likvidity z TIPS DCA na technický účet TIPS AS a príkazy na prevod likvidity z technického účtu TIPS AS na TIPS DCA a“. |
| --- | --- | --- |

3.

V článku 4 ods. 2 sa vkladá písmeno fd):

„fd)

príkazy na prevod likvidity z TIPS DCA na technický účet TIPS AS a príkazy na prevod likvidity z technického účtu TIPS AS na TIPS DCA a“.

| 4. | Článok 4 ods. 3 sa nahrádza takto:

  „3.   TARGET2 umožňuje v rámci PM účtov a T2S DCA a TIPS DCA účtov hrubé vyrovnanie platieb v reálnom čase v eurách s vyrovnaním v peniazoch centrálnej banky. TARGET2 je vytvorený a funguje na základe SSP, cez ktorú sa technicky rovnakým spôsobom zadávajú a spracúvajú platobné príkazy a nakoniec aj prijímajú platby. Pokiaľ ide o technické vedenie T2S DCA, TARGET2 je po technickej stránke vytvorený a funguje na základe platformy T2S. Pokiaľ ide o technické vedenie TIPS DCA a technických účtov TIPS AS, TARGET2 je po technickej stránke vytvorený a funguje na základe platformy TIPS. [Vložiť názov CB] je poskytovateľom služieb podľa týchto podmienok. Konanie národných centrálnych bánk poskytujúcich SSP a štyroch centrálnych bánk a ich opomenutie konať sa považuje za konanie a opomenutie konať [vložiť názov CB], za ktoré táto banka nesie zodpovednosť v súlade s článkom 21 tejto prílohy. Účasť podľa týchto podmienok nezakladá zmluvný vzťah medzi majiteľmi T2S DCA a národnými centrálnymi bankami poskytujúcimi SSP alebo štyrmi centrálnymi bankami, ak niektorá z nich koná v tomto postavení. Pokyny, správy alebo informácie, ktoré majiteľ T2S DCA dostane z SSP alebo platformy T2S, alebo pošle na SSP alebo platformu T2S, a ktoré sa týkajú služieb poskytovaných podľa týchto podmienok, sa považujú za prijaté alebo poslané [vložiť názov CB].“ |
| --- | --- |

4.

Článok 4 ods. 3 sa nahrádza takto:

„3.   TARGET2 umožňuje v rámci PM účtov a T2S DCA a TIPS DCA účtov hrubé vyrovnanie platieb v reálnom čase v eurách s vyrovnaním v peniazoch centrálnej banky. TARGET2 je vytvorený a funguje na základe SSP, cez ktorú sa technicky rovnakým spôsobom zadávajú a spracúvajú platobné príkazy a nakoniec aj prijímajú platby. Pokiaľ ide o technické vedenie T2S DCA, TARGET2 je po technickej stránke vytvorený a funguje na základe platformy T2S. Pokiaľ ide o technické vedenie TIPS DCA a technických účtov TIPS AS, TARGET2 je po technickej stránke vytvorený a funguje na základe platformy TIPS. [Vložiť názov CB] je poskytovateľom služieb podľa týchto podmienok. Konanie národných centrálnych bánk poskytujúcich SSP a štyroch centrálnych bánk a ich opomenutie konať sa považuje za konanie a opomenutie konať [vložiť názov CB], za ktoré táto banka nesie zodpovednosť v súlade s článkom 21 tejto prílohy. Účasť podľa týchto podmienok nezakladá zmluvný vzťah medzi majiteľmi T2S DCA a národnými centrálnymi bankami poskytujúcimi SSP alebo štyrmi centrálnymi bankami, ak niektorá z nich koná v tomto postavení. Pokyny, správy alebo informácie, ktoré majiteľ T2S DCA dostane z SSP alebo platformy T2S, alebo pošle na SSP alebo platformu T2S, a ktoré sa týkajú služieb poskytovaných podľa týchto podmienok, sa považujú za prijaté alebo poslané [vložiť názov CB].“

| 5. | Článok 8 ods. 3 sa nahrádza takto:

  „3.   Ak [vložiť názov CB] vyhovela žiadosti majiteľa T2S DCA podľa odseku 1, má sa za to, že tento majiteľ T2S DCA poskytol zúčastneným CDCP mandát na zaúčtovanie súm týkajúcich sa transakcií s cennými papiermi vykonanými na týchto účtoch cenných papierov na ťarchu T2S DCA.“ |
| --- | --- |

5.

Článok 8 ods. 3 sa nahrádza takto:

„3.   Ak [vložiť názov CB] vyhovela žiadosti majiteľa T2S DCA podľa odseku 1, má sa za to, že tento majiteľ T2S DCA poskytol zúčastneným CDCP mandát na zaúčtovanie súm týkajúcich sa transakcií s cennými papiermi vykonanými na týchto účtoch cenných papierov na ťarchu T2S DCA.“

| 6. | Článok 28 ods. 1 sa nahrádza takto:

  „1.   Predpokladá sa, že majitelia T2S DCA sú si vedomí všetkých povinnosti, ktoré sa na nich vzťahujú v súvislosti s právnymi predpismi o ochrane údajov, tieto povinnosti si plnia a sú schopní preukázať ich plnenie dotknutým príslušným orgánom. Predpokladá sa, že sú si vedomí všetkých povinností, ktoré sa na nich vzťahujú v súvislosti s právnymi predpismi, o predchádzaní praniu špinavých peňazí, financovaní terorizmu, o činnostiach v jadrovej oblasti citlivých z hľadiska šírenia jadrových zbraní a vývoji nosičov jadrových zbraní, a tieto povinnosti si plnia, najmä pokiaľ ide o implementáciu zodpovedajúcich opatrení týkajúcich sa platieb zaúčtovaných na ťarchu alebo pripísaných v prospech T2S DCA. Predtým, ako majitelia T2S DCA vstúpia do zmluvného vzťahu s poskytovateľom sieťových služieb na T2S, zabezpečia, aby boli informovaní o jeho politike obnovenia údajov.“; |
| --- | --- |

6.

Článok 28 ods. 1 sa nahrádza takto:

„1.   Predpokladá sa, že majitelia T2S DCA sú si vedomí všetkých povinnosti, ktoré sa na nich vzťahujú v súvislosti s právnymi predpismi o ochrane údajov, tieto povinnosti si plnia a sú schopní preukázať ich plnenie dotknutým príslušným orgánom. Predpokladá sa, že sú si vedomí všetkých povinností, ktoré sa na nich vzťahujú v súvislosti s právnymi predpismi, o predchádzaní praniu špinavých peňazí, financovaní terorizmu, o činnostiach v jadrovej oblasti citlivých z hľadiska šírenia jadrových zbraní a vývoji nosičov jadrových zbraní, a tieto povinnosti si plnia, najmä pokiaľ ide o implementáciu zodpovedajúcich opatrení týkajúcich sa platieb zaúčtovaných na ťarchu alebo pripísaných v prospech T2S DCA. Predtým, ako majitelia T2S DCA vstúpia do zmluvného vzťahu s poskytovateľom sieťových služieb na T2S, zabezpečia, aby boli informovaní o jeho politike obnovenia údajov.“;

| 7. | Článok 30 sa nahrádza takto:

  „Článok 30
  Zmluvný vzťah s poskytovateľom sieťových služieb

  1.   Majitelia T2S DCA buď:






  a) | uzavreli zmluvu s poskytovateľom sieťových služieb podľa koncesnej zmluvy uzavretej s týmto poskytovateľom sieťových služieb s cieľom vytvoriť technické pripojenie k TARGET2- [vložiť názov CB]; alebo |
| --- | --- | --- |

7.

Článok 30 sa nahrádza takto:

„Článok 30

Zmluvný vzťah s poskytovateľom sieťových služieb

1.   Majitelia T2S DCA buď:

a)

uzavreli zmluvu s poskytovateľom sieťových služieb podľa koncesnej zmluvy uzavretej s týmto poskytovateľom sieťových služieb s cieľom vytvoriť technické pripojenie k TARGET2- [vložiť názov CB]; alebo

| b) | sa pripoja prostredníctvom iného subjektu, ktorý uzavrel zmluvu s poskytovateľom sieťových služieb podľa koncesnej zmluvy uzavretej s týmto poskytovateľom sieťových služieb. |
| --- | --- |

b)

sa pripoja prostredníctvom iného subjektu, ktorý uzavrel zmluvu s poskytovateľom sieťových služieb podľa koncesnej zmluvy uzavretej s týmto poskytovateľom sieťových služieb.

2.   Právny vzťah medzi majiteľom T2S DCA a poskytovateľom sieťových služieb sa riadi výlučne podmienkami samostatnej zmluvy uzatvorenej s poskytovateľom sieťových služieb, ako sa uvádza v odseku 1 písm. a).

3.   Služby, ktoré má poskytovať poskytovateľ sieťových služieb, nie sú súčasťou služieb, ktoré poskytuje [vložiť názov CB] v súvislosti s TARGET2.

4.   [vložiť názov CB] nie je zodpovedná za konania, omyly alebo opomenutia poskytovateľa sieťových služieb (vrátane jeho riaditeľov, zamestnancov a subdodávateľov) ani za konania, omyly alebo opomenutia tretích osôb vybratých účastníkmi na získanie prístupu k sieti poskytovateľa sieťových služieb.“

| 8. | Vkladá sa tento článok 34a:

  „Článok 34a
  Prechodné ustanovenia
  Po uvedení systému TARGET do prevádzky a po ukončení prevádzky TARGET2 sa majitelia T2S DCA stanú majiteľmi T2S DCA v systéme TARGET.“ |
| --- | --- |

8.

Vkladá sa tento článok 34a:

„Článok 34a

Prechodné ustanovenia

Po uvedení systému TARGET do prevádzky a po ukončení prevádzky TARGET2 sa majitelia T2S DCA stanú majiteľmi T2S DCA v systéme TARGET.“

| 9. | Odkazy na „poskytovateľa sieťových služieb T2S“ (v jednotnom čísle alebo množnom čísle) v článku 6 ods. 1 písm. a) bode i), článku 9 ods. 5, článku 10 ods. 6, článku 14 ods. 1 písm. a), článku 22 ods. 1-3, článku 27 ods. 5, článku 28 ods. 1, článku 29 ods. 1 prílohy IIa a v odseku 1 dodatku I sa nahrádzajú odkazmi na „poskytovateľa sieťových služieb“. |
| --- | --- |

9.

Odkazy na „poskytovateľa sieťových služieb T2S“ (v jednotnom čísle alebo množnom čísle) v článku 6 ods. 1 písm. a) bode i), článku 9 ods. 5, článku 10 ods. 6, článku 14 ods. 1 písm. a), článku 22 ods. 1-3, článku 27 ods. 5, článku 28 ods. 1, článku 29 ods. 1 prílohy IIa a v odseku 1 dodatku I sa nahrádzajú odkazmi na „poskytovateľa sieťových služieb“.

| 10. | V dodatku I odsek 7 bod 1 sa písm. b) nahrádza takto:






  „b) | režim „od užívateľa k aplikácii“ (U2A)
  U2A umožňuje priamu komunikáciu medzi majiteľom T2S DCA a T2S GUI. Informácia sa zobrazuje v prehliadači spustenom v počítačovom systéme. Pre umožnenie U2A prístupu musí IT infraštruktúra podporovať cookies. Ďalšie podrobnosti sú uvedené v Užívateľskej príručke T2S.“ |
| --- | --- | --- |

10.

V dodatku I odsek 7 bod 1 sa písm. b) nahrádza takto:

„b)

režim „od užívateľa k aplikácii“ (U2A)

U2A umožňuje priamu komunikáciu medzi majiteľom T2S DCA a T2S GUI. Informácia sa zobrazuje v prehliadači spustenom v počítačovom systéme. Pre umožnenie U2A prístupu musí IT infraštruktúra podporovať cookies. Ďalšie podrobnosti sú uvedené v Užívateľskej príručke T2S.“

---

PRÍLOHA III

Príloha IIb k usmerneniu ECB/2012/27 sa mení takto:

| 1. | Odkazy na „poskytovateľa sieťových služieb TIPS“ (v jednotnom čísle alebo množnom čísle) v článku 17 ods. 1 písm. a), článku 24 ods. 1, článku 24 ods. 2, článku 26 ods. 2 písm. d), článku 29 ods. 6, odseku 1 dodatku I, odseku 6 bode 1 dodatku I a v odseku 3 bode 3 písm. b) dodatku II sa nahrádzajú odkazmi na „poskytovateľa sieťových služieb“. |
| --- | --- |

1.

Odkazy na „poskytovateľa sieťových služieb TIPS“ (v jednotnom čísle alebo množnom čísle) v článku 17 ods. 1 písm. a), článku 24 ods. 1, článku 24 ods. 2, článku 26 ods. 2 písm. d), článku 29 ods. 6, odseku 1 dodatku I, odseku 6 bode 1 dodatku I a v odseku 3 bode 3 písm. b) dodatku II sa nahrádzajú odkazmi na „poskytovateľa sieťových služieb“.

| 2. | Článok 1 sa mení takto:






  a) | Vymedzenie pojmu „dostupná strana“ sa nahrádza takto:






  „— | „dostupnou stranou (reachable party)“ sa rozumie subjekt, ktorý: a) je držiteľom BIC; b) je určený ako dostupná strana majiteľom TIPS DCA alebo pridruženým systémom; c) je korešpondentom, klientom alebo pobočkou majiteľa TIPS DCA alebo je účastníkom pridruženého systému alebo korešpondentom, klientom alebo pobočkou účastníka pridruženého systému a d) je adresovateľný prostredníctvom platformy TIPS a je schopný zadávať príkazy na okamžitú platbu a prijímať príkazy na okamžitú platbu buď prostredníctvom majiteľa TIPS DCA alebo pridruženého systému alebo priamo, ak mu to povolil majiteľ TIPS DCA alebo pridružený systém,“. |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Článok 1 sa mení takto:

a)

Vymedzenie pojmu „dostupná strana“ sa nahrádza takto:

„—

„dostupnou stranou (reachable party)“ sa rozumie subjekt, ktorý: a) je držiteľom BIC; b) je určený ako dostupná strana majiteľom TIPS DCA alebo pridruženým systémom; c) je korešpondentom, klientom alebo pobočkou majiteľa TIPS DCA alebo je účastníkom pridruženého systému alebo korešpondentom, klientom alebo pobočkou účastníka pridruženého systému a d) je adresovateľný prostredníctvom platformy TIPS a je schopný zadávať príkazy na okamžitú platbu a prijímať príkazy na okamžitú platbu buď prostredníctvom majiteľa TIPS DCA alebo pridruženého systému alebo priamo, ak mu to povolil majiteľ TIPS DCA alebo pridružený systém,“.

| b) | Vymedzenie pojmu „platobný príkaz“ sa nahrádza takto:






  „— | „platobným príkazom“ (payment order) sa okrem použitia tohto pojmu v článkoch 16 až 18 tejto prílohy rozumie príkaz na okamžitú platbu, kladná odpoveď na storno, príkaz na prevod likvidity z PM na TIPS DCA, príkaz na prevod likvidity z TIPS DCA na PM, príkaz na prevod likvidity z technického účtu TIPS AS na TIPS DCA alebo príkaz na prevod likvidity z TIPS DCA na technický účet TIPS AS,“. |
| --- | --- | --- |

b)

Vymedzenie pojmu „platobný príkaz“ sa nahrádza takto:

„—

„platobným príkazom“ (payment order) sa okrem použitia tohto pojmu v článkoch 16 až 18 tejto prílohy rozumie príkaz na okamžitú platbu, kladná odpoveď na storno, príkaz na prevod likvidity z PM na TIPS DCA, príkaz na prevod likvidity z TIPS DCA na PM, príkaz na prevod likvidity z technického účtu TIPS AS na TIPS DCA alebo príkaz na prevod likvidity z TIPS DCA na technický účet TIPS AS,“.

| c) | Vymedzenie pojmu „príkaz na okamžitú platbu“ sa nahrádza takto:






  „— | „príkazom na okamžitú platbu“ (instant payment order) sa v súlade so systémom okamžitých úhrad SEPA (SCT Inst) Európskej platobnej rady rozumie platobný pokyn, ktorý možno vykonať 24 hodín denne v ktorýkoľvek kalendárny deň v roku s okamžitým alebo takmer okamžitým spracovaním a oznámením platiteľovi a zahŕňa i) príkazy na okamžitú platbu z TIPS DCA na TIPS DCA; ii) príkazy na okamžitú platbu z TIPS DCA na technický účet TIPS AS; iii) príkazy na okamžitú platbu z technického účtu TIPS AS na TIPS DCA a iv) príkazy na okamžitú platbu z technického účtu TIPS AS na technický účet TIPS AS;“. |
| --- | --- | --- |

c)

Vymedzenie pojmu „príkaz na okamžitú platbu“ sa nahrádza takto:

„—

„príkazom na okamžitú platbu“ (instant payment order) sa v súlade so systémom okamžitých úhrad SEPA (SCT Inst) Európskej platobnej rady rozumie platobný pokyn, ktorý možno vykonať 24 hodín denne v ktorýkoľvek kalendárny deň v roku s okamžitým alebo takmer okamžitým spracovaním a oznámením platiteľovi a zahŕňa i) príkazy na okamžitú platbu z TIPS DCA na TIPS DCA; ii) príkazy na okamžitú platbu z TIPS DCA na technický účet TIPS AS; iii) príkazy na okamžitú platbu z technického účtu TIPS AS na TIPS DCA a iv) príkazy na okamžitú platbu z technického účtu TIPS AS na technický účet TIPS AS;“.

| d) | Dopĺňa sa toto vymedzenie pojmov:






  „— | „technickým účtom pridruženého systému TIPS“ (technický účet TIPS AS) sa rozumie účet, ktorého majiteľom je pridružený systém alebo CB, ktorá ho vedie v mene pridruženého systému v systéme CB, ktorý je súčasťou TARGET2, a pridružený systém ho používa na účely vyrovnania okamžitých platieb vo svojich účtovných knihách, |
| --- | --- | --- |

d)

Dopĺňa sa toto vymedzenie pojmov:

„—

„technickým účtom pridruženého systému TIPS“ (technický účet TIPS AS) sa rozumie účet, ktorého majiteľom je pridružený systém alebo CB, ktorá ho vedie v mene pridruženého systému v systéme CB, ktorý je súčasťou TARGET2, a pridružený systém ho používa na účely vyrovnania okamžitých platieb vo svojich účtovných knihách,

| — | „príkazom na prevod likvidity z TIPS DCA na technický účet TIPS AS“ sa rozumie pokyn na prevod určitej sumy peňažných prostriedkov z TIPS DCA na technický účet TIPS AS za účelom zvýšenia krytia pozície majiteľa TIPS DCA (alebo pozície iného účastníka pridruženého systému) v účtovných knihách pridruženého systému, |
| --- | --- |

—

„príkazom na prevod likvidity z TIPS DCA na technický účet TIPS AS“ sa rozumie pokyn na prevod určitej sumy peňažných prostriedkov z TIPS DCA na technický účet TIPS AS za účelom zvýšenia krytia pozície majiteľa TIPS DCA (alebo pozície iného účastníka pridruženého systému) v účtovných knihách pridruženého systému,

| — | „príkazom na prevod likvidity z technického účtu TIPS AS na TIPS DCA“ sa rozumie pokyn na prevod určitej sumy peňažných prostriedkov z technického účtu TIPS AS na TIPS DCA za účelom zníženia krytia pozície majiteľa TIPS DCA (alebo pozície iného účastníka pridruženého systému) v účtovných knihách pridruženého systému, |
| --- | --- |

—

„príkazom na prevod likvidity z technického účtu TIPS AS na TIPS DCA“ sa rozumie pokyn na prevod určitej sumy peňažných prostriedkov z technického účtu TIPS AS na TIPS DCA za účelom zníženia krytia pozície majiteľa TIPS DCA (alebo pozície iného účastníka pridruženého systému) v účtovných knihách pridruženého systému,

| — | „systémom okamžitých úhrad SEPA (SCT Inst) Európskej platobnej rady“ alebo „systémom SCT Inst“ sa rozumie automatizovaný systém otvorených štandardov, ktorý stanovuje súbor medzibankových pravidiel, ktoré majú dodržiavať účastníci SCT Inst a ktorý umožňuje poskytovateľom platobných služieb v SEPA ponúkať automatizovaný produkt okamžitých úhrad v eurách v rámci SEPA, |
| --- | --- |

—

„systémom okamžitých úhrad SEPA (SCT Inst) Európskej platobnej rady“ alebo „systémom SCT Inst“ sa rozumie automatizovaný systém otvorených štandardov, ktorý stanovuje súbor medzibankových pravidiel, ktoré majú dodržiavať účastníci SCT Inst a ktorý umožňuje poskytovateľom platobných služieb v SEPA ponúkať automatizovaný produkt okamžitých úhrad v eurách v rámci SEPA,

| — | „službou vyhľadávania pomocou mobilného zástupného identifikátora (mobile proxy look-up - MPL)“ sa rozumie služba, ktorá umožňuje majiteľom TIPS DCA, pridruženým systémom používajúcim technické účty TIPS AS a dostupným stranám, ktorí od svojich klientov dostanú žiadosť o vykonanie príkazu na okamžitú platbu v prospech príjemcu identifikovaného prostredníctvom zástupného identifikátora (napr. číslom mobilného telefónu), získať z centrálneho registra MPL príslušný IBAN a BIC príjemcu, ktoré sa majú použiť na pripísanie dotknutej sumy v prospech príslušného účtu v TIPS, |
| --- | --- |

—

„službou vyhľadávania pomocou mobilného zástupného identifikátora (mobile proxy look-up - MPL)“ sa rozumie služba, ktorá umožňuje majiteľom TIPS DCA, pridruženým systémom používajúcim technické účty TIPS AS a dostupným stranám, ktorí od svojich klientov dostanú žiadosť o vykonanie príkazu na okamžitú platbu v prospech príjemcu identifikovaného prostredníctvom zástupného identifikátora (napr. číslom mobilného telefónu), získať z centrálneho registra MPL príslušný IBAN a BIC príjemcu, ktoré sa majú použiť na pripísanie dotknutej sumy v prospech príslušného účtu v TIPS,

| — | „poskytovateľom sieťových služieb“ sa rozumie podnik, ktorému Eurosystém udelil koncesiu na poskytovanie služieb pripojenia prostredníctvom jednotného portálu trhovej infraštruktúry Eurosystému, |
| --- | --- |

—

„poskytovateľom sieťových služieb“ sa rozumie podnik, ktorému Eurosystém udelil koncesiu na poskytovanie služieb pripojenia prostredníctvom jednotného portálu trhovej infraštruktúry Eurosystému,

| — | „IBAN“ je medzinárodné číslo bankového účtu, ktorým sa jednoznačne identifikuje individuálny účet v konkrétnej finančnej inštitúcii v konkrétnej krajine.“ |
| --- | --- |

—

„IBAN“ je medzinárodné číslo bankového účtu, ktorým sa jednoznačne identifikuje individuálny účet v konkrétnej finančnej inštitúcii v konkrétnej krajine.“

| e) | Vymedzenie pojmu „poskytovateľa sieťových služieb TIPS“ sa vypúšťa. |
| --- | --- |

e)

Vymedzenie pojmu „poskytovateľa sieťových služieb TIPS“ sa vypúšťa.

| 3. | V článku 3 ods. 1 sa vypúšťa slovné spojenie "Dodatok V: Technické požiadavky na pripojenie TIPS". |
| --- | --- |

3.

V článku 3 ods. 1 sa vypúšťa slovné spojenie "Dodatok V: Technické požiadavky na pripojenie TIPS".

| 4. | Článok 4 sa mení takto:






  a) | V odseku 2 sa vkladá toto písmeno ia):






  „ia) | príkazy na prevod likvidity z TIPS DCA na technický účet TIPS AS a príkazy na prevod likvidity z technického účtu TIPS AS na TIPS DCA a“. |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Článok 4 sa mení takto:

a)

V odseku 2 sa vkladá toto písmeno ia):

„ia)

príkazy na prevod likvidity z TIPS DCA na technický účet TIPS AS a príkazy na prevod likvidity z technického účtu TIPS AS na TIPS DCA a“.

| b) | Odsek 3 sa nahrádza takto:

  „3.   TARGET2 umožňuje v rámci PM účtov a T2S DCA a TIPS DCA účtov hrubé vyrovnanie platieb v reálnom čase v eurách s vyrovnaním v peniazoch centrálnej banky. TARGET2 je vytvorený a funguje na základe SSP, cez ktorú sa technicky rovnakým spôsobom zadávajú a spracúvajú platobné príkazy a nakoniec aj prijímajú platby. Pokiaľ ide o technické vedenie TIPS DCA a technických účtov TIPS AS, TARGET2 je po technickej stránke vytvorený a funguje na základe platformy TIPS. Pokiaľ ide o technické vedenie T2S DCA, TARGET2 je po technickej stránke vytvorený a funguje na základe platformy T2S.“ |
| --- | --- |

b)

Odsek 3 sa nahrádza takto:

„3.   TARGET2 umožňuje v rámci PM účtov a T2S DCA a TIPS DCA účtov hrubé vyrovnanie platieb v reálnom čase v eurách s vyrovnaním v peniazoch centrálnej banky. TARGET2 je vytvorený a funguje na základe SSP, cez ktorú sa technicky rovnakým spôsobom zadávajú a spracúvajú platobné príkazy a nakoniec aj prijímajú platby. Pokiaľ ide o technické vedenie TIPS DCA a technických účtov TIPS AS, TARGET2 je po technickej stránke vytvorený a funguje na základe platformy TIPS. Pokiaľ ide o technické vedenie T2S DCA, TARGET2 je po technickej stránke vytvorený a funguje na základe platformy T2S.“

| 5. | Článok 6 ods. 1 písm. a) bod i) sa nahrádza takto:






  „i) | nainštalovať, spravovať, prevádzkovať a monitorovať, ako aj zaistiť bezpečnosť IT infraštruktúry na pripojenie sa do platformy TIPS a zadávanie platobných príkazov do tohto systému. Do vykonávania týchto činností môžu žiadatelia o otvorenieTIPS DCA zapojiť tretie osoby, ale ich zodpovednosť zostáva výlučná. Okrem prípadov, keď sa využíva strana, ktorá zadáva platobný príkaz, žiadatelia o otvorenie TIPS DCA účtov najmä uzavrú dohodu s jedným poskytovateľom alebo viacerými poskytovateľmi sieťových služieb, aby získali potrebné pripojenie a prístupy v súlade s technickými špecifikáciami uvedenými v dodatku I, a“. |
| --- | --- | --- |

5.

Článok 6 ods. 1 písm. a) bod i) sa nahrádza takto:

„i)

nainštalovať, spravovať, prevádzkovať a monitorovať, ako aj zaistiť bezpečnosť IT infraštruktúry na pripojenie sa do platformy TIPS a zadávanie platobných príkazov do tohto systému. Do vykonávania týchto činností môžu žiadatelia o otvorenieTIPS DCA zapojiť tretie osoby, ale ich zodpovednosť zostáva výlučná. Okrem prípadov, keď sa využíva strana, ktorá zadáva platobný príkaz, žiadatelia o otvorenie TIPS DCA účtov najmä uzavrú dohodu s jedným poskytovateľom alebo viacerými poskytovateľmi sieťových služieb, aby získali potrebné pripojenie a prístupy v súlade s technickými špecifikáciami uvedenými v dodatku I, a“.

| 6. | Článok 9 sa nahrádza takto:

  „Článok 9
  Zmluvný vzťah s poskytovateľom sieťových služieb

  1.   Účastníci buď:






  a) | uzavrú zmluvu s poskytovateľom sieťových služieb podľa koncesnej zmluvy uzavretej s týmto poskytovateľom sieťových služieb s cieľom vytvoriť technické pripojenie k TARGET2-[vložiť odkaz na CB/krajinu]; alebo |
| --- | --- | --- |

6.

Článok 9 sa nahrádza takto:

„Článok 9

Zmluvný vzťah s poskytovateľom sieťových služieb

1.   Účastníci buď:

a)

uzavrú zmluvu s poskytovateľom sieťových služieb podľa koncesnej zmluvy uzavretej s týmto poskytovateľom sieťových služieb s cieľom vytvoriť technické pripojenie k TARGET2-[vložiť odkaz na CB/krajinu]; alebo

| b) | sa pripoja prostredníctvom iného subjektu, ktorý uzavrel zmluvu s poskytovateľom sieťových služieb podľa koncesnej zmluvy uzavretej s týmto poskytovateľom sieťových služieb. |
| --- | --- |

b)

sa pripoja prostredníctvom iného subjektu, ktorý uzavrel zmluvu s poskytovateľom sieťových služieb podľa koncesnej zmluvy uzavretej s týmto poskytovateľom sieťových služieb.

2.   Právny vzťah medzi účastníkom a poskytovateľom sieťových služieb sa riadi výlučne podmienkami samostatnej zmluvy uzatvorenej s poskytovateľom sieťových služieb, ako sa uvádza v odseku 1 písm. a).

3.   Služby, ktoré má poskytovať poskytovateľ sieťových služieb, nie sú súčasťou služieb, ktoré poskytuje [vložiť názov CB] v súvislosti s TARGET2.

4.   [vložiť názov CB] nie je zodpovedná za konania, omyly alebo opomenutia poskytovateľa sieťových služieb (vrátane jeho riaditeľov, zamestnancov a subdodávateľov) ani za konania, omyly alebo opomenutia tretích osôb vybratých účastníkmi na získanie prístupu k sieti poskytovateľa sieťových služieb.“

| 7. | Článok 10 sa vypúšťa. |
| --- | --- |

7.

Článok 10 sa vypúšťa.

| 8. | Vkladá sa tento článok 11a:

  „Článok 11a
  Register MPL

  1.   Centrálny register MPL obsahuje tabuľku na priradenie zástupného identifikátora k IBAN na účely služby MPL.


  2.   Každý zástupný identifikátor môže byť prepojený len s jedným IBAN. IBAN môže byť prepojený na jeden alebo viac zástupných identifikátorov .


  3.   Článok 29 sa uplatňuje na údaje obsiahnuté v registri MPL.“ |
| --- | --- |

8.

Vkladá sa tento článok 11a:

„Článok 11a

Register MPL

1.   Centrálny register MPL obsahuje tabuľku na priradenie zástupného identifikátora k IBAN na účely služby MPL.

2.   Každý zástupný identifikátor môže byť prepojený len s jedným IBAN. IBAN môže byť prepojený na jeden alebo viac zástupných identifikátorov .

3.   Článok 29 sa uplatňuje na údaje obsiahnuté v registri MPL.“

| 9. | Článok 12 ods. 9 sa vypúšťa. |
| --- | --- |

9.

Článok 12 ods. 9 sa vypúšťa.

| 10. | Článok 15 ods. 5 sa nahrádza takto:

  „5.   TIPS DCA sa úročia percentom nula alebo úrokovou sadzbou pre jednodňové sterilizačné operácie podľa toho, ktorá z týchto sadzieb je nižšia, pokiaľ sa nepoužívajú na udržiavanie povinných minimálnych rezerv alebo prebytočných rezerv.
  V prípade povinných minimálnych rezerv sú výpočet a platba za ich udržiavanie vo forme odmeny upravené nariadením Rady (ES) č. 2531/98 (*1) a nariadením Európskej centrálnej banky (EÚ) 2021/378 (ECB/2021/1) (*2).
  V prípade prebytočných rezerv sú výpočet a platba za ich udržiavanie vo forme odmeny upravené rozhodnutím (EÚ) 2019/1743 (ECB/2019/31) (*3).


  (*1)  Nariadenie Rady (ES) č. 2531/98 z 23. novembra 1998, ktoré sa týka uplatnenia minimálnych rezerv Európskou centrálnou bankou (Ú. v. ES L 318, 27.11.1998, s. 1)."


  (*2)  Nariadenie Európskej centrálnej banky (EÚ) 2021/378 z 22. januára 2021 o uplatňovaní požiadaviek na povinné minimálne rezervy (ECB/2021/1) (Ú. v. EÚ L 73, 3.3.2021, s. 1)."


  (*3)  Rozhodnutie Európskej centrálnej banky (EÚ) 2019/1743 z 15. októbra 2019 o úročení prebytočných rezerv a niektorých vkladov (ECB/2019/31) (Ú. v. EÚ L 267, 21.10.2019, s. 12).“
  " |
| --- | --- |

10.

Článok 15 ods. 5 sa nahrádza takto:

„5.   TIPS DCA sa úročia percentom nula alebo úrokovou sadzbou pre jednodňové sterilizačné operácie podľa toho, ktorá z týchto sadzieb je nižšia, pokiaľ sa nepoužívajú na udržiavanie povinných minimálnych rezerv alebo prebytočných rezerv.

V prípade povinných minimálnych rezerv sú výpočet a platba za ich udržiavanie vo forme odmeny upravené nariadením Rady (ES) č. 2531/98 (*1) a nariadením Európskej centrálnej banky (EÚ) 2021/378 (ECB/2021/1) (*2).

V prípade prebytočných rezerv sú výpočet a platba za ich udržiavanie vo forme odmeny upravené rozhodnutím (EÚ) 2019/1743 (ECB/2019/31) (*3).

(*1)  Nariadenie Rady (ES) č. 2531/98 z 23. novembra 1998, ktoré sa týka uplatnenia minimálnych rezerv Európskou centrálnou bankou (Ú. v. ES L 318, 27.11.1998, s. 1)."

*1

(*2)  Nariadenie Európskej centrálnej banky (EÚ) 2021/378 z 22. januára 2021 o uplatňovaní požiadaviek na povinné minimálne rezervy (ECB/2021/1) (Ú. v. EÚ L 73, 3.3.2021, s. 1)."

*2

(*3)  Rozhodnutie Európskej centrálnej banky (EÚ) 2019/1743 z 15. októbra 2019 o úročení prebytočných rezerv a niektorých vkladov (ECB/2019/31) (Ú. v. EÚ L 267, 21.10.2019, s. 12).“
  "

*3

| 11. | Článok 16 sa nahrádza takto:

  „Článok 16
  Druhy platobných príkazov pre TIPS DCA
  Na účely služby TIPS sa rozlišujú tieto platobné príkazy:






  a) | príkazy na okamžitú platbu; |
| --- | --- | --- |

11.

Článok 16 sa nahrádza takto:

„Článok 16

Druhy platobných príkazov pre TIPS DCA

Na účely služby TIPS sa rozlišujú tieto platobné príkazy:

a)

príkazy na okamžitú platbu;

| b) | kladné odpovede na storno; |
| --- | --- |

b)

kladné odpovede na storno;

| c) | príkazy na prevod likvidity z TIPS DCA na PM; |
| --- | --- |

c)

príkazy na prevod likvidity z TIPS DCA na PM;

| d) | príkazy na prevod likvidity z TIPS DCA na technický účet TIPS AS a |
| --- | --- |

d)

príkazy na prevod likvidity z TIPS DCA na technický účet TIPS AS a

| e) | príkazy na prevod likvidity z technického účtu TIPS AS na TIPS DCA.“ |
| --- | --- |

e)

príkazy na prevod likvidity z technického účtu TIPS AS na TIPS DCA.“

| 12. | Článok 18 ods. 6 sa nahrádza takto:

  „6.   Po prijatí príkazu na prevod likvidity z TIPS DCA na PM, príkazu na prevod likvidity z TIPS DCA na technický účet TIPS AS alebo príkazu na prevod likvidity z technického účtu TIPS AS na TIPS DCA podľa článku 17, TARGET2-[vložiť odkaz na CB/krajinu] skontroluje, či sú na účte platiteľa k dispozícii dostatočné peňažné prostriedky. Ak dostatočné peňažné prostriedky nie sú k dispozícii, príkaz na prevod likvidity sa odmietne. Ak dostatočné peňažné prostriedky sú k dispozícii, príkaz na prevod likvidity sa okamžite vyrovná.“ |
| --- | --- |

12.

Článok 18 ods. 6 sa nahrádza takto:

„6.   Po prijatí príkazu na prevod likvidity z TIPS DCA na PM, príkazu na prevod likvidity z TIPS DCA na technický účet TIPS AS alebo príkazu na prevod likvidity z technického účtu TIPS AS na TIPS DCA podľa článku 17, TARGET2-[vložiť odkaz na CB/krajinu] skontroluje, či sú na účte platiteľa k dispozícii dostatočné peňažné prostriedky. Ak dostatočné peňažné prostriedky nie sú k dispozícii, príkaz na prevod likvidity sa odmietne. Ak dostatočné peňažné prostriedky sú k dispozícii, príkaz na prevod likvidity sa okamžite vyrovná.“

| 13. | V článku 20 ods. 1 sa písmeno b) nahrádza takto:






  „b) | príkazy na prevod likvidity z TIPS DCA na PM, kladné odpovede na storno a príkazy na prevod likvidity z TIPS DCA na technický účet TIPS AS sa považujú za prijaté TARGET2-[vložiť odkaz na CB/krajinu] a neodvolateľné v momente zaúčtovania na ťarchu príslušného TIPS DCA. Príkazy na prevod likvidity z technického účtu TIPS AS na TIPS DCA sa považujú za prijaté TARGET2-[vložiť odkaz na CB/krajinu] a neodvolateľné v momente zaúčtovania na ťarchu príslušného technického účtu TIPS AS.“ |
| --- | --- | --- |

13.

V článku 20 ods. 1 sa písmeno b) nahrádza takto:

„b)

príkazy na prevod likvidity z TIPS DCA na PM, kladné odpovede na storno a príkazy na prevod likvidity z TIPS DCA na technický účet TIPS AS sa považujú za prijaté TARGET2-[vložiť odkaz na CB/krajinu] a neodvolateľné v momente zaúčtovania na ťarchu príslušného TIPS DCA. Príkazy na prevod likvidity z technického účtu TIPS AS na TIPS DCA sa považujú za prijaté TARGET2-[vložiť odkaz na CB/krajinu] a neodvolateľné v momente zaúčtovania na ťarchu príslušného technického účtu TIPS AS.“

| 14. | Článok 30 ods. 1 sa nahrádza takto:

  „1.   Predpokladá sa, že majitelia TIPS DCA sú si vedomí všetkých povinnosti, ktoré sa na nich vzťahujú v súvislosti s právnymi predpismi o ochrane údajov, tieto povinnosti si plnia a sú schopní preukázať ich plnenie dotknutým príslušným orgánom. Predpokladá sa, že sú si vedomí všetkých povinností, ktoré sa na nich vzťahujú v súvislosti s právnymi predpismi, o predchádzaní praniu špinavých peňazí, financovaní terorizmu, o činnostiach v jadrovej oblasti citlivých z hľadiska šírenia jadrových zbraní a vývoji nosičov jadrových zbraní, a tieto povinnosti si plnia, najmä pokiaľ ide o implementáciu zodpovedajúcich opatrení týkajúcich sa platieb zaúčtovaných na ťarchu alebo pripísaných v prospech ich TIPS DCA. Majitelia TIPS DCA zabezpečia, aby boli informovaní o politike obnovenia údajov nimi vybratého poskytovateľa sieťových služieb predtým, ako s ním uzavrú zmluvný vzťah.“ |
| --- | --- |

14.

Článok 30 ods. 1 sa nahrádza takto:

„1.   Predpokladá sa, že majitelia TIPS DCA sú si vedomí všetkých povinnosti, ktoré sa na nich vzťahujú v súvislosti s právnymi predpismi o ochrane údajov, tieto povinnosti si plnia a sú schopní preukázať ich plnenie dotknutým príslušným orgánom. Predpokladá sa, že sú si vedomí všetkých povinností, ktoré sa na nich vzťahujú v súvislosti s právnymi predpismi, o predchádzaní praniu špinavých peňazí, financovaní terorizmu, o činnostiach v jadrovej oblasti citlivých z hľadiska šírenia jadrových zbraní a vývoji nosičov jadrových zbraní, a tieto povinnosti si plnia, najmä pokiaľ ide o implementáciu zodpovedajúcich opatrení týkajúcich sa platieb zaúčtovaných na ťarchu alebo pripísaných v prospech ich TIPS DCA. Majitelia TIPS DCA zabezpečia, aby boli informovaní o politike obnovenia údajov nimi vybratého poskytovateľa sieťových služieb predtým, ako s ním uzavrú zmluvný vzťah.“

| 15. | Vkladá sa tento článok 35a:

  „Článok 35a
  Prechodné ustanovenie
  Po uvedení systému TARGET do prevádzky a po ukončení prevádzky TARGET2 sa majitelia TIPS DCA stanú majiteľmi TIPS DCA v systéme TARGET.“ |
| --- | --- |

15.

Vkladá sa tento článok 35a:

„Článok 35a

Prechodné ustanovenie

Po uvedení systému TARGET do prevádzky a po ukončení prevádzky TARGET2 sa majitelia TIPS DCA stanú majiteľmi TIPS DCA v systéme TARGET.“

| 16. | V dodatku I sa tabuľka v odseku 2 nahrádza takto:






  „Typ správy | Názov správy |
| --- | --- | --- |
| Pacs.002 | FIToFIPayment Status Report |
| Pacs.004 | PaymentReturn |
| Pacs.008 | FIToFICustomerCreditTransfer |
| Pacs.028 | FIToFIPaymentStatusRequest |
| camt.003 | GetAccount |
| camt.004 | ReturnAccount |
| camt.005 | GetTransaction |
| camt.006 | ReturnTransaction |
| camt.011 | ModifyLimit |
| camt.019 | ReturnBusinessDayInformation |
| camt.025 | Receipt |
| camt.029 | ResolutionOfInvestigation |
| camt.050 | LiquidityCreditTransfer |
| camt.052 | BankToCustomerAccountReport |
| camt.053 | BankToCustomerStatement |
| camt.054 | BankToCustomerDebitCreditNotification |
| camt.056 | FIToFIPaymentCancellationRequest |
| acmt.010 | AccountRequestAcknowledgement |
| acmt.011 | AccountRequestRejection |
| acmt.015 | AccountExcludedMandateMaintenanceRequest |
| reda.016 | PartyStatusAdviceV01 |
| reda.022 | PartyModificationRequestV01“ |

16.

V dodatku I sa tabuľka v odseku 2 nahrádza takto:

„Typ správy

Názov správy

Pacs.002

FIToFIPayment Status Report

Pacs.004

PaymentReturn

Pacs.008

FIToFICustomerCreditTransfer

Pacs.028

FIToFIPaymentStatusRequest

camt.003

GetAccount

camt.004

ReturnAccount

camt.005

GetTransaction

camt.006

ReturnTransaction

camt.011

ModifyLimit

camt.019

ReturnBusinessDayInformation

camt.025

Receipt

camt.029

ResolutionOfInvestigation

camt.050

LiquidityCreditTransfer

camt.052

BankToCustomerAccountReport

camt.053

BankToCustomerStatement

camt.054

BankToCustomerDebitCreditNotification

camt.056

FIToFIPaymentCancellationRequest

acmt.010

AccountRequestAcknowledgement

acmt.011

AccountRequestRejection

acmt.015

AccountExcludedMandateMaintenanceRequest

reda.016

PartyStatusAdviceV01

reda.022

PartyModificationRequestV01“

| 17. | V dodatku I odsek 6 bod 1 sa písm. b) nahrádza takto:






  „b) | režim „od užívateľa k aplikácii“ (U2A)
  U2A umožňuje priamu komunikáciu medzi majiteľom TIPS DCA účtu a TIPS GUI. Informácia sa zobrazuje v prehliadači spustenom v počítačovom systéme. Pre umožnenie U2A prístupu musí IT infraštruktúra podporovať cookies. Ďalšie podrobnosti sú uvedené v Užívateľskej príručke TIPS.“ |
| --- | --- | --- |

17.

V dodatku I odsek 6 bod 1 sa písm. b) nahrádza takto:

„b)

režim „od užívateľa k aplikácii“ (U2A)

U2A umožňuje priamu komunikáciu medzi majiteľom TIPS DCA účtu a TIPS GUI. Informácia sa zobrazuje v prehliadači spustenom v počítačovom systéme. Pre umožnenie U2A prístupu musí IT infraštruktúra podporovať cookies. Ďalšie podrobnosti sú uvedené v Užívateľskej príručke TIPS.“

| 18. | V dodatku IV sa vypúšťa odsek 2. |
| --- | --- |

18.

V dodatku IV sa vypúšťa odsek 2.

| 19. | Dodatok V sa vypúšťa. |
| --- | --- |

19.

Dodatok V sa vypúšťa.

---

(*1)  Nariadenie Rady (ES) č. 2531/98 z 23. novembra 1998, ktoré sa týka uplatnenia minimálnych rezerv Európskou centrálnou bankou (Ú. v. ES L 318, 27.11.1998, s. 1).

*1

(*2)  Nariadenie Európskej centrálnej banky (EÚ) 2021/378 z 22. januára 2021 o uplatňovaní požiadaviek na povinné minimálne rezervy (ECB/2021/1) (Ú. v. EÚ L 73, 3.3.2021, s. 1).

*2

(*3)  Rozhodnutie Európskej centrálnej banky (EÚ) 2019/1743 z 15. októbra 2019 o úročení prebytočných rezerv a niektorých vkladov (ECB/2019/31) (Ú. v. EÚ L 267, 21.10.2019, s. 12).“
  “

*3

---

PRÍLOHA IV

Príloha IV k usmerneniu ECB/2012/27 sa mení takto:

| 1. | Odsek 14 pododsek 14 písm. d) sa nahrádza takto:






  „d) | príkazy SWIFT s použitím správ MT 103 sa nesmú predkladať.“ |
| --- | --- | --- |

1.

Odsek 14 pododsek 14 písm. d) sa nahrádza takto:

„d)

príkazy SWIFT s použitím správ MT 103 sa nesmú predkladať.“

| 2. | V odseku 18 pododseku 1 písm. b) sa prvý riadok tabuľky nahrádza takto:









  „Pásmo | Od (mil. EUR/pracovný deň) | Do (mil. EUR/ pracovný deň) | Ročný poplatok (EUR) | Mesačný poplatok (EUR)“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2.

V odseku 18 pododseku 1 písm. b) sa prvý riadok tabuľky nahrádza takto:

„Pásmo

Od (mil. EUR/pracovný deň)

Do (mil. EUR/ pracovný deň)

Ročný poplatok (EUR)

Mesačný poplatok (EUR)“

| 3. | V odseku 18 ods. 1 písm. d) sa vypúšťa posledný pododsek. |
| --- | --- |

3.

V odseku 18 ods. 1 písm. d) sa vypúšťa posledný pododsek.

---

PRÍLOHA V

K usmerneniu ECB/2012/27 sa vkladá táto príloha IVa:

„PRÍLOHA IVa

SLUŽBA TIPS PRE PRIDRUŽENÉ SYSTÉMY, KTORÉ VYROVNÁVAJÚ OKAMŽITÉ PLATBY

1.   Vymedzenie pojmov

Okrem vymedzenia pojmov v článku 1 prílohy IIb a na účely tejto prílohy:

| 1. | „centrálnou bankou pridruženého systému“ sa rozumie CB Eurosystému, s ktorou má príslušný pridružený systém vyrovnávajúci okamžité platby vo svojich účtovných knihách dvojstranné dojednanie o vyrovnaní okamžitých platieb pridruženého systému; |
| --- | --- |

1.

„centrálnou bankou pridruženého systému“ sa rozumie CB Eurosystému, s ktorou má príslušný pridružený systém vyrovnávajúci okamžité platby vo svojich účtovných knihách dvojstranné dojednanie o vyrovnaní okamžitých platieb pridruženého systému;

| 2. | „podkladovým hrubým objemom“ sa rozumie počet okamžitých platieb vyrovnaných v účtovných knihách pridružených systémov, ktoré boli umožnené vďaka peňažným prostriedkom vedeným na technickom účte TIPS AS. Nezahŕňa okamžité platby v prospech TIPS DCA alebo iných technických účtov TIPS AS alebo na ich ťarchu; |
| --- | --- |

2.

„podkladovým hrubým objemom“ sa rozumie počet okamžitých platieb vyrovnaných v účtovných knihách pridružených systémov, ktoré boli umožnené vďaka peňažným prostriedkom vedeným na technickom účte TIPS AS. Nezahŕňa okamžité platby v prospech TIPS DCA alebo iných technických účtov TIPS AS alebo na ich ťarchu;

| 3. | „stranou, ktorá zadáva platobný príkaz“ sa rozumie subjekt, ktorý bol určený za stranu, ktorá zadáva platobný príkaz, pridruženým systémom, a ktorý môže v mene pridruženého systému alebo dostupnej strany pridruženého systému posielať platobné príkazy na platformu TIPS a/alebo prijímať platobné príkazy z platformy TIPS. |
| --- | --- |

3.

„stranou, ktorá zadáva platobný príkaz“ sa rozumie subjekt, ktorý bol určený za stranu, ktorá zadáva platobný príkaz, pridruženým systémom, a ktorý môže v mene pridruženého systému alebo dostupnej strany pridruženého systému posielať platobné príkazy na platformu TIPS a/alebo prijímať platobné príkazy z platformy TIPS.

2.   Prijatie platobných príkazov systémom a ich neodvolateľnosť

Uplatňovaním článku 20 prílohy IIb, pokiaľ ide o okamih prijatia príkazov na okamžitú platbu, kladných odpovedí na storno a príkazov na prevod likvidity z TIPS DCA na TIPS AS technický účet a príkazov na prevod likvidity z technického účtu TIPS AS na TIPS DCA príslušným systémom, ktorý je súčasťou TARGET2, nie sú dotknuté pravidlá pridružených systémov, v ktorých sa stanovuje okamih prijatia prevodných príkazov pridruženým systémom a/alebo neodvolateľnosť prevodných príkazov zadaných do takéhoto pridruženého systému skôr ako v okamihu prijatia dotknutého platobného príkazu do príslušného systému, ktorý je súčasťou TARGET2.

3.   Účty na podporu vyrovnania okamžitých platieb v účtovných knihách pridružených systémov

| 1. | Na podporu vyrovnania okamžitých platieb súvisiacich s pridruženými systémami v TIPS sa otvorí jeden technický účet TIPS AS. |
| --- | --- |

1.

Na podporu vyrovnania okamžitých platieb súvisiacich s pridruženými systémami v TIPS sa otvorí jeden technický účet TIPS AS.

| 2. | Technický účet TIPS AS sa identifikuje podľa jedinečného čísla účtu, ktoré sa skladá z maximálne 34 znakov a má štruktúru, ako je uvedená v tabuľke: | Názov | Formát | Obsah |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Časť A | typ účtu | presne 1 znak | „A“ pre technický účet AS |
| kód krajiny centrálnej banky | presne 2 znaky | ISO kód krajiny 3166-1 |
| menový kód | presne 3 znaky | EUR |
| Časť B | majiteľ účtu | presne 11 znakov | BIC |
| Časť C | čiastková klasifikácia účtu | do 17 znakov | Ľubovoľný (alfanumerický) text, ktorý uvedie majiteľ účtu. |

2.

Technický účet TIPS AS sa identifikuje podľa jedinečného čísla účtu, ktoré sa skladá z maximálne 34 znakov a má štruktúru, ako je uvedená v tabuľke:

Názov

Formát

Obsah

Časť A

typ účtu

presne 1 znak

„A“ pre technický účet AS

kód krajiny centrálnej banky

presne 2 znaky

ISO kód krajiny 3166-1

menový kód

presne 3 znaky

EUR

Časť B

majiteľ účtu

presne 11 znakov

BIC

Časť C

čiastková klasifikácia účtu

do 17 znakov

Ľubovoľný (alfanumerický) text, ktorý uvedie majiteľ účtu.

| 3. | Technické účty TIPS AS môžu mať počas dňa iba nulový alebo kladný zostatok a cez noc môžu mať kladný zostatok. Na jednodňový zostatok na tomto účte budú uplatnené rovnaké pravidlá úročenia ako na záručné fondy podľa článku 11 tohto usmernenia. |
| --- | --- |

3.

Technické účty TIPS AS môžu mať počas dňa iba nulový alebo kladný zostatok a cez noc môžu mať kladný zostatok. Na jednodňový zostatok na tomto účte budú uplatnené rovnaké pravidlá úročenia ako na záručné fondy podľa článku 11 tohto usmernenia.

4.   Postup vyrovnania

| 1. | Pridružený systém používa technický účet TIPS AS na sústredenie potrebnej likvidity, ktorá bola vyčlenená jeho zúčtovacími členmi na krytie ich pozícií. |
| --- | --- |

1.

Pridružený systém používa technický účet TIPS AS na sústredenie potrebnej likvidity, ktorá bola vyčlenená jeho zúčtovacími členmi na krytie ich pozícií.

| 2. | Pridruženému systému sa na požiadanie oznámi pripísanie v prospech technického účtu TIPS AS a zaúčtovanie na jeho ťarchu. |
| --- | --- |

2.

Pridruženému systému sa na požiadanie oznámi pripísanie v prospech technického účtu TIPS AS a zaúčtovanie na jeho ťarchu.

| 3. | Pridružený systém môže poslať príkazy na okamžitú platbu a kladné odpovede na storno ktorémukoľvek majiteľovi TIPS DCA alebo pridruženému systému TIPS. Pridružený systém môže prijať a spracovať príkazy na okamžitú platbu , žiadosti o storno a kladné odpovede na storno od ktoréhokoľvek majiteľa TIPS DCA alebo pridruženého systému TIPS. |
| --- | --- |

3.

Pridružený systém môže poslať príkazy na okamžitú platbu a kladné odpovede na storno ktorémukoľvek majiteľovi TIPS DCA alebo pridruženému systému TIPS. Pridružený systém môže prijať a spracovať príkazy na okamžitú platbu , žiadosti o storno a kladné odpovede na storno od ktoréhokoľvek majiteľa TIPS DCA alebo pridruženého systému TIPS.

5.   Užívateľské rozhranie

| 1. | Majiteľ technického účtu TIPS AS má prístup k platforme TIPS v režime A2A a môže sa tiež pripojiť v režime U2A buď priamo, alebo prostredníctvom jednej alebo viacerých strán, ktoré zadávajú platobný príkaz. |
| --- | --- |

1.

Majiteľ technického účtu TIPS AS má prístup k platforme TIPS v režime A2A a môže sa tiež pripojiť v režime U2A buď priamo, alebo prostredníctvom jednej alebo viacerých strán, ktoré zadávajú platobný príkaz.

| 2 | Prístup k platforme TIPS umožňuje majiteľom technických účtov TIPS AS:






  a) | prístup k informáciám, ktoré sa týkajú ich účtov, a správu CMB; |
| --- | --- | --- |

2

Prístup k platforme TIPS umožňuje majiteľom technických účtov TIPS AS:

a)

prístup k informáciám, ktoré sa týkajú ich účtov, a správu CMB;

| b) | zadávať príkazy na prevod likvidity z technického účtu TIPS AS na TIPS DCA a |
| --- | --- |

b)

zadávať príkazy na prevod likvidity z technického účtu TIPS AS na TIPS DCA a

| c) | spravovať určité statické údaje. |
| --- | --- |

c)

spravovať určité statické údaje.

6.   Rozpis poplatkov a fakturácia

| 1. | Pridružený systém v TIPS je povinný platiť tieto poplatky:






  a) | transakčný poplatok vypočítaný na rovnakom základe ako rozpis stanovený pre majiteľov TIPS DCA v dodatku IV k prílohe IIb; |
| --- | --- | --- |

1.

Pridružený systém v TIPS je povinný platiť tieto poplatky:

a)

transakčný poplatok vypočítaný na rovnakom základe ako rozpis stanovený pre majiteľov TIPS DCA v dodatku IV k prílohe IIb;

| b) | poplatok založený na podkladovom hrubom objeme okamžitých platieb vyrovnaných na vlastnej platforme pridruženého systému, ktoré boli umožnené vďaka predfinancovaným pozíciám na technickom účte TIPS AS. Poplatok je 0,0005 EUR za okamžitú platbu. |
| --- | --- |

b)

poplatok založený na podkladovom hrubom objeme okamžitých platieb vyrovnaných na vlastnej platforme pridruženého systému, ktoré boli umožnené vďaka predfinancovaným pozíciám na technickom účte TIPS AS. Poplatok je 0,0005 EUR za okamžitú platbu.

| 2. | Podkladový hrubý objem okamžitých platieb pridruženého systému vypočítava ASCB každý mesiac na základe podkladového hrubého objemu počas predchádzajúceho mesiaca zaokrúhleného nadol na najbližších desaťtisíc a oznámeného pridruženým systémom najneskôr v tretí pracovný deň nasledujúceho mesiaca. Vypočítaný hrubý objem sa použije na výpočet poplatku počas nasledujúceho mesiaca. |
| --- | --- |

2.

Podkladový hrubý objem okamžitých platieb pridruženého systému vypočítava ASCB každý mesiac na základe podkladového hrubého objemu počas predchádzajúceho mesiaca zaokrúhleného nadol na najbližších desaťtisíc a oznámeného pridruženým systémom najneskôr v tretí pracovný deň nasledujúceho mesiaca. Vypočítaný hrubý objem sa použije na výpočet poplatku počas nasledujúceho mesiaca.

| 3. | Každý pridružený systém dostane faktúru od svojej ASCB za predchádzajúci mesiac, ktorá je založená na poplatkoch uvedených v bode 1 tohto odseku, najneskôr v deviaty pracovný deň nasledujúceho mesiaca. Platby sa uhradia najneskôr v štrnásty pracovný deň daného mesiaca, v ktorom bola vydaná faktúra, na účet, ktorý uvedie ASCB, alebo sa zaúčtujú na ťarchu účtu, ktorý uvedie pridružený systém. |
| --- | --- |

3.

Každý pridružený systém dostane faktúru od svojej ASCB za predchádzajúci mesiac, ktorá je založená na poplatkoch uvedených v bode 1 tohto odseku, najneskôr v deviaty pracovný deň nasledujúceho mesiaca. Platby sa uhradia najneskôr v štrnásty pracovný deň daného mesiaca, v ktorom bola vydaná faktúra, na účet, ktorý uvedie ASCB, alebo sa zaúčtujú na ťarchu účtu, ktorý uvedie pridružený systém.

| 4. | Na účely rozpisov poplatkov a fakturácie podľa tejto prílohy:






  a) | pridružený systém, ktorý bol označený ako systém podľa smernice 98/26/ES, sa považuje za samostatný pridružený systém bez ohľadu na to, či ho prevádzkuje právnická osoba, ktorá prevádzkuje iný pridružený systém; |
| --- | --- | --- |

4.

Na účely rozpisov poplatkov a fakturácie podľa tejto prílohy:

a)

pridružený systém, ktorý bol označený ako systém podľa smernice 98/26/ES, sa považuje za samostatný pridružený systém bez ohľadu na to, či ho prevádzkuje právnická osoba, ktorá prevádzkuje iný pridružený systém;

| b) | pridružený systém, ktorý nebol označený ako systém podľa smernice 98/26/ES, sa považuje za samostatný pridružený systém, ak spĺňa tieto kritériá:






  i) | ide o formálnu dohodu vo forme zmluvy alebo legislatívneho nástroja; |
| --- | --- | --- |

b)

pridružený systém, ktorý nebol označený ako systém podľa smernice 98/26/ES, sa považuje za samostatný pridružený systém, ak spĺňa tieto kritériá:

i)

ide o formálnu dohodu vo forme zmluvy alebo legislatívneho nástroja;

| ii) | má viac ako jedného [člena] [účastníka] [s výnimkou prevádzkovateľa daného systému]; |
| --- | --- |

ii)

má viac ako jedného [člena] [účastníka] [s výnimkou prevádzkovateľa daného systému];

| iii) | bol vytvorený na účely vysporiadania, nettingu a/alebo vyrovnania platieb a/alebo cenných papierov medzi účastníkmi a |
| --- | --- |

iii)

bol vytvorený na účely vysporiadania, nettingu a/alebo vyrovnania platieb a/alebo cenných papierov medzi účastníkmi a

| iv) | uplatňuje spoločné pravidlá a štandardizované dojednania pre vysporiadanie, netting a vyrovnanie platieb a cenných papierov medzi účastníkmi. |
| --- | --- |

iv)

uplatňuje spoločné pravidlá a štandardizované dojednania pre vysporiadanie, netting a vyrovnanie platieb a cenných papierov medzi účastníkmi.

| 5. | Poplatky na účely fakturácie podľa tohto článku za obdobie od 1. decembra 2021 do 28. februára 2022 predstavujú priemer celkových fakturovaných poplatkov za mesiace september, október a november 2021. |
| --- | --- |

5.

Poplatky na účely fakturácie podľa tohto článku za obdobie od 1. decembra 2021 do 28. februára 2022 predstavujú priemer celkových fakturovaných poplatkov za mesiace september, október a november 2021.

---

PRÍLOHA VI

Vkladá sa tento dodatok VIII k prílohe II k usmerneniu ECB/2012/27:

„Dodatok VIII

Požiadavky na riadenie bezpečnosti informácií a riadenie kontinuity činností

Riadenie bezpečnosti informácií

Tieto požiadavky sa vzťahujú na každého účastníka, pokiaľ účastník nepreukáže, že sa naňho určitá požiadavka nevzťahuje. Pri stanovovaní rozsahu uplatňovania požiadaviek v rámci svojej infraštruktúry by mal účastník identifikovať prvky, ktoré sú súčasťou celého reťazca platobných transakcií. Konkrétne sa reťazec platobných transakcií začína systémom, ktorý sa podieľa na vytváraní transakcií (napr. pracovné stanice, aplikácie front-office a back-office, middleware), a končiac systémom zodpovedným za odosielanie správy do SWIFT (napr. SWIFT VPN Box) alebo do internetu (v tomto prípade ide o internetový prístup).

Požiadavka 1.1: Politika bezpečnosti informácií

Manažment stanoví jasné smerovanie politiky v súlade s obchodnými cieľmi a preukáže podporu a odhodlanie v oblasti bezpečnosti informácií prostredníctvom vydávania, schvaľovania a udržiavania politiky bezpečnosti informácií zameranej na riadenie bezpečnosti informácií a kybernetickej odolnosti v celej organizácii, pokiaľ ide o identifikáciu, posudzovanie a riešenie rizík v oblasti bezpečnosti informácií a kybernetickej odolnosti. Táto politika by mala obsahovať aspoň tieto časti: ciele, rozsah pôsobnosti (vrátane oblastí, ako sú organizácia, ľudské zdroje, správa aktív atď.), zásady a rozdelenie zodpovedností.

Požiadavka 1.2: Vnútorná organizácia

Zavedie sa rámec pre bezpečnosť informácií na vykonávanie politiky bezpečnosti informácií v rámci organizácie. Manažment koordinuje a preskúmava zavedenie rámca pre bezpečnosť informácií s cieľom zabezpečiť vykonávanie politiky bezpečnosti informácií (v zmysle požiadavky 1.1) v celej organizácii vrátane poskytnutia dostatočných zdrojov a pridelenia povinností týkajúcich sa bezpečnosti na tento účel.

Požiadavka 1.3: Externé subjekty

Bezpečnosť údajov organizácie a jej zariadení na spracovanie údajov by sa nemala znížiť zapojením externých subjektov alebo zavedením produktov/služieb, ktoré tieto subjekty poskytujú, a/alebo závislosťou na nich. Prístup externých subjektov k zariadeniam organizácie na spracovanie údajov podlieha kontrole. Ak sa od externých subjektov alebo ich produktov/služieb vyžaduje prístup k zariadeniam organizácie na spracovanie údajov, vykoná sa posúdenie rizika s cieľom určiť dopad na bezpečnosť a požiadavky na kontrolu. Kontroly sa dohodnú a vymedzia v dohode s každým dotknutým externým subjektom.

Požiadavka 1.4: Správa aktív

Všetky informačné aktíva, obchodné postupy a príslušné informačné systémy – ako sú operačné systémy, infraštruktúry, obchodné aplikácie, bežne dostupné produkty, služby a aplikácie vyvinuté užívateľmi – v rámci reťazca platobných transakcií sa musia zaevidovať a musia mať určeného vlastníka. Je potrebné stanoviť zodpovednosť za údržbu a prevádzku primeraných kontrolných mechanizmov v obchodných postupoch a súvisiacich zložiek informačných technológií na účely ochrany informačných aktív. Poznámka: vlastník môže podľa potreby delegovať vykonávanie určitých kontrol, ale naďalej zodpovedá za náležitú ochranu aktív.

Požiadavka 1.5: Klasifikácia informačných aktív

Informačné aktíva sa klasifikujú z hľadiska ich kritického významu pre bezproblémové poskytovanie služby účastníkom. V rámci klasifikácie sa uvádza potreba, priority a stupeň ochrany požadované pri zaobchádzaní s informačným aktívom v rámci príslušných obchodných postupov a zohľadnia sa aj príslušné prvky IT. Systém klasifikácie informačných aktív schválený manažmentom sa používa na vymedzenie vhodného súboru ochranných kontrolných mechanizmov počas celého životného cyklu informačných aktív (vrátane odstránenia a zničenia informačných aktív) a na oznámenie potreby osobitných opatrení týkajúcich sa zaobchádzania s nim.

Požiadavka 1.6: Bezpečnosť ľudských zdrojov

Povinnosti týkajúce sa bezpečnosti sú pred nástupom do zamestnania upravené v zodpovedajúcich popisoch pracovnej náplne a v pracovných podmienkach. Všetci uchádzači o zamestnanie, dodávatelia a užívatelia, ktorí sú tretími osobami, sa primerane preveria, najmä pokiaľ ide o citlivé pracovné činnosti. Zamestnanci, dodávatelia a užívatelia zariadení na spracovanie údajov, ktorí sú tretími osobami, podpíšu dohodu o svojich úlohách a povinnostiach v oblasti bezpečnosti. Zabezpečí sa primeraná úroveň informovanosti všetkých zamestnancov, dodávateľov a užívateľov, ktorí sú tretími osobami, a zabezpečí sa ich vzdelávanie a odborná príprava v oblasti bezpečnostných postupov a správneho používania zariadení na spracovanie údajov s cieľom minimalizovať možné bezpečnostné riziká. Pre zamestnancov sa zavedie formálny disciplinárny postup na riešenie prípadov narušenia bezpečnosti. Zavedú sa povinnosti, ktorými sa zabezpečí riadny odchod zamestnanca, dodávateľa alebo užívateľa, ktorý je treťou osobou, z organizácie alebo jeho presun v rámci organizácie, ako aj vrátenie všetkého vybavenia a zrušenie všetkých prístupových práv.

Požiadavka 1.7: Fyzická a environmentálna bezpečnosť

Zariadenia na spracovanie kritických alebo citlivých informácií sa umiestnia v bezpečných priestoroch chránených vymedzenými bezpečnostnými zónami s primeranými bezpečnostnými prekážkami a vstupnými kontrolami. Musia byť fyzicky chránené pred neoprávneným prístupom, poškodením a zásahom. Prístup sa umožní len jednotlivcom, na ktorých sa vzťahuje požiadavka 1.6. Zavedú sa postupy a normy na ochranu fyzických médií obsahujúcich informačné aktíva počas tranzitu.

Vybavenie musí byť chránené pred fyzickými a environmentálnymi hrozbami. Ochrana vybavenia (vrátane vybavenia používaného mimo priestorov organizácie) a ochrana pred odcudzením majetku je potrebná na zníženie rizika neoprávneného prístupu k informáciám a na ochranu vybavenia alebo informácií pred stratou alebo poškodením. Na ochranu pred fyzickými hrozbami a na zabezpečenie podporných zariadení, ako je infraštruktúra elektrického napájania a káblových rozvodov, môžu byť potrebné osobitné opatrenia.

Požiadavka 1.8: Manažment prevádzky

Zavedú sa zodpovednosti a postupy pre riadenie a prevádzku zariadení na spracovanie údajov, ktoré sa budú vzťahovať na všetky základné systémy v rámci celého reťazca platobných transakcií.

Pokiaľ ide o prevádzkové postupy vrátane technickej správy informačných systémov, v prípade potreby sa uskutoční oddelenie funkcií s cieľom znížiť riziko zneužitia systému z nedbanlivosti alebo jeho úmyselného zneužitia. Ak nie je možné uskutočniť oddelenie funkcií z preukázaných objektívnych dôvodov, kompenzačné kontroly sa uskutočnia na základe formálnej analýzy rizík. Zavedú sa kontroly s cieľom zabrániť zavedeniu škodlivých kódov do systémov v reťazci platobných transakcií a odhaľovať ich. Zavedú sa aj kontroly (vrátane informovanosti užívateľov) s cieľom zabrániť zavedeniu škodlivých kódov, odhaľovať a odstraňovať ich. Mobilný kód sa môže použiť len z dôveryhodných zdrojov (napr. podpísané komponenty Microsoft COM a Java Applets). Konfigurácia prehliadača (napr. používanie rozšírení a zásuvných modulov) sa prísne kontroluje.

Manažment zavedie postupy pre zálohovanie a obnovu údajov; postupy pre obnovu údajov musia zahŕňať plán obnovy, ktorý sa pravidelne aspoň raz za rok testuje.

Systémy, ktoré sú kritické pre bezpečnosť platieb, sa monitorujú a zaznamenávajú sa udalosti súvisiace s bezpečnosťou informácií. Na zabezpečenie identifikácie problémov informačného systému sa použijú logy prevádzkovateľa. Logy prevádzkovateľa sa pravidelne preskúmavajú na základe vzoriek, a to podľa kritického charakteru operácií. Monitorovanie systému sa používa na overenie účinnosti kontrol, ktoré sú identifikované ako kritické z hľadiska bezpečnosti platieb, a na overenie súladu s modelom politiky prístupu.

Výmena informácií medzi organizáciami sa zakladá na oficiálnej politike výmeny informácií vykonávanej v súlade s dohodami o výmene medzi zúčastnenými stranami a je v súlade s príslušnými právnymi predpismi. Softvérové komponenty tretích osôb používané pri výmene informácií s TARGET2 (ako napr. softvér prijatý od Service Bureau v scenári 2 oddielu týkajúceho sa rozsahu dokumentu o vlastnej certifikácii pre TARGET2) sa musia používať na základe formálnej dohody s treťou osobou.

Požiadavka 1.9: Kontrola prístupu

Prístup k informačným aktívam musí byť odôvodnený na základe obchodných požiadaviek (opodstatnená potreba (1)) a v súlade so zavedeným rámcom podnikových politík (vrátane politiky bezpečnosti informácií). Jasné pravidlá kontroly prístupu sa vymedzia na základe zásady minimálnych práv (2), aby sa dôkladne zohľadnili potreby príslušných obchodných postupov a postupov v oblasti informačných technológií. V prípade potreby (napr. v prípade správy zálohovania) by mala byť kontrola logického prístupu v súlade s kontrolou fyzického prístupu, pokiaľ nie sú zavedené primerané kompenzačné kontroly (napr. šifrovanie, anonymizácia osobných údajov).

Zavedú sa formálne a zdokumentované postupy na kontrolu prideľovania prístupových práv k informačným systémom a službám, ktoré patria do rozsahu reťazca platobných transakcií. Tieto postupy sa vzťahujú na všetky štádiá životného cyklu prístupu užívateľa od prvotnej registrácie nových užívateľov až po konečné zrušenie registrácie užívateľov, ktorí už nepotrebujú prístup.

Osobitná pozornosť sa v prípade potreby venuje prideľovaniu prístupových práv s takou dôležitosťou, že zneužitie týchto prístupových práv by mohlo viesť k vážnemu nepriaznivému vplyvu na operácie účastníka (napr. prístupové práva umožňujúce správu systému, nerešpektovanie systémových kontrol alebo priamy prístup k obchodným údajom).

Zavedú sa primerané kontrolné mechanizmy na identifikáciu a autentifikáciu užívateľov a autorizáciu užívateľov na určitých miestach siete organizácie, napr. pre miestny a vzdialený prístup do systémov v rámci reťazca platobných transakcií. S cieľom zabezpečiť zodpovednosť sa osobné účty nesmú zdieľať.

Pokiaľ ide o heslá, pravidlá sa stanovia a presadzujú prostredníctvom osobitných kontrolných mechanizmov, aby sa zabezpečilo, že heslá nie je možné ľahko uhádnuť, napr. pravidlá týkajúce sa zložitosti a časovo obmedzená platnosť. Vytvorí sa protokol na bezpečnú obnovu a/alebo vytvorenie nového hesla.

Vypracuje sa a zavedie sa postup pre používanie kryptografických kontrolných mechanizmov na ochranu dôvernosti, pravosti a integrity informácií. Na podporu používania kryptografických kontrolných mechanizmov sa zavedie stratégia správy kľúčov.

Musia existovať pravidlá pre prehliadanie dôverných informácií na obrazovke alebo v tlačenej podobe (napr. pravidlo čistej obrazovky a čistého stola) s cieľom znížiť riziko neoprávneného prístupu.

Pri práci na diaľku sa zohľadňujú riziká práce v nechránenom prostredí a uplatňujú sa primerané technické a organizačné kontrolné mechanizmy.

Požiadavka 1.10: Získavanie, vývoj a údržba informačných systémov

Požiadavky na bezpečnosť sa stanovia a schvália pred vývojom a/alebo zavedením informačných systémov.

Na zabezpečenie správneho spracovania sa do aplikácií, vrátane aplikácií vyvinutých užívateľmi, zabudujú vhodné kontrolné mechanizmy. Tieto kontrolné mechanizmy zahŕňajú validáciu vstupných údajov, interné spracovanie a výstupné údaje. Dodatočné kontrolné mechanizmy sa môžu vyžadovať v prípade systémov, ktoré spracúvajú citlivé, cenné alebo kritické informácie, alebo majú na ne vplyv. Takéto kontrolné mechanizmy sa stanovia na základe bezpečnostných požiadaviek a posúdenia rizík v súlade so zavedenými politikami (napr. politikou bezpečnosti informácií, politikou kryptografických kontrolných mechanizmov).

Prevádzkové požiadavky nových systémov sa stanovia, zdokumentujú a otestujú pred ich prijatím a použitím. Pokiaľ ide o bezpečnosť sietí, mali by sa na základe kritického charakteru tokov údajov a úrovne rizika sieťových zón v organizácii zaviesť vhodné kontrolné mechanizmy vrátane segmentácie a bezpečného riadenia. Musia existovať osobitné kontrolné mechanizmy na ochranu citlivých informácií, ktoré sa prenášajú prostredníctvom verejných sietí.

Prístup k systémovým súborom a zdrojovému kódu programu sa kontroluje a IT projekty a podporné činnosti sa vykonávajú bezpečným spôsobom. Treba dbať na to, aby sa v testovacom prostredí zabránilo expozícii citlivých údajov. Prostredie projektu a podporné prostredie sa prísne kontrolujú. Zavádzanie zmien vo výrobe sa prísne kontroluje. Vykoná sa posúdenie rizík výrazných zmien, ktoré sa majú zaviesť vo výrobe.

Vykonáva sa aj pravidelné testovanie bezpečnosti systémov vo výrobe podľa vopred stanoveného plánu na základe výsledku posúdenia rizík a testovanie bezpečnosti zahŕňa minimálne posúdenie zraniteľnosti. Posúdia sa všetky nedostatky, ktoré boli zistené počas testovania bezpečnosti a vypracujú sa a včas realizujú akčné plány na odstránenie zistených nedostatkov.

Požiadavka 1.11: Bezpečnosť informácií vo vzťahoch s dodávateľmi (3)

S cieľom zabezpečiť ochranu interných informačných systémov účastníka, ku ktorým majú prístup dodávatelia, sa požiadavky na bezpečnosť informácií na zmiernenie rizík spojených s prístupom dodávateľa zdokumentujú a formálne dohodnú s dodávateľom.

Požiadavka 1.12: Riadenie incidentov v oblasti bezpečnosti informácií a zlepšenia

Na zabezpečenie konzistentného a účinného prístupu k riadeniu incidentov v oblasti bezpečnosti informácií vrátane komunikácie o bezpečnostných udalostiach a slabých stránkach sa na obchodnej a technickej úrovni zavedú a otestujú úlohy, zodpovednosti a postupy, aby sa zabezpečila rýchla, účinná a usporiadaná a bezpečná náprava incidentov v oblasti bezpečnosti informácií vrátane scenárov súvisiacich s kybernetickou príčinou (napr. podvod, ktorého sa dopustil externý útočník alebo osoba, ktorá má prístup k interným informáciám). Zamestnanci zapojení do týchto postupov musia byť primerane vyškolení.

Požiadavka 1.13: Preskúmanie technického súladu

Interné informačné systémy účastníka (napr. back-office systémy, interné siete a externé sieťové pripojenie) sa pravidelne posudzujú z hľadiska súladu so zavedenými politikami organizácie (napr. politika bezpečnosti informácií, politika kryptografickej ochrany).

Požiadavka 1.14: Virtualizácia

Hosťujúce virtuálne počítače musia byť v súlade so všetkými bezpečnostnýmiopatreniami , ktoré sú nastavené pre fyzický hardvér a systémy (napr. bezpečnostná konfigurácia, logovanie). Opatrenia týkajúce sa hypervízorov musia zahŕňať: bezpečnostnú konfiguráciu hypervízora a hostiteľského operačného systému, pravidelné nasadzovanie bezpečnostných opráv, dôsledné oddelenie rôznych prostredí (napr.produkčného a vývojového). Centralizované spravovanie, logovanie a monitorovanie, ako aj správa prístupových práv, najmä pre vysoko privilegované účty, sa zavedú na základe posúdenia rizík. Hosťujúce virtuálne počítače spravované tým istým hypervízorom musia mať podobný rizikový profil.

Požiadavka 1.15: Využívanie technológie „cloud computing“

Používanie verejných a/alebo hybridných cloudových riešení v reťazci platobných transakcií musí byť založené na formálnom posúdení rizík, pričom sa zohľadnia technické kontrolné opatrenia a zmluvné ustanovenia týkajúce sa cloudového riešenia.

Ak sa používajú hybridné cloudové riešenia, vychádza sa z toho, že úroveň kritickosticelkového systému je najvyššou z prepojených systémov. Všetky lokálne komponenty hybridných riešení musia byť oddelené od ostatných lokálnych systémov.

Riadenie kontinuity činností (vzťahuje sa len na kritických účastníkov)

Nasledujúce požiadavky (2.1 až 2.6) sa týkajú riadenia kontinuity činností. Každý účastník TARGET2 klasifikovaný Eurosystémom ako kritický pre bezproblémové fungovanie systému TARGET2 musí mať zavedenú stratégiu kontinuity činností pozostávajúcu z nasledovných opatrení:

| Požiadavka 2.1 | : | Musia byť vypracované plány na zabezpečenie kontinuity činností a zavedené postupy na ich udržiavanie. |
| --- | --- | --- |
| Požiadavka 2.2 | : | Musí byť k dispozícii náhradné miesto prevádzky. |
| Požiadavka 2.3 | : | Rizikový profil náhradného miesta prevádzky sa musí odlišovať od rizikového profilu hlavného miesta prevádzky, aby sa zabránilo tomu, že obe lokality budú súčasne zasiahnuté tou istou udalosťou. Náhradné miesto prevádzky musí byť napríklad napojené na inú elektrickú rozvodnú sieť a centrálny telekomunikačný okruh ako hlavné miesto činnosti. |
| Požiadavka 2.4 | : | V prípade závažného narušenia prevádzky, ktoré spôsobí nedostupnosť hlavného miesta prevádzky a/alebo kritických zamestnancov, musí byť kritický účastník schopný obnoviť bežnú prevádzku z náhradného miesta, kde musí byť možné riadne ukončiť pracovný deň a začať nasledujúce pracovné dni. |
| Požiadavka 2.5 | : | Musia sa zaviesť postupy, ktorými sa zabezpečí, že spracovanie transakcií sa obnoví z náhradného miesta prevádzky v primeranom čase po počiatočnom prerušení služby a úmerne ku kritickému významu činnosti, ktorá bola narušená. |
| Požiadavka 2.6 | : | Schopnosť vysporiadať sa s narušeniami prevádzky sa musí testovať aspoň raz ročne a kritickí zamestnanci musia byť náležite vyškolení. Maximálna doba medzi testami nesmie presiahnuť jeden rok. |

Požiadavka 2.1

:

Musia byť vypracované plány na zabezpečenie kontinuity činností a zavedené postupy na ich udržiavanie.

Požiadavka 2.2

:

Musí byť k dispozícii náhradné miesto prevádzky.

Požiadavka 2.3

:

Rizikový profil náhradného miesta prevádzky sa musí odlišovať od rizikového profilu hlavného miesta prevádzky, aby sa zabránilo tomu, že obe lokality budú súčasne zasiahnuté tou istou udalosťou. Náhradné miesto prevádzky musí byť napríklad napojené na inú elektrickú rozvodnú sieť a centrálny telekomunikačný okruh ako hlavné miesto činnosti.

Požiadavka 2.4

:

V prípade závažného narušenia prevádzky, ktoré spôsobí nedostupnosť hlavného miesta prevádzky a/alebo kritických zamestnancov, musí byť kritický účastník schopný obnoviť bežnú prevádzku z náhradného miesta, kde musí byť možné riadne ukončiť pracovný deň a začať nasledujúce pracovné dni.

Požiadavka 2.5

:

Musia sa zaviesť postupy, ktorými sa zabezpečí, že spracovanie transakcií sa obnoví z náhradného miesta prevádzky v primeranom čase po počiatočnom prerušení služby a úmerne ku kritickému významu činnosti, ktorá bola narušená.

Požiadavka 2.6

:

Schopnosť vysporiadať sa s narušeniami prevádzky sa musí testovať aspoň raz ročne a kritickí zamestnanci musia byť náležite vyškolení. Maximálna doba medzi testami nesmie presiahnuť jeden rok.

---

(1)  Zásada opodstatnenej potreby sa vzťahuje na identifikáciu súboru informácií, ku ktorým jednotlivec potrebuje prístup, aby mohol vykonávať svoje povinnosti.

1

(2)  Zásada minimálnych práv sa vzťahuje na prispôsobenie prístupového profilu subjektu k informačnému systému tak, aby zodpovedal príslušnej obchodnej úlohe.

2

(3)  Dodávateľom by sa v tejto súvislosti mala chápať akákoľvek tretia osoba (a jej zamestnanci), ktorá má s inštitúciou uzavretú zmluvu (dohodu) na poskytovanie služby a na základe dohody o poskytovaní služieb bol tretej osobe (a jej zamestnancom) poskytnutý prístup, či už na diaľku alebo na mieste, k informáciám a/alebo informačným systémom a/alebo zariadeniam na spracovanie informácií inštitúcie, ktoré patria do rozsahu, na ktorý sa vzťahuje vlastná certifikácia pre TARGET2, alebo sú s týmto rozsahom spojené.

3

---