# Europeiska unionens L 334/2021

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 334 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 64 årgången22 september 2021 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 334

Svensk utgåva

Lagstiftning

64 årgången22 september 2021

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2021/1691 av den 12 juli 2021 om ändring av bilaga II till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/848 vad gäller kraven på bevarande av dokumentation för aktörer inom ekologisk produktion (
  1
  ) | 1 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1692 av den 21 september 2021 om ändring av bilagorna V, XIV och XV till genomförandeförordning (EU) 2021/404 vad gäller posterna för Botswana i förteckningarna över tredjeländer från vilka sändningar av fjäderfä, avelsmaterial från fjäderfä samt färskt kött och köttprodukter från fjäderfä och fjädervilt får föras in till unionen (
  1
  ) | 9 |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets beslut (Gusp) 2021/1693 av den 21 september 2021 om ändring av beslut (Gusp) 2018/2010 till stöd för motverkande av olaglig spridning av och handel med handeldvapen och lätta vapen (SALW) och ammunition och inverkan av dessa i Latinamerika och Västindien inom ramen för EU:s strategi mot olagliga skjutvapen, handeldvapen och lätta vapen och ammunition till dessa, Säkra vapnen – skydda medborgarna | 12 |
| | * | Rådets beslut (Gusp) 2021/1694 av den 21 september 2021 till stöd för universalisering, genomförande och stärkande av konventionen om förbud mot eller inskränkningar i användningen av vissa konventionella vapen som kan anses vara ytterst skadebringande eller ha urskillningslösa verkningar (CCW-konventionen) | 14 |
| | * | Rådets beslut (Gusp) 2021/1695 av den 21 september 2021 om ändring av beslut (Gusp) 2019/615 om unionsstöd till verksamheten inför 2020 års granskningskonferens mellan parterna i fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen | 22 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2021/1691 av den 12 juli 2021 om ändring av bilaga II till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/848 vad gäller kraven på bevarande av dokumentation för aktörer inom ekologisk produktion (
  1
  )

1

1

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1692 av den 21 september 2021 om ändring av bilagorna V, XIV och XV till genomförandeförordning (EU) 2021/404 vad gäller posterna för Botswana i förteckningarna över tredjeländer från vilka sändningar av fjäderfä, avelsmaterial från fjäderfä samt färskt kött och köttprodukter från fjäderfä och fjädervilt får föras in till unionen (
  1
  )

1

9

BESLUT

*

Rådets beslut (Gusp) 2021/1693 av den 21 september 2021 om ändring av beslut (Gusp) 2018/2010 till stöd för motverkande av olaglig spridning av och handel med handeldvapen och lätta vapen (SALW) och ammunition och inverkan av dessa i Latinamerika och Västindien inom ramen för EU:s strategi mot olagliga skjutvapen, handeldvapen och lätta vapen och ammunition till dessa, Säkra vapnen – skydda medborgarna

12

*

Rådets beslut (Gusp) 2021/1694 av den 21 september 2021 till stöd för universalisering, genomförande och stärkande av konventionen om förbud mot eller inskränkningar i användningen av vissa konventionella vapen som kan anses vara ytterst skadebringande eller ha urskillningslösa verkningar (CCW-konventionen)

14

*

Rådets beslut (Gusp) 2021/1695 av den 21 september 2021 om ändring av beslut (Gusp) 2019/615 om unionsstöd till verksamheten inför 2020 års granskningskonferens mellan parterna i fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen

22

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 22.9.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 334/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 334/1

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2021/1691

av den 12 juli 2021

om ändring av bilaga II till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/848 vad gäller kraven på bevarande av dokumentation för aktörer inom ekologisk produktion

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/848 av den 30 maj 2018 om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 834/2007 (1), särskilt artikel 34.8, och

av följande skäl:

| (1) | I bilaga II till förordning (EU) 2018/848 fastställs vissa krav på dokumentation avseende vissa särskilda produktionsregler. Dokumentation kan vara viktig för spårbarhet och intern kvalitetskontroll och för att bedöma efterlevnaden av de detaljerade regler för ekologisk produktion som fastställs i den bilagan. |
| --- | --- |

(1)

I bilaga II till förordning (EU) 2018/848 fastställs vissa krav på dokumentation avseende vissa särskilda produktionsregler. Dokumentation kan vara viktig för spårbarhet och intern kvalitetskontroll och för att bedöma efterlevnaden av de detaljerade regler för ekologisk produktion som fastställs i den bilagan.

| (2) | Trots bestämmelserna om dokumentation i artiklarna 9.10 c, 34.5 och 39.1 a i förordning (EU) 2018/848 är det nödvändigt att ytterligare specificera minimikraven för dokumentation inom varje produktionsområde som omfattas av de olika delarna i bilaga II till den förordningen. |
| --- | --- |

(2)

Trots bestämmelserna om dokumentation i artiklarna 9.10 c, 34.5 och 39.1 a i förordning (EU) 2018/848 är det nödvändigt att ytterligare specificera minimikraven för dokumentation inom varje produktionsområde som omfattas av de olika delarna i bilaga II till den förordningen.

| (3) | Det är också nödvändigt att införa vissa specifika inslag för att säkerställa konsekvens och en harmoniserad grund för dokumentation, vilket anses vara av avgörande betydelse för att aktörerna ska kunna visa att de följer reglerna för ekologisk produktion. |
| --- | --- |

(3)

Det är också nödvändigt att införa vissa specifika inslag för att säkerställa konsekvens och en harmoniserad grund för dokumentation, vilket anses vara av avgörande betydelse för att aktörerna ska kunna visa att de följer reglerna för ekologisk produktion.

| (4) | De ändringar som görs genom denna förordning påverkar inte de krav på bevarande av dokumentation som fastställs i andra unionsakter, t.ex. de som gäller livsmedel och livsmedelssäkerhet, foder och fodersäkerhet, djurhälsa och djurskydd, växtskydd och växtförökningsmaterial. Vid tillämpningen av förordning (EU) 2018/848 behöver därför endast de kompletterande inslag som gör det möjligt att kontrollera efterlevnaden av reglerna för ekologisk produktion dokumenteras av de aktörer som redan uppfyller kraven på bevarande av dokumentation enligt andra unionsakter, utan att dessa krav behöver upprepas. Vissa krav på bevarande av dokumentation upprepas dock i bilaga II till förordning (EU) 2018/848, i dess ändrade lydelse enligt denna förordning, eftersom de är relevanta för aktörer i tredjeländer. |
| --- | --- |

(4)

De ändringar som görs genom denna förordning påverkar inte de krav på bevarande av dokumentation som fastställs i andra unionsakter, t.ex. de som gäller livsmedel och livsmedelssäkerhet, foder och fodersäkerhet, djurhälsa och djurskydd, växtskydd och växtförökningsmaterial. Vid tillämpningen av förordning (EU) 2018/848 behöver därför endast de kompletterande inslag som gör det möjligt att kontrollera efterlevnaden av reglerna för ekologisk produktion dokumenteras av de aktörer som redan uppfyller kraven på bevarande av dokumentation enligt andra unionsakter, utan att dessa krav behöver upprepas. Vissa krav på bevarande av dokumentation upprepas dock i bilaga II till förordning (EU) 2018/848, i dess ändrade lydelse enligt denna förordning, eftersom de är relevanta för aktörer i tredjeländer.

| (5) | Vad gäller reglerna för växtproduktion bör vissa användningsparametrar ingå i dokumentationen om användningen av gödselmedel och jordförbättringsmedel, eftersom användningen av gödselmedel i ekologisk produktion omfattas av både kvantitativa och kvalitativa begränsningar som måste beaktas när agronomiska åtgärder inte räcker till för att tillgodose växternas näringsbehov. |
| --- | --- |

(5)

Vad gäller reglerna för växtproduktion bör vissa användningsparametrar ingå i dokumentationen om användningen av gödselmedel och jordförbättringsmedel, eftersom användningen av gödselmedel i ekologisk produktion omfattas av både kvantitativa och kvalitativa begränsningar som måste beaktas när agronomiska åtgärder inte räcker till för att tillgodose växternas näringsbehov.

| (6) | Användningen av växtskyddsmedel och rengörings- och desinfektionsmedel, t.ex. biocider och tvätt- och rengöringsmedel, omfattas av begränsningar inom ekologisk produktion och är begränsad till fall där förebyggande åtgärder inte har förhindrat förekomst och spridning av skadegörare och sjukdomar och i samtliga fall till produkter och ämnen som godkänts enligt artikel 24 i förordning (EU) 2018/848. Utan att det påverkar de krav på dokumentation som fastställs i Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 1107/2009 (2) och (EG) nr 852/2004 (3) bör det krävas att aktörer dokumenterar detaljerade användningsvillkor när de måste använda ett växtskyddsmedel, en biocid eller ett tvätt- eller rengöringsmedel, så att de i förekommande fall kan visa att de följer regler avseende tillämpliga begränsningar, rekommenderad frekvens och perioden före skörd. |
| --- | --- |

(6)

Användningen av växtskyddsmedel och rengörings- och desinfektionsmedel, t.ex. biocider och tvätt- och rengöringsmedel, omfattas av begränsningar inom ekologisk produktion och är begränsad till fall där förebyggande åtgärder inte har förhindrat förekomst och spridning av skadegörare och sjukdomar och i samtliga fall till produkter och ämnen som godkänts enligt artikel 24 i förordning (EU) 2018/848. Utan att det påverkar de krav på dokumentation som fastställs i Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 1107/2009 (2) och (EG) nr 852/2004 (3) bör det krävas att aktörer dokumenterar detaljerade användningsvillkor när de måste använda ett växtskyddsmedel, en biocid eller ett tvätt- eller rengöringsmedel, så att de i förekommande fall kan visa att de följer regler avseende tillämpliga begränsningar, rekommenderad frekvens och perioden före skörd.

| (7) | Eftersom skiften kan ha olika egenskaper och odlas med olika grödor kan jordbruksförhållandena variera. Detta innebär att användningen av externa insatsmedel varierar mellan olika skiften. Externa insatsmedel bör därför dokumenteras i förhållande till det skifte där insatsmedlet används så att aktörerna kan övervaka effektiviteten och bevara lämplig dokumentation i spårbarhetssyfte, och i tillämpliga fall styrkande handlingar avseende eventuella undantag från reglerna om växtproduktion som beviljats i enlighet med del I punkt 1.8.5 i bilaga II till förordning (EU) 2018/848. |
| --- | --- |

(7)

Eftersom skiften kan ha olika egenskaper och odlas med olika grödor kan jordbruksförhållandena variera. Detta innebär att användningen av externa insatsmedel varierar mellan olika skiften. Externa insatsmedel bör därför dokumenteras i förhållande till det skifte där insatsmedlet används så att aktörerna kan övervaka effektiviteten och bevara lämplig dokumentation i spårbarhetssyfte, och i tillämpliga fall styrkande handlingar avseende eventuella undantag från reglerna om växtproduktion som beviljats i enlighet med del I punkt 1.8.5 i bilaga II till förordning (EU) 2018/848.

| (8) | Vid insamling av vilda växter och produkter från dessa måste det ställas krav på att aktörerna bevarar dokumentation om de berörda arterna samt kvantiteter och insamlingsperioder i specifika naturliga habitat för att möjliggöra spårbarhet och kontroll av att villkoren för naturliga habitat är uppfyllda. |
| --- | --- |

(8)

Vid insamling av vilda växter och produkter från dessa måste det ställas krav på att aktörerna bevarar dokumentation om de berörda arterna samt kvantiteter och insamlingsperioder i specifika naturliga habitat för att möjliggöra spårbarhet och kontroll av att villkoren för naturliga habitat är uppfyllda.

| (9) | När det gäller regler för animalieproduktion bör aktörerna, med beaktande av eventuella undantag från dessa regler som beviljas enligt del II punkterna 1.3.4.3, 1.3.4.4, 1.7.5, 1.7.8, 1.9.3.1 c och 1.9.4.2 c i bilaga II till förordning (EU) 2018/848, hålla styrkande handlingar tillgängliga som rör sådana undantag för att möjliggöra spårbarhet och kontroll av att de tillämpliga villkoren är uppfyllda. |
| --- | --- |

(9)

När det gäller regler för animalieproduktion bör aktörerna, med beaktande av eventuella undantag från dessa regler som beviljas enligt del II punkterna 1.3.4.3, 1.3.4.4, 1.7.5, 1.7.8, 1.9.3.1 c och 1.9.4.2 c i bilaga II till förordning (EU) 2018/848, hålla styrkande handlingar tillgängliga som rör sådana undantag för att möjliggöra spårbarhet och kontroll av att de tillämpliga villkoren är uppfyllda.

| (10) | Utan att det påverkar kraven i förordning (EG) nr 852/2004 och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 (4) bör aktörerna bevara detaljerad dokumentation om ursprunget för de djur som förs in till jordbruksföretaget och deras tidigare relevanta veterinärdokument för att kunna säkerställa spårbarhet och visa att de särskilda villkoren i delarna II och III i bilaga II till förordning (EU) 2018/848 är uppfyllda. |
| --- | --- |

(10)

Utan att det påverkar kraven i förordning (EG) nr 852/2004 och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 (4) bör aktörerna bevara detaljerad dokumentation om ursprunget för de djur som förs in till jordbruksföretaget och deras tidigare relevanta veterinärdokument för att kunna säkerställa spårbarhet och visa att de särskilda villkoren i delarna II och III i bilaga II till förordning (EU) 2018/848 är uppfyllda.

| (11) | För att dokumentera efterlevnaden av artspecifika näringsbehov och relevanta näringsbestämmelser för de olika grupperna av djur i del II i bilaga II till förordning (EU) 2018/848 bör aktörerna dessutom bevara detaljerad dokumentation om utfodringssystemet och betesperioderna. |
| --- | --- |

(11)

För att dokumentera efterlevnaden av artspecifika näringsbehov och relevanta näringsbestämmelser för de olika grupperna av djur i del II i bilaga II till förordning (EU) 2018/848 bör aktörerna dessutom bevara detaljerad dokumentation om utfodringssystemet och betesperioderna.

| (12) | Utan att det påverkar de dokumentations- och identifieringskrav som fastställs i förordningarna (EG) nr 852/2004 och (EU) 2016/429, Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1760/2000 (5) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/82/EG (6), bör det, mot bakgrund av de särskilda begränsningar som fastställs i reglerna för ekologisk produktion, fastställas vissa särskilda krav på dokumentation av veterinärbehandlingar och av rengöring och desinfektion av byggnader, anläggningar och djur så att aktörerna kan visa den behöriga myndigheten eller kontrollorganet att de relevanta kraven är uppfyllda, samtidigt som man gör det möjligt att kontrollera effektiviteten och att särskilda karenstider iakttas. |
| --- | --- |

(12)

Utan att det påverkar de dokumentations- och identifieringskrav som fastställs i förordningarna (EG) nr 852/2004 och (EU) 2016/429, Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1760/2000 (5) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/82/EG (6), bör det, mot bakgrund av de särskilda begränsningar som fastställs i reglerna för ekologisk produktion, fastställas vissa särskilda krav på dokumentation av veterinärbehandlingar och av rengöring och desinfektion av byggnader, anläggningar och djur så att aktörerna kan visa den behöriga myndigheten eller kontrollorganet att de relevanta kraven är uppfyllda, samtidigt som man gör det möjligt att kontrollera effektiviteten och att särskilda karenstider iakttas.

| (13) | Utan att det påverkar spårbarhetskraven i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 (7) bör aktörerna bevara detaljerad dokumentation om alla djur som kommer till eller lämnar jordbruksföretaget för att möjliggöra spårbarhet och kontroll av efterlevnaden av reglerna för ekologisk produktion, inbegripet reglerna om omställningsperioder för de olika arterna. |
| --- | --- |

(13)

Utan att det påverkar spårbarhetskraven i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 (7) bör aktörerna bevara detaljerad dokumentation om alla djur som kommer till eller lämnar jordbruksföretaget för att möjliggöra spårbarhet och kontroll av efterlevnaden av reglerna för ekologisk produktion, inbegripet reglerna om omställningsperioder för de olika arterna.

| (14) | Bland inhysnings- och djurhållningskraven för fjäderfän finns särskilda krav för vissa uppfödningssystem på att anläggningar ska lämnas tomma under en period. Relevanta styrkande handlingar bör bevaras så att detta kan övervakas på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

(14)

Bland inhysnings- och djurhållningskraven för fjäderfän finns särskilda krav för vissa uppfödningssystem på att anläggningar ska lämnas tomma under en period. Relevanta styrkande handlingar bör bevaras så att detta kan övervakas på lämpligt sätt.

| (15) | Med tanke på betydelsen av bigårdars placering i områden, som bör säkerställa tillgången på nektar och pollen från ekologiskt producerade grödor eller från naturliga, oförorenade områden eller från grödor med låg miljöpåverkan för att undvika kontaminering av bigårdar, bör aktörerna bevara en karta över de områden som används och de externa insatsmedel som använts och åtgärder som vidtagits avseende bikuporna. |
| --- | --- |

(15)

Med tanke på betydelsen av bigårdars placering i områden, som bör säkerställa tillgången på nektar och pollen från ekologiskt producerade grödor eller från naturliga, oförorenade områden eller från grödor med låg miljöpåverkan för att undvika kontaminering av bigårdar, bör aktörerna bevara en karta över de områden som används och de externa insatsmedel som använts och åtgärder som vidtagits avseende bikuporna.

| (16) | När det gäller regler för produktion av vattenbruksdjur bör aktörerna, med beaktande av eventuella undantag från dessa regler som beviljas enligt del III punkterna 3.1.2.1 d och e i bilaga II till förordning (EU) 2018/848, bevara styrkande handlingar som rör sådana undantag för att möjliggöra spårbarhet och kontroll av att de tillämpliga villkoren är uppfyllda. |
| --- | --- |

(16)

När det gäller regler för produktion av vattenbruksdjur bör aktörerna, med beaktande av eventuella undantag från dessa regler som beviljas enligt del III punkterna 3.1.2.1 d och e i bilaga II till förordning (EU) 2018/848, bevara styrkande handlingar som rör sådana undantag för att möjliggöra spårbarhet och kontroll av att de tillämpliga villkoren är uppfyllda.

| (17) | I synnerhet är användningen av externa insatsmedel föremål för begränsningar enligt förordning (EU) 2018/848 och bör dokumenteras på samma sätt som för gödselmedel eller näringsämnen som används i ekologisk algproduktion, vilka endast får användas när de godkänts i enlighet med artikel 24 i den förordningen och begränsas till inomhusanläggningar samt ska användas enligt vissa villkor. Aktörerna bör därför dokumentera sådan användning för att visa att de uppfyller de tillämpliga villkoren. |
| --- | --- |

(17)

I synnerhet är användningen av externa insatsmedel föremål för begränsningar enligt förordning (EU) 2018/848 och bör dokumenteras på samma sätt som för gödselmedel eller näringsämnen som används i ekologisk algproduktion, vilka endast får användas när de godkänts i enlighet med artikel 24 i den förordningen och begränsas till inomhusanläggningar samt ska användas enligt vissa villkor. Aktörerna bör därför dokumentera sådan användning för att visa att de uppfyller de tillämpliga villkoren.

| (18) | Det är dessutom nödvändigt att fastställa krav på bevarande av dokumentation avseende de särskilda bestämmelserna för yngel för avels- och uppfödningsändamål, särskilt vad gäller den exakta tidpunkten de förekommer i produktionscykeln för djur och en inledande omställningsperiod. |
| --- | --- |

(18)

Det är dessutom nödvändigt att fastställa krav på bevarande av dokumentation avseende de särskilda bestämmelserna för yngel för avels- och uppfödningsändamål, särskilt vad gäller den exakta tidpunkten de förekommer i produktionscykeln för djur och en inledande omställningsperiod.

| (19) | Utfodringssystemen för vattenbruksdjur är avsedda att tillgodose de särskilda näringsbehoven hos varje art i de olika utvecklingsstadierna. Med beaktande av de detaljerade bestämmelserna om godkända foderråvaror, även sådana av icke-ekologiskt ursprung, bör därför dokumentation bevaras för varje berörd art, med uppgifter om de olika utvecklingsstadierna. |
| --- | --- |

(19)

Utfodringssystemen för vattenbruksdjur är avsedda att tillgodose de särskilda näringsbehoven hos varje art i de olika utvecklingsstadierna. Med beaktande av de detaljerade bestämmelserna om godkända foderråvaror, även sådana av icke-ekologiskt ursprung, bör därför dokumentation bevaras för varje berörd art, med uppgifter om de olika utvecklingsstadierna.

| (20) | Hälso- och sjukvård för vattenbruksdjur bygger på förebyggande åtgärder och övervakning av djurens välbefinnande. Därför är det nödvändigt att bevara dokumentation om vilka åtgärder som vidtagits för att så långt som möjligt begränsa användningen av veterinärbehandlingar, vilka omfattas av stränga begränsningar i fråga om frekvens och antal, beroende på den berörda artens livslängd. Motsvarande krav på bevarande av dokumentation måste fastställas. |
| --- | --- |

(20)

Hälso- och sjukvård för vattenbruksdjur bygger på förebyggande åtgärder och övervakning av djurens välbefinnande. Därför är det nödvändigt att bevara dokumentation om vilka åtgärder som vidtagits för att så långt som möjligt begränsa användningen av veterinärbehandlingar, vilka omfattas av stränga begränsningar i fråga om frekvens och antal, beroende på den berörda artens livslängd. Motsvarande krav på bevarande av dokumentation måste fastställas.

| (21) | Djurens välbefinnande är beroende av korrekt djurhållningspraxis. När det gäller vattenbruk är vattenkvalitet, gränser för djurtäthet och relevanta kemisk-fysikaliska parametrar grundläggande för djurens välbefinnande. Därför är det nödvändigt att ha dokumentation om sådana uppgifter samt om typen av och tidpunkten för de åtgärder som vidtagits för att övervaka att de bästa förhållandena för vattenbruksdjur har upprätthållits och om de åtgärder som vidtagits för att följa reglerna för ekologisk produktion under djurens olika utvecklingsstadier. I ekologiskt vattenbruk är luftning tillåten, men användningen av syre är begränsad till särskilda fall. Det bör därför finnas dokumentation av sådana åtgärder. |
| --- | --- |

(21)

Djurens välbefinnande är beroende av korrekt djurhållningspraxis. När det gäller vattenbruk är vattenkvalitet, gränser för djurtäthet och relevanta kemisk-fysikaliska parametrar grundläggande för djurens välbefinnande. Därför är det nödvändigt att ha dokumentation om sådana uppgifter samt om typen av och tidpunkten för de åtgärder som vidtagits för att övervaka att de bästa förhållandena för vattenbruksdjur har upprätthållits och om de åtgärder som vidtagits för att följa reglerna för ekologisk produktion under djurens olika utvecklingsstadier. I ekologiskt vattenbruk är luftning tillåten, men användningen av syre är begränsad till särskilda fall. Det bör därför finnas dokumentation av sådana åtgärder.

| (22) | Utan att det påverkar kraven på bevarande av dokumentation enligt förordning (EG) nr 852/2004 bör aktörer som producerar ekologiska bearbetade livsmedel och/eller ekologiskt bearbetat foder bevara detaljerad dokumentation som visar att de följer ekologiska produktionsregler, särskilt när det gäller försiktighetsåtgärder för att säkerställa ekologiska produkters integritet, de särskilda villkoren för användning av externa insatsmedel samt för rengörings- och desinfektionsmedel. För att möjliggöra lämplig kontroll av balansen mellan insatsmedel och avkastning bör aktörerna dessutom bevara uppgifter om använda insatsmedel och, för sammansatta produkter, fullständiga recept/formler samt i tillämpliga fall styrkande handlingar om godkännanden av användning av icke-ekologiska jordbruksingredienser i enlighet med artikel 25 i förordning (EU) 2018/848. |
| --- | --- |

(22)

Utan att det påverkar kraven på bevarande av dokumentation enligt förordning (EG) nr 852/2004 bör aktörer som producerar ekologiska bearbetade livsmedel och/eller ekologiskt bearbetat foder bevara detaljerad dokumentation som visar att de följer ekologiska produktionsregler, särskilt när det gäller försiktighetsåtgärder för att säkerställa ekologiska produkters integritet, de särskilda villkoren för användning av externa insatsmedel samt för rengörings- och desinfektionsmedel. För att möjliggöra lämplig kontroll av balansen mellan insatsmedel och avkastning bör aktörerna dessutom bevara uppgifter om använda insatsmedel och, för sammansatta produkter, fullständiga recept/formler samt i tillämpliga fall styrkande handlingar om godkännanden av användning av icke-ekologiska jordbruksingredienser i enlighet med artikel 25 i förordning (EU) 2018/848.

| (23) | Utan att det påverkar kraven på bevarande av dokumentation enligt förordning (EG) nr 852/2004 bör aktörer som producerar ekologiskt vin bevara detaljerad dokumentation som visar att de följer ekologiska produktionsregler, särskilt när det gäller eventuella externa produkter och ämnen som används i vinproduktionen och för rengöring och desinfektion. |
| --- | --- |

(23)

Utan att det påverkar kraven på bevarande av dokumentation enligt förordning (EG) nr 852/2004 bör aktörer som producerar ekologiskt vin bevara detaljerad dokumentation som visar att de följer ekologiska produktionsregler, särskilt när det gäller eventuella externa produkter och ämnen som används i vinproduktionen och för rengöring och desinfektion.

| (24) | Utan att det påverkar kraven på bevarande av dokumentation enligt förordning (EG) nr 852/2004 bör aktörer som producerar ekologisk jäst bevara detaljerad dokumentation som visar att de följer ekologiska produktionsregler, särskilt när det gäller produkter och ämnen som används i jästproduktionen och för rengöring och desinfektion. |
| --- | --- |

(24)

Utan att det påverkar kraven på bevarande av dokumentation enligt förordning (EG) nr 852/2004 bör aktörer som producerar ekologisk jäst bevara detaljerad dokumentation som visar att de följer ekologiska produktionsregler, särskilt när det gäller produkter och ämnen som används i jästproduktionen och för rengöring och desinfektion.

| (25) | Bilaga II till förordning (EU) 2018/848 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(25)

Bilaga II till förordning (EU) 2018/848 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (26) | Av tydlighets- och rättssäkerhetsskäl bör denna förordning tillämpas från och med det datum då förordning (EU) 2018/848 börjar tillämpas. |
| --- | --- |

(26)

Av tydlighets- och rättssäkerhetsskäl bör denna förordning tillämpas från och med det datum då förordning (EU) 2018/848 börjar tillämpas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga II till förordning (EU) 2018/848 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2022.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 12 juli 2021.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 150, 14.6.2018, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (EUT L 309, 24.11.2009, s. 1).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 852/2004 av den 29 april 2004 om livsmedelshygien (EUT L 139, 30.4.2004, s. 1).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 av den 9 mars 2016 om överförbara djursjukdomar och om ändring och upphävande av vissa akter med avseende på djurhälsa (djurhälsolag) (EUT L 84, 31.3.2016, s. 1).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1760/2000 av den 17 juli 2000 om upprättande av ett system för identifiering och registrering av nötkreatur samt märkning av nötkött och nötköttsprodukter och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 820/97 (EGT L 204, 11.8.2000, s. 1).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/82/EG av den 6 november 2001 om upprättande av gemenskapsregler för veterinärmedicinska läkemedel (EGT L 311, 28.11.2001, s. 1).

6

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (EGT L 31, 1.2.2002, s. 1).

7

---

BILAGA

Bilaga II till förordning (EU) 2018/848 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Del I ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 1.9.3 ska den andra meningen ersättas med följande:

  ”Aktörerna ska bevara dokumentation om användningen av dessa produkter, inbegripet det eller de datum då varje produkt har använts, produktens namn, använd mängd samt berörda grödor och skiften.” |
| --- | --- | --- |

1.

Del I ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1.9.3 ska den andra meningen ersättas med följande:

”Aktörerna ska bevara dokumentation om användningen av dessa produkter, inbegripet det eller de datum då varje produkt har använts, produktens namn, använd mängd samt berörda grödor och skiften.”

| b) | I punkt 1.10.2 ska den andra meningen ersättas med följande:

  ”Aktörerna ska bevara dokumentation om behovet av användning av sådana produkter, inbegripet det eller de datum då varje produkt har använts, produktens namn, dess verksamma ämnen, använd mängd, berörda grödor och skiften samt den skadegörare eller sjukdom som bekämpas.” |
| --- | --- |

b)

I punkt 1.10.2 ska den andra meningen ersättas med följande:

”Aktörerna ska bevara dokumentation om behovet av användning av sådana produkter, inbegripet det eller de datum då varje produkt har använts, produktens namn, dess verksamma ämnen, använd mängd, berörda grödor och skiften samt den skadegörare eller sjukdom som bekämpas.”

| c) | I punkt 1.11 ska följande mening läggas till:

  ”Aktörerna ska bevara dokumentation om användningen av dessa produkter, inbegripet det eller de datum då varje produkt har använts, produktens namn, dess verksamma ämnen samt platsen för sådan användning.” |
| --- | --- |

c)

I punkt 1.11 ska följande mening läggas till:

”Aktörerna ska bevara dokumentation om användningen av dessa produkter, inbegripet det eller de datum då varje produkt har använts, produktens namn, dess verksamma ämnen samt platsen för sådan användning.”

| d) | I punkt 1.12 ska följande mening läggas till:

  ”Aktörerna ska särskilt bevara dokumentation om eventuella andra externa insatsmedel som används på varje skifte och, i tillämpliga fall, hålla styrkande handlingar om eventuella undantag från produktionsreglerna som beviljats i enlighet med punkt 1.8.5 tillgängliga.” |
| --- | --- |

d)

I punkt 1.12 ska följande mening läggas till:

”Aktörerna ska särskilt bevara dokumentation om eventuella andra externa insatsmedel som används på varje skifte och, i tillämpliga fall, hålla styrkande handlingar om eventuella undantag från produktionsreglerna som beviljats i enlighet med punkt 1.8.5 tillgängliga.”

| e) | I punkt 2.2 ska följande stycke läggas till:

  ”Aktörerna ska bevara dokumentation om perioden och platsen för insamlingen, berörda arter och mängden vilda växter som samlats in.” |
| --- | --- |

e)

I punkt 2.2 ska följande stycke läggas till:

”Aktörerna ska bevara dokumentation om perioden och platsen för insamlingen, berörda arter och mängden vilda växter som samlats in.”

| 2. | Del II ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 1.1 ska följande stycke läggas till:

  ”Aktörerna ska hålla styrkande handlingar om undantag från reglerna för animalieproduktion som beviljats i enlighet med punkterna 1.3.4.3, 1.3.4.4, 1.7.5, 1.7.8, 1.9.3.1 c och 1.9.4.2 c tillgängliga.” |
| --- | --- | --- |

2.

Del II ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1.1 ska följande stycke läggas till:

”Aktörerna ska hålla styrkande handlingar om undantag från reglerna för animalieproduktion som beviljats i enlighet med punkterna 1.3.4.3, 1.3.4.4, 1.7.5, 1.7.8, 1.9.3.1 c och 1.9.4.2 c tillgängliga.”

| b) | Följande punkt ska införas som punkt 1.3.4.5:






  ”1.3.4.5 | Aktörerna ska bevara dokumentation eller styrkande handlingar om djurens ursprung, som identifierar djuren i enlighet med lämpliga system (per djur eller omgång/flock/besättning/bikupa), om veterinärdokument för de djur som förs in på jordbruksföretaget, ankomstdatum och omställningsperiod.” |
| --- | --- | --- |

b)

Följande punkt ska införas som punkt 1.3.4.5:

”1.3.4.5

| c) | Följande punkt ska införas som punkt 1.4.4:
  ”1.4.4   Bevarande av dokumentation om utfodringssystemet
  Aktörerna ska bevara dokumentation om utfodringssystemet och, i förekommande fall, betesperioden. De ska särskilt bevara dokumentation om fodrets namn, inbegripet alla former av använt foder, t.ex. foderblandningar, andelar av olika foderråvaror i foderransoner och andelen foder från det egna jordbruksföretaget eller samma region och, i förekommande fall, perioder med tillgång till betesområden, perioder med växling av betesområde, där begränsningar gäller, samt styrkande handlingar om tillämpningen av punkterna 1.4.2 och 1.4.3.” |
| --- | --- |

c)

Följande punkt ska införas som punkt 1.4.4:

”1.4.4   Bevarande av dokumentation om utfodringssystemet

Aktörerna ska bevara dokumentation om utfodringssystemet och, i förekommande fall, betesperioden. De ska särskilt bevara dokumentation om fodrets namn, inbegripet alla former av använt foder, t.ex. foderblandningar, andelar av olika foderråvaror i foderransoner och andelen foder från det egna jordbruksföretaget eller samma region och, i förekommande fall, perioder med tillgång till betesområden, perioder med växling av betesområde, där begränsningar gäller, samt styrkande handlingar om tillämpningen av punkterna 1.4.2 och 1.4.3.”

| d) | I punkt 1.5.1.6 ska följande mening läggas till:

  ”Aktörerna ska bevara dokumentation om användningen av dessa produkter, inbegripet det eller de datum då produkten har använts, produktens namn, dess verksamma ämnen samt platsen för sådan användning.” |
| --- | --- |

d)

I punkt 1.5.1.6 ska följande mening läggas till:

”Aktörerna ska bevara dokumentation om användningen av dessa produkter, inbegripet det eller de datum då produkten har använts, produktens namn, dess verksamma ämnen samt platsen för sådan användning.”

| e) | Följande punkt ska införas som punkt 1.5.2.7:






  ”1.5.2.7 | Aktörerna ska bevara dokumentation eller styrkande handlingar om eventuella behandlingar som utförts, och särskilt identifiering av de djur som behandlats, datum för behandling, diagnos, dosering, behandlingsproduktens namn och, i tillämpliga fall, veterinärens ordination för veterinärvård och den karenstid som tillämpas innan animalieprodukter kan saluföras och märkas som ekologiska.” |
| --- | --- | --- |

e)

Följande punkt ska införas som punkt 1.5.2.7:

”1.5.2.7

| f) | Följande punkt ska införas som punkt 1.7.12:






  ”1.7.12 | Aktörerna ska bevara dokumentation eller styrkande handlingar om eventuella särskilda åtgärder som vidtagits och motiveringar för tillämpningen av punkterna 1.7.5, 1.7.8, 1.7.9 eller 1.7.10. Vad gäller djur som lämnar jordbruksföretaget ska följande uppgifter i förekommande fall registreras: ålder, antal djur, slaktdjurens vikt, lämplig identifikation (per djur eller per omgång/flock/besättning/bikupa), datum för avsändande och destination.” |
| --- | --- | --- |

f)

Följande punkt ska införas som punkt 1.7.12:

”1.7.12

| g) | Punkt 1.9.4.4 c ska ersättas med följande:






  ”c) | Byggnaderna ska tömmas på djur mellan varje omgång av fjäderfän som föds upp. Byggnaderna och inredningen ska rengöras och desinficeras under denna tid. För varje omgång fjäderfän som har fötts upp ska fållorna dessutom lämnas tomma under en period som ska fastställas av medlemsstaterna för att växtlighet ska kunna växa upp igen. Aktören ska bevara dokumentation eller styrkande handlingar om tillämpningen av en sådan period. Dessa krav ska inte tillämpas på fjäderfän som inte föds upp i omgångar, som inte hålls i fållor och som är frigående hela dagen.” |
| --- | --- | --- |

g)

Punkt 1.9.4.4 c ska ersättas med följande:

”c)

Byggnaderna ska tömmas på djur mellan varje omgång av fjäderfän som föds upp. Byggnaderna och inredningen ska rengöras och desinficeras under denna tid. För varje omgång fjäderfän som har fötts upp ska fållorna dessutom lämnas tomma under en period som ska fastställas av medlemsstaterna för att växtlighet ska kunna växa upp igen. Aktören ska bevara dokumentation eller styrkande handlingar om tillämpningen av en sådan period. Dessa krav ska inte tillämpas på fjäderfän som inte föds upp i omgångar, som inte hålls i fållor och som är frigående hela dagen.”

| h) | Följande punkt ska införas som punkt 1.9.6.6:”1.9.6.6   DokumentationspliktAktörerna ska bevara en karta i lämplig skala eller geografiska koordinater för placeringen av bikupor som ska ställas till förfogande för kontrollmyndigheten eller kontrollorganet och som visar att de områden som är tillgängliga för bisamhällena uppfyller kraven i denna förordning.
  Följande uppgifter om artificiell utfodring ska införas i bigårdarnas register: namn på den använda produkten, datum, kvantiteter och i vilka bikupor produkten används.
  Det område där bigården är belägen ska registreras tillsammans med bikupornas identifikation och flyttningsperioden.
  Alla åtgärder som vidtagits ska föras in i bigårdens register, inbegripet bortflyttning av skattlådorna och skattning av honung. Mängden från och datumen för honungsinsamlingen ska också registreras.” |
| --- | --- |

h)

Följande punkt ska införas som punkt 1.9.6.6:

Aktörerna ska bevara en karta i lämplig skala eller geografiska koordinater för placeringen av bikupor som ska ställas till förfogande för kontrollmyndigheten eller kontrollorganet och som visar att de områden som är tillgängliga för bisamhällena uppfyller kraven i denna förordning.

Följande uppgifter om artificiell utfodring ska införas i bigårdarnas register: namn på den använda produkten, datum, kvantiteter och i vilka bikupor produkten används.

Det område där bigården är belägen ska registreras tillsammans med bikupornas identifikation och flyttningsperioden.

Alla åtgärder som vidtagits ska föras in i bigårdens register, inbegripet bortflyttning av skattlådorna och skattning av honung. Mängden från och datumen för honungsinsamlingen ska också registreras.”

| 3. | Del III ska ändras på följande sätt:






  a) | Följande punkt ska införas som punkt 1.11:






  ”1.11 | Aktörerna ska hålla styrkande handlingar om undantag från reglerna för produktion av vattenbruksdjur som beviljats i enlighet med punkt 3.1.2.1 d och e tillgängliga.” |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Del III ska ändras på följande sätt:

a)

Följande punkt ska införas som punkt 1.11:

”1.11

| b) | I punkt 2.2.2 c ska följande mening läggas till:

  ”Aktörerna ska bevara dokumentation om användningen av dessa produkter, inbegripet det eller de datum då varje produkt har använts, produktens namn samt använd mängd, med uppgifter om berörda partier/tankar/bassänger.” |
| --- | --- |

b)

I punkt 2.2.2 c ska följande mening läggas till:

”Aktörerna ska bevara dokumentation om användningen av dessa produkter, inbegripet det eller de datum då varje produkt har använts, produktens namn samt använd mängd, med uppgifter om berörda partier/tankar/bassänger.”

| c) | I punkt 2.3.2 ska följande mening läggas till:

  ”Aktörerna ska bevara dokumentation om användningen av dessa produkter, inbegripet det eller de datum då produkten används, produktens namn samt använd mängd, med uppgifter om berörda partier/tankar/bassänger.” |
| --- | --- |

c)

I punkt 2.3.2 ska följande mening läggas till:

”Aktörerna ska bevara dokumentation om användningen av dessa produkter, inbegripet det eller de datum då produkten används, produktens namn samt använd mängd, med uppgifter om berörda partier/tankar/bassänger.”

| d) | Följande punkt ska införas som punkt 3.1.2.4:






  ”3.1.2.4 | Aktörerna ska bevara dokumentation om djurens ursprung, med identifiering av djuren/djuromgångarna, ankomstdatum och typ av art, kvantiteter, ekologisk eller icke-ekologisk status och omställningsperiod.” |
| --- | --- | --- |

d)

Följande punkt ska införas som punkt 3.1.2.4:

”3.1.2.4

| e) | Följande punkt ska införas som punkt 3.1.3.5:






  ”3.1.3.5 | Aktörerna ska bevara dokumentation om specifika utfodringssystem, särskilt vad gäller fodrets namn och kvantitet och användningen av tilläggsfoder samt respektive utfodrade djur/djuromgångar.” |
| --- | --- | --- |

e)

Följande punkt ska införas som punkt 3.1.3.5:

”3.1.3.5

| f) | Följande punkt ska införas som punkt 3.1.4.3:”3.1.4.3   Bevarande av dokumentation om förebyggande av sjukdomarAktörerna ska bevara dokumentation om de sjukdomsförebyggande åtgärder som vidtagits, med uppgifter om driftuppehåll, rengöring och vattenbehandling samt eventuell veterinärbehandling och annan parasitbehandling som utförts, och särskilt datum för behandling, diagnos, dosering, behandlingsproduktens namn och, i tillämpliga fall, veterinärens ordination för veterinärvård och den karenstid som tillämpas innan vattenbruksprodukter kan saluföras och märkas som ekologiska.” |
| --- | --- |

f)

Följande punkt ska införas som punkt 3.1.4.3:

Aktörerna ska bevara dokumentation om de sjukdomsförebyggande åtgärder som vidtagits, med uppgifter om driftuppehåll, rengöring och vattenbehandling samt eventuell veterinärbehandling och annan parasitbehandling som utförts, och särskilt datum för behandling, diagnos, dosering, behandlingsproduktens namn och, i tillämpliga fall, veterinärens ordination för veterinärvård och den karenstid som tillämpas innan vattenbruksprodukter kan saluföras och märkas som ekologiska.”

| g) | I punkt 3.1.5.3 ska följande stycke läggas till:

  ”Aktörerna ska bevara dokumentation om övervaknings- och underhållsåtgärder avseende djurens välbefinnande och vattenkvaliteten. Vid gödsling av dammar och sjöar ska aktörerna bevara dokumentation om användningen av gödselmedel och jordförbättringsmedel, inbegripet datumet för användning, produktens namn, använd mängd och platsen för den berörda användningen.” |
| --- | --- |

g)

I punkt 3.1.5.3 ska följande stycke läggas till:

”Aktörerna ska bevara dokumentation om övervaknings- och underhållsåtgärder avseende djurens välbefinnande och vattenkvaliteten. Vid gödsling av dammar och sjöar ska aktörerna bevara dokumentation om användningen av gödselmedel och jordförbättringsmedel, inbegripet datumet för användning, produktens namn, använd mängd och platsen för den berörda användningen.”

| h) | I punkt 3.1.6.5 ska följande stycke läggas till:

  ”Aktörerna ska bevara dokumentation om sådan användning och ange om detta skett enligt led a, b eller c.” |
| --- | --- |

h)

I punkt 3.1.6.5 ska följande stycke läggas till:

”Aktörerna ska bevara dokumentation om sådan användning och ange om detta skett enligt led a, b eller c.”

| 4. | Del IV ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1.4 a ska ersättas med följande:






  ”a) | vidta försiktighetsåtgärder och bevara dokumentation om dessa åtgärder,” |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Del IV ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1.4 a ska ersättas med följande:

”a)

vidta försiktighetsåtgärder och bevara dokumentation om dessa åtgärder,”

| b) | Följande punkt ska införas som punkt 1.7:






  ”1.7 | Aktörerna ska hålla styrkande handlingar om godkännanden för användning av icke-ekologiska ingredienser av jordbruksursprung för produktion av bearbetade livsmedel i enlighet med artikel 25 tillgängliga, om de har erhållit eller utnyttjat sådana godkännanden.” |
| --- | --- | --- |

b)

Följande punkt ska införas som punkt 1.7:

”1.7

| c) | I punkt 2.2.3 ska följande mening läggas till:

  ”Aktörerna ska bevara dokumentation om användningen av dessa produkter, inbegripet det eller de datum då varje produkt har använts, produktens namn, dess verksamma ämnen samt platsen för sådan användning.” |
| --- | --- |

c)

I punkt 2.2.3 ska följande mening läggas till:

”Aktörerna ska bevara dokumentation om användningen av dessa produkter, inbegripet det eller de datum då varje produkt har använts, produktens namn, dess verksamma ämnen samt platsen för sådan användning.”

| d) | Följande punkt ska införas som punkt 2.3:






  ”2.3 | Aktörerna ska bevara dokumentation om eventuella insatsmedel som används i livsmedelsproduktionen. Vid produktion av sammansatta produkter ska fullständiga recept/formler som visar mängden av insatsmedel och avkastning hållas tillgängliga för behöriga myndigheter eller kontrollorgan.” |
| --- | --- | --- |

d)

Följande punkt ska införas som punkt 2.3:

”2.3

| 5. | Del V ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1.4 a ska ersättas med följande:






  ”a) | vidta försiktighetsåtgärder och bevara dokumentation om dessa åtgärder,” |
| --- | --- | --- | --- |

5.

Del V ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1.4 a ska ersättas med följande:

”a)

vidta försiktighetsåtgärder och bevara dokumentation om dessa åtgärder,”

| b) | I punkt 2.4 ska följande mening läggas till:

  ”Aktörerna ska bevara dokumentation om användningen av dessa produkter, inbegripet det eller de datum då varje produkt har använts, produktens namn, dess verksamma ämnen samt platsen för sådan användning.” |
| --- | --- |

b)

I punkt 2.4 ska följande mening läggas till:

”Aktörerna ska bevara dokumentation om användningen av dessa produkter, inbegripet det eller de datum då varje produkt har använts, produktens namn, dess verksamma ämnen samt platsen för sådan användning.”

| c) | Följande punkt ska införas som punkt 2.5:






  ”2.5 | Aktörerna ska bevara dokumentation om eventuella insatsmedel som används i foderproduktionen. Vid produktion av sammansatta produkter ska fullständiga recept/formler som visar mängden av insatsmedel och avkastning hållas tillgängliga för behöriga myndigheter eller kontrollorgan.” |
| --- | --- | --- |

c)

Följande punkt ska införas som punkt 2.5:

”2.5

| 6. | I del VI ska följande punkt införas som punkt 2.3:






  ”2.3 | Aktörerna ska bevara dokumentation om eventuella produkter och ämnen som används i vinproduktion och för rengöring och desinfektion, inbegripet det eller de datum då varje produkt har använts, produktens namn, dess verksamma ämnen samt, i tillämpliga fall, platsen för sådan användning.” |
| --- | --- | --- |

6.

I del VI ska följande punkt införas som punkt 2.3:

”2.3

| 7. | I del VII ska följande punkt införas som punkt 1.5:






  ”1.5 | Aktörerna ska bevara dokumentation om eventuella produkter och ämnen som används i jästproduktion och för rengöring och desinfektion, inbegripet det eller de datum då varje produkt har använts, produktens namn, dess verksamma ämnen samt platsen för sådan användning.” |
| --- | --- | --- |

7.

I del VII ska följande punkt införas som punkt 1.5:

”1.5

---

| 22.9.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 334/9 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 334/9

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2021/1692

av den 21 september 2021

om ändring av bilagorna V, XIV och XV till genomförandeförordning (EU) 2021/404 vad gäller posterna för Botswana i förteckningarna över tredjeländer från vilka sändningar av fjäderfä, avelsmaterial från fjäderfä samt färskt kött och köttprodukter från fjäderfä och fjädervilt får föras in till unionen

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 av den 9 mars 2016 om överförbara djursjukdomar och om ändring och upphävande av vissa akter med avseende på djurhälsa (”djurhälsolag”) (1), särskilt artikel 230.1, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EU) 2016/429, som ska tillämpas från och med den 21 april 2021, fastställs bland annat djurhälsokrav för införsel till unionen av sändningar av djur, avelsmaterial och produkter av animaliskt ursprung. Ett av dessa djurhälsokrav är att dessa sändningar ska komma från ett tredjeland eller territorium, eller en zon eller anläggningskrets däri, som är upptagen på en förteckning i enlighet med artikel 230.1 i den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EU) 2016/429, som ska tillämpas från och med den 21 april 2021, fastställs bland annat djurhälsokrav för införsel till unionen av sändningar av djur, avelsmaterial och produkter av animaliskt ursprung. Ett av dessa djurhälsokrav är att dessa sändningar ska komma från ett tredjeland eller territorium, eller en zon eller anläggningskrets däri, som är upptagen på en förteckning i enlighet med artikel 230.1 i den förordningen.

| (2) | Genom kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/692 (2) kompletteras förordning (EU) 2016/429 vad gäller djurhälsokrav för införsel till unionen av sändningar av vissa arter och kategorier av djur, avelsmaterial och produkter av animaliskt ursprung från tredjeländer, territorier eller zoner däri eller, när det gäller vattenbruksdjur, anläggningskretsar däri. I delegerad förordning (EU) 2020/692 föreskrivs att sändningar av djur, avelsmaterial och produkter av animaliskt ursprung som omfattas av den delegerade förordningen endast får föras in till unionen om de kommer från ett tredjeland eller territorium, eller en zon eller anläggningskrets däri, som förtecknas för de specifika arterna och kategorierna av djur, det specifika avelsmaterialet och de specifika produkterna av animaliskt ursprung i enlighet med djurhälsokraven i samma delegerade förordning. |
| --- | --- |

(2)

Genom kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/692 (2) kompletteras förordning (EU) 2016/429 vad gäller djurhälsokrav för införsel till unionen av sändningar av vissa arter och kategorier av djur, avelsmaterial och produkter av animaliskt ursprung från tredjeländer, territorier eller zoner däri eller, när det gäller vattenbruksdjur, anläggningskretsar däri. I delegerad förordning (EU) 2020/692 föreskrivs att sändningar av djur, avelsmaterial och produkter av animaliskt ursprung som omfattas av den delegerade förordningen endast får föras in till unionen om de kommer från ett tredjeland eller territorium, eller en zon eller anläggningskrets däri, som förtecknas för de specifika arterna och kategorierna av djur, det specifika avelsmaterialet och de specifika produkterna av animaliskt ursprung i enlighet med djurhälsokraven i samma delegerade förordning.

| (3) | I kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/404 (3) fastställs förteckningar över tredjeländer, territorier och zoner eller anläggningskretsar däri, från vilka de arter och kategorier av djur, avelsmaterial och de produkter av animaliskt ursprung som omfattas av delegerad förordning (EU) 2020/692 får föras in till unionen. |
| --- | --- |

(3)

I kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/404 (3) fastställs förteckningar över tredjeländer, territorier och zoner eller anläggningskretsar däri, från vilka de arter och kategorier av djur, avelsmaterial och de produkter av animaliskt ursprung som omfattas av delegerad förordning (EU) 2020/692 får föras in till unionen.

| (4) | Närmare bestämt innehåller bilagorna V, XIV och XV till genomförandeförordning (EU) 2021/404 förteckningar över tredjeländer, territorier eller zoner däri från vilka sändningar av fjäderfä, avelsmaterial från fjäderfä samt färskt kött och köttprodukter från fjäderfä och fjädervilt får föras in till unionen. |
| --- | --- |

(4)

Närmare bestämt innehåller bilagorna V, XIV och XV till genomförandeförordning (EU) 2021/404 förteckningar över tredjeländer, territorier eller zoner däri från vilka sändningar av fjäderfä, avelsmaterial från fjäderfä samt färskt kött och köttprodukter från fjäderfä och fjädervilt får föras in till unionen.

| (5) | Den 6 september 2021 anmälde Botswana ett utbrott av högpatogen aviär influensa (HPAI) till Världsorganisationen för djurhälsa (OIE). Utbrottet har skett i distriktet Kgatleng i det tredjelandet och bekräftades den 27 augusti 2021 genom laboratorieanalys (RT-PCR). |
| --- | --- |

(5)

Den 6 september 2021 anmälde Botswana ett utbrott av högpatogen aviär influensa (HPAI) till Världsorganisationen för djurhälsa (OIE). Utbrottet har skett i distriktet Kgatleng i det tredjelandet och bekräftades den 27 augusti 2021 genom laboratorieanalys (RT-PCR).

| (6) | I förteckningarna över tredjeländer, territorier eller zoner däri som ingår i del 1 i bilagorna V och XIV och i del 1 avsnitt A i bilaga XV till genomförandeförordning (EU) 2021/404 anges att sändningar av fjäderfä, avelsmaterial från fjäderfä samt färskt kött och köttprodukter från fjäderfä och fjädervilt får föras in till unionen från Botswana. Dessutom kräver del 1 avsnitt A i bilaga XV till genomförandeförordning (EU) 2021/404 för närvarande inga riskreducerande behandlingar för införsel till unionen av sändningar av köttprodukter från strutsfåglar från det tredjelandet. |
| --- | --- |

(6)

I förteckningarna över tredjeländer, territorier eller zoner däri som ingår i del 1 i bilagorna V och XIV och i del 1 avsnitt A i bilaga XV till genomförandeförordning (EU) 2021/404 anges att sändningar av fjäderfä, avelsmaterial från fjäderfä samt färskt kött och köttprodukter från fjäderfä och fjädervilt får föras in till unionen från Botswana. Dessutom kräver del 1 avsnitt A i bilaga XV till genomförandeförordning (EU) 2021/404 för närvarande inga riskreducerande behandlingar för införsel till unionen av sändningar av köttprodukter från strutsfåglar från det tredjelandet.

| (7) | På grund av risken för införsel av HPAI till unionen i samband med införsel av sändningar av fjäderfä, avelsmaterial från fjäderfä och färskt kött och köttprodukter från fjäderfä och fjädervilt från Botswana, och i avsaknad av garantier som möjliggör regionalisering av det tredjelandet, bör införsel till unionen av sådana sändningar inte längre tillåtas. Dessutom bör den riskreducerande behandlingen D i enlighet med bilaga XXVI till delegerad förordning (EU) 2020/692 vara ett krav för införsel till unionen av sändningar av köttprodukter från strutsfåglar från det tredjelandet. |
| --- | --- |

(7)

På grund av risken för införsel av HPAI till unionen i samband med införsel av sändningar av fjäderfä, avelsmaterial från fjäderfä och färskt kött och köttprodukter från fjäderfä och fjädervilt från Botswana, och i avsaknad av garantier som möjliggör regionalisering av det tredjelandet, bör införsel till unionen av sådana sändningar inte längre tillåtas. Dessutom bör den riskreducerande behandlingen D i enlighet med bilaga XXVI till delegerad förordning (EU) 2020/692 vara ett krav för införsel till unionen av sändningar av köttprodukter från strutsfåglar från det tredjelandet.

| (8) | Posterna för Botswana i förteckningarna över tredjeländer, territorier eller zoner däri som anges i tabellerna i del 1 i bilagorna V och XIV och i tabellen i del 1 avsnitt A i bilaga XV till genomförandeförordning (EU) 2021/404 bör därför ändras för att ta hänsyn till den aktuella epidemiologiska situationen i det tredjelandet. |
| --- | --- |

(8)

Posterna för Botswana i förteckningarna över tredjeländer, territorier eller zoner däri som anges i tabellerna i del 1 i bilagorna V och XIV och i tabellen i del 1 avsnitt A i bilaga XV till genomförandeförordning (EU) 2021/404 bör därför ändras för att ta hänsyn till den aktuella epidemiologiska situationen i det tredjelandet.

| (9) | Bilagorna V, XIV och XV till genomförandeförordning (EU) 2021/404 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(9)

Bilagorna V, XIV och XV till genomförandeförordning (EU) 2021/404 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (10) | Med beaktande av den aktuella epidemiologiska situationen i Botswana vad gäller HPAI bör de ändringar som ska göras i genomförandeförordning (EU) 2021/404 enligt den här förordningen träda i kraft snarast. |
| --- | --- |

(10)

Med beaktande av den aktuella epidemiologiska situationen i Botswana vad gäller HPAI bör de ändringar som ska göras i genomförandeförordning (EU) 2021/404 enligt den här förordningen träda i kraft snarast.

| (11) | De åtgärder som föreskrivs i den här förordningen är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(11)

De åtgärder som föreskrivs i den här förordningen är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagorna V, XIV och XV till genomförandeförordning (EU) 2021/404 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 21 september 2021.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 84, 31.3.2016, s. 1.

1

(2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/692 av den 30 januari 2020 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 vad gäller bestämmelser för införsel till unionen samt förflyttning och hantering efter införsel av sändningar av vissa djur, avelsmaterial och produkter av animaliskt ursprung (EUT L 174, 3.6.2020, s. 379).

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/404 av den 24 mars 2021 om fastställande av förteckningar över tredjeländer, territorier eller zoner däri från vilka djur, avelsmaterial och produkter av animaliskt ursprung får föras in till unionen i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 (EUT L 114, 31.3.2021, s. 1).

3

---

BILAGA

Bilagorna V, XIV och XV till genomförandeförordning (EU) 2021/404 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I del 1 i bilaga V ska posten för Botswana ersättas med följande:












  ”BW

  Botswana | BW-0 | Avelsstrutsfåglar och bruksstrutsfåglar | BPR | P1 | C | 27.8.2021 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Daggamla kycklingar av strutsfåglar | DOR | P1 | C | 27.8.2021 | |
| Specifikt patogenfria ägg | SPF | | | | |
| Kläckägg från strutsfåglar | HER | P1 | C | 27.8.2021” | |

1.

I del 1 i bilaga V ska posten för Botswana ersättas med följande:

”BW

Botswana

BW-0

Avelsstrutsfåglar och bruksstrutsfåglar

BPR

P1

C

27.8.2021

Daggamla kycklingar av strutsfåglar

DOR

P1

C

27.8.2021

Specifikt patogenfria ägg

SPF

Kläckägg från strutsfåglar

HER

P1

C

27.8.2021”

| 2. | I del 1 i bilaga XIV ska posten för Botswana ersättas med följande:












  ”BW

  Botswana | BW-0 | Färskt kött från strutsfåglar | RAT | P1 | C | 27.8.2021” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2.

I del 1 i bilaga XIV ska posten för Botswana ersättas med följande:

”BW

Botswana

BW-0

Färskt kött från strutsfåglar

RAT

P1

C

27.8.2021”

| 3. | I del 1 avsnitt A i bilaga XV ska posten för Botswana ersättas med följande:


















  ”BW

  Botswana | BW-0 | B | B | B | B | B | B | B | Ej tillåtet | D | Ej tillåtet | MPST” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

3.

I del 1 avsnitt A i bilaga XV ska posten för Botswana ersättas med följande:

”BW

Botswana

BW-0

B

B

B

B

B

B

B

Ej tillåtet

D

Ej tillåtet

MPST”

---

BESLUT

| 22.9.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 334/12 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 334/12

---

RÅDETS BESLUT (Gusp) 2021/1693

av den 21 september 2021

om ändring av beslut (Gusp) 2018/2010 till stöd för motverkande av olaglig spridning av och handel med handeldvapen och lätta vapen (SALW) och ammunition och inverkan av dessa i Latinamerika och Västindien inom ramen för EU:s strategi mot olagliga skjutvapen, handeldvapen och lätta vapen och ammunition till dessa, ”Säkra vapnen – skydda medborgarna”

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 28.1 och 31.1,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 17 december 2018 antog rådet beslut (Gusp) 2018/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Den 17 december 2018 antog rådet beslut (Gusp) 2018/2010 (1).

| (2) | I beslut (Gusp) 2018/2010 föreskrivs en genomförandeperiod på 36 månader för den verksamhet som avses i artikel 1 i det beslutet från och med dagen för ingåendet av den finansieringsöverenskommelse som avses i artikel 3.3 i det beslutet. |
| --- | --- |

(2)

I beslut (Gusp) 2018/2010 föreskrivs en genomförandeperiod på 36 månader för den verksamhet som avses i artikel 1 i det beslutet från och med dagen för ingåendet av den finansieringsöverenskommelse som avses i artikel 3.3 i det beslutet.

| (3) | Amerikanska samarbetsorganisationen (OAS) har begärt en förlängning av genomförandeperioden för beslut (Gusp) 2018/2010 med fem månader, till och med den 31 maj 2022, i syfte att ta hänsyn till förseningarna i genomförandet av projektverksamhet enligt beslut (Gusp) 2018/2010 till följd av covid-19-pandemins effekter. |
| --- | --- |

(3)

Amerikanska samarbetsorganisationen (OAS) har begärt en förlängning av genomförandeperioden för beslut (Gusp) 2018/2010 med fem månader, till och med den 31 maj 2022, i syfte att ta hänsyn till förseningarna i genomförandet av projektverksamhet enligt beslut (Gusp) 2018/2010 till följd av covid-19-pandemins effekter.

| (4) | Den verksamhet som avses i artikel 1 i beslut (Gusp) 2018/2010 kan fortsätta till och med den 31 maj 2022 utan några konsekvenser för de finansiella resurserna. |
| --- | --- |

(4)

Den verksamhet som avses i artikel 1 i beslut (Gusp) 2018/2010 kan fortsätta till och med den 31 maj 2022 utan några konsekvenser för de finansiella resurserna.

| (5) | Beslut (Gusp) 2018/2010 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Beslut (Gusp) 2018/2010 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 5.2 i beslut (Gusp) 2018/2010 ska ersättas med följande:

”2.   Detta beslut upphör att gälla den 31 maj 2022.”

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 21 september 2021.

På rådets vägnar

G. DOVŽAN

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut (Gusp) 2018/2010 av den 17 december 2018 till stöd för motverkande av olaglig spridning av och handel med handeldvapen och lätta vapen (SALW) och ammunition och inverkan av dessa i Latinamerika och Västindien inom ramen för EU:s strategi mot olagliga skjutvapen, handeldvapen och lätta vapen och ammunition till dessa, ”Säkra vapnen – skydda medborgarna” (EUT L 322, 18.12.2018, s. 27).

1

---

| 22.9.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 334/14 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 334/14

---

RÅDETS BESLUT (Gusp) 2021/1694

av den 21 september 2021

till stöd för universalisering, genomförande och stärkande av konventionen om förbud mot eller inskränkningar i användningen av vissa konventionella vapen som kan anses vara ytterst skadebringande eller ha urskillningslösa verkningar (CCW-konventionen)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 28.1 och 31.1,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | I den globala strategin för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik från 2016 (EU:s globala strategi) betonas det att unionen kommer att öka sitt bidrag till den gemensamma säkerheten. |
| --- | --- |

(1)

I den globala strategin för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik från 2016 (EU:s globala strategi) betonas det att unionen kommer att öka sitt bidrag till den gemensamma säkerheten.

| (2) | I EU:s globala strategi noteras det att unionen kraftfullt stöder universalisering, fullständigt genomförande och verkställighet av fördrag och system som rör multilateral nedrustning, förhindrande av spridning och vapenkontroll. |
| --- | --- |

(2)

I EU:s globala strategi noteras det att unionen kraftfullt stöder universalisering, fullständigt genomförande och verkställighet av fördrag och system som rör multilateral nedrustning, förhindrande av spridning och vapenkontroll.

| (3) | I ett sådant instrument, nämligen Förenta nationernas konvention om förbud mot eller inskränkningar i användningen av vissa konventionella vapen som kan anses vara ytterst skadebringande eller ha urskillningslösa verkningar (CCW-konventionen), regleras användningen i väpnade konflikter av vissa konventionella vapen som anses orsaka ytterst svårt lidande för kombattanter eller som skadar civilbefolkningen urskillningslöst. |
| --- | --- |

(3)

I ett sådant instrument, nämligen Förenta nationernas konvention om förbud mot eller inskränkningar i användningen av vissa konventionella vapen som kan anses vara ytterst skadebringande eller ha urskillningslösa verkningar (CCW-konventionen), regleras användningen i väpnade konflikter av vissa konventionella vapen som anses orsaka ytterst svårt lidande för kombattanter eller som skadar civilbefolkningen urskillningslöst.

| (4) | Unionen önskar bidra till universaliseringen, genomförandet och stärkandet av CCW-konventionen så att den fortsätter att vara en stark och ändamålsenlig del av systemet för multilateral nedrustning, förhindrande av spridning och vapenkontroll. |
| --- | --- |

(4)

Unionen önskar bidra till universaliseringen, genomförandet och stärkandet av CCW-konventionen så att den fortsätter att vara en stark och ändamålsenlig del av systemet för multilateral nedrustning, förhindrande av spridning och vapenkontroll.

| (5) | Sjätte konferensen för översyn av CCW-konventionen, som enligt planerna ska äga rum i december 2021, ska fastställa konventionens prioriteringar för de närmaste åren samt strategierna och mekanismerna för att omsätta dessa prioriteringar i praktiken. |
| --- | --- |

(5)

Sjätte konferensen för översyn av CCW-konventionen, som enligt planerna ska äga rum i december 2021, ska fastställa konventionens prioriteringar för de närmaste åren samt strategierna och mekanismerna för att omsätta dessa prioriteringar i praktiken.

| (6) | Unionen önskar bidra till det effektiva genomförandet av rekommendationerna och besluten från sjätte konferensen för översyn av CCW-konventionen. |
| --- | --- |

(6)

Unionen önskar bidra till det effektiva genomförandet av rekommendationerna och besluten från sjätte konferensen för översyn av CCW-konventionen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Unionen ska stödja följande projekt:

| 1. | Beredning av och uppföljning av sjätte konferensen för översyn av CCW-konventionen. |
| --- | --- |

1.

Beredning av och uppföljning av sjätte konferensen för översyn av CCW-konventionen.

| 2. | Stöd till universaliseringen av CCW. |
| --- | --- |

2.

Stöd till universaliseringen av CCW.

| 3. | Främjande av diskussioner om otillräckligt utforskade, nya och övergripande frågor av betydelse för CCW. |
| --- | --- |

3.

Främjande av diskussioner om otillräckligt utforskade, nya och övergripande frågor av betydelse för CCW.

En utförlig beskrivning av dessa projekt återfinns i bilagan till detta beslut.

Artikel 2

1.   Unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (den höga representanten) ska ansvara för genomförandet av detta beslut.

2.   Det tekniska genomförandet av de projekt som anges i artikel 1 ska utföras av FN:s kontor för nedrustningsfrågor (Unoda).

Unoda ska utföra sina uppgifter under överinseende av den höga representanten. Den höga representanten ska i detta syfte ingå nödvändiga överenskommelser med Unoda.

Artikel 3

1.   Det finansiella referensbeloppet för genomförandet av de projekt som anges i artikel 1 ska vara 1 603 517,64 EUR.

2.   De utgifter som finansieras med det finansiella referensbelopp som anges i punkt 1 ska förvaltas i enlighet med de förfaranden och regler som gäller för unionens budget.

3.   Kommissionen ska övervaka att de utgifter som avses i punkt 2 förvaltas korrekt. Den ska i detta syfte ingå nödvändig överenskommelse med Unoda. I överenskommelsen ska det fastställas att Unoda ska säkerställa att unionens bidrag synliggörs i proportion till dess storlek.

4.   Kommissionen ska eftersträva att ingå den överenskommelse som avses i punkt 3 så snart som möjligt efter det att detta beslut har trätt i kraft. Den ska underrätta rådet om eventuella svårigheter i samband med detta och om dagen för överenskommelsens ingående.

Artikel 4

1.   Den höga representanten ska rapportera till rådet om genomförandet av detta beslut på grundval av regelbundna kvartalsrapporter som utarbetas av Unoda. Dessa rapporter ska ligga till grund för en utvärdering utförd av rådet.

2.   Kommissionen ska rapportera till rådet om de finansiella aspekterna av de projekt som anges i artikel 1.

Artikel 5

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Det ska upphöra att gälla 24 månader efter det att den överenskommelse som avses i artikel 3.3 har ingåtts. Det ska dock upphöra att gälla sex månader efter ikraftträdandet, om ingen sådan överenskommelse har ingåtts under denna period.

Utfärdat i Bryssel den 21 september 2021.

På rådets vägnar

G. DOVŽAN

Ordförande

---

BILAGA

PROJEKTDOKUMENT

Projekt till stöd för universalisering, genomförande och stärkande av konventionen om förbud mot eller inskränkningar i användningen av vissa konventionella vapen som kan anses vara ytterst skadebringande eller ha urskillningslösa verkningar (CCW-konventionen) – HR(2021) 124

MOTIVERING OCH BAKGRUND

1980 års konvention om förbud mot eller inskränkningar i användningen av vissa konventionella vapen, som kan anses vara ytterst skadebringande eller ha urskillningslösa verkningar (CCW-konventionen), mer känd under namnet ”konventionen om vissa konventionella vapen”, trädde i kraft den 2 december 1983. Förenta nationernas generalsekreterare är depositarie för konventionen och dess bifogade protokoll.

CCW-konventionen är ett centralt instrument för internationell humanitär rätt och består av en paraplykonvention som anger den allmänna räckvidden och fem bifogade protokoll som alla förbjuder eller reglerar en viss typ av vapen. Varje protokoll är också ett fristående rättsligt instrument med sitt eget medlemskap och, i vissa fall, sina egna genomförandemekanismer.

Konventionen har visat sig vara en flexibel mekanism som gör det möjligt att hantera en lång rad framväxande utmaningar i fråga om medel och metoder för krigföring och bidrar på så sätt till kodifieringen och den successiva utvecklingen av den internationella humanitära rätten. Denna flexibilitet har framför allt gjort det möjligt att foga nya protokoll – protokoll IV om synförstörande laservapen 1996 och protokoll V om explosiva lämningar efter krig 2003 – till de ursprungliga tre som antogs 1980. 2001 utsträcktes tillämpningsområdet för konventionen och dess protokoll vidare till att även omfatta icke-internationella väpnade konflikter. Olika frågor som inte omfattas av protokollen har dessutom diskuterats inom en grupp av regeringsexperter, nu senast i fråga om ny teknik på området dödliga autonoma vapensystem.

1.   PROJEKT

1.1   Projekt 1: Beredning av och uppföljning av sjätte översynskonferensen

1.1.1   Projektets syfte

Sjätte konferensen för översyn av CCW-konventionen, som enligt planerna ska äga rum i december 2021, ger de höga fördragsslutande parterna tillfälle att göra en omfattande översyn av konventionens och dess protokolls sätt att fungera och anslutningsläget samt att bedöma de framsteg som gjorts vid genomförandet av nyligen fattade beslut. De höga fördragsslutande parterna förväntas också fastställa konventionens prioriteringar för de närmaste åren samt strategierna och mekanismerna för att omsätta dessa prioriteringar i praktiken. Många anser att 2021 är en avgörande tidpunkt för att fastställa vägen framåt för CCW-konventionen.

Det begränsade antal dagar som avsatts för den förberedande kommitténs möte och för själva konferensen, de många olika frågor som är av betydelse för konventionen och som skulle kunna tas upp av konferensen i kombination med att covid-19-pandemin har påverkat möjligheten att genomföra det sedvanliga samrådsförfarandet inför en så viktig milstolpe som en översynskonferens, allt detta understryker behovet av stöd till det betydande förberedande arbete inför konferensen som kompletterar det formella förfarandet. Att så olika sektorer (den militära, den humanitära, den diplomatiska och den vetenskapliga) är involverade i arbetet med att säkerställa överensstämmelsen med genomförandet av CCW-konventionen innebär vidare att också flerpartsdialoger före konferensen med bland annat experter på nationell och regional nivå inte bara är önskvärda utan nödvändiga för en meningsfull översynskonferens.

För att upprätthålla dynamiken för betydande förberedelser inför sjätte översynskonferensen syftar denna pelare till att, i nära samordning med CCW-befattningshavarna i Genève, göra en genomgång av det arbete som gjorts under de senaste åren, däribland en bedömning av de framsteg som gjorts och kvarstående frågor. Sådana verksamheter skulle fungera som stöd för de höga fördragsslutande parterna så att de i) får aktuell kunskap om utveckling som är av betydelse för konventionen och vart och ett av dess protokoll, ii) identifiera luckor och utmaningar i genomförandet av CCW-konventionen och sätt att hantera dem, iii) i god tid identifiera ämnen som skulle kunna tas upp vid översynskonferensen, och iv) utveckla nationella och regionala ståndpunkter i samband med detta samt eventuella förslag som konferensen skulle kunna ta ställning till. Målet är att maximera möjligheterna till mer välgrundade och djupgående diskussioner och därmed betydande resultat vid sjätte översynskonferensen.

Översynskonferensen är dessutom ett tillfälle att bedöma och vidareutveckla de befintliga verktygen, informationskällorna och mekanismerna för genomförandet av CCW-konventionen, t.ex. de nationella årsrapporterna om konventionen som helhet, det reviderade protokoll II och protokoll V. Femte översynskonferensen 2016 erkände rapporternas värde som källor till information om politik och åtgärder på nationell nivå samt om internationellt samarbete och bistånd och gav ordförandena för de årliga mötena med de höga fördragsslutande parterna i uppdrag att uppmuntra ökad rapportering. Den ligger dock vanligen under 60 %, medan det ännu inte har gjorts någon systematisk och kvalitativ analys av rapporterna. Ett annat exempel är strategin för att främja internationellt tekniskt bistånd och stärka kapaciteten på nationell nivå att motverka de hot som improviserade sprängladdningar utgör. Hit hör bland annat det frivilliga frågeformuläret från 2015, som i reviderad form kommer att läggas fram 2021, och förklaringen från 2016 om improviserade sprängladdningar, med fokus på förebyggande, informationsutbyte, hotminskning och utbildning om risker.

Efter översynskonferensen kommer, i nära samordning med CCW-befattningshavarna, diskussioner att anordnas för att utarbeta strategier och uppföljningsåtgärder i syfte att genomföra de beslut som fattats vid konferensen. Dessa diskussioner kommer att syfta till att hjälpa de höga fördragsslutande parterna att identifiera praktiska sätt att övervaka de nationella och regionala genomförandeinsatserna under femårsperioden fram till sjunde översynskonferensen.

1.1.2   Förväntade projektresultat

| a) | Flerpartsdialoger där en lång rad synpunkter utbyts avseende överensstämmelsen med CCW-konventionen. |
| --- | --- |

a)

Flerpartsdialoger där en lång rad synpunkter utbyts avseende överensstämmelsen med CCW-konventionen.

| b) | En gemensam förståelse hos de höga fördragsslutande parterna av de prioriterade områdena vid beredningen av översynskonferensen. |
| --- | --- |

b)

En gemensam förståelse hos de höga fördragsslutande parterna av de prioriterade områdena vid beredningen av översynskonferensen.

| c) | Ökad medvetenhet och fler bidrag av nationella experter inom ramen för CCW-konventionen. |
| --- | --- |

c)

Ökad medvetenhet och fler bidrag av nationella experter inom ramen för CCW-konventionen.

| d) | Djupare förståelse hos CCW-delegaterna av utmaningarna vid genomförandet på nationell och regional nivå och sätt att hantera sådana svårigheter. |
| --- | --- |

d)

Djupare förståelse hos CCW-delegaterna av utmaningarna vid genomförandet på nationell och regional nivå och sätt att hantera sådana svårigheter.

| e) | Möjligheter för de höga fördragsslutande parterna att utveckla och förtydliga förslag som ska läggas fram vid sjätte översynskonferensen. |
| --- | --- |

e)

Möjligheter för de höga fördragsslutande parterna att utveckla och förtydliga förslag som ska läggas fram vid sjätte översynskonferensen.

| f) | Hjälp till befattningshavarna med de omfattande förberedelserna inför sjätte översynskonferensen och med genomförandet av konferensens beslut. |
| --- | --- |

f)

Hjälp till befattningshavarna med de omfattande förberedelserna inför sjätte översynskonferensen och med genomförandet av konferensens beslut.

1.1.3   Beskrivning av projektet

Upp till fyra tematiska möten kommer att anordnas före och efter sjätte översynskonferensen avseende

| i) | frågor som diskuterats sedan den senaste översynskonferensen 2016 och som behöver analyseras ytterligare, |
| --- | --- |

i)

frågor som diskuterats sedan den senaste översynskonferensen 2016 och som behöver analyseras ytterligare,

| ii) | sådan utveckling på senare tid som är av betydelse för centrala artiklar och CCW-konventionens fem protokoll, och |
| --- | --- |

ii)

sådan utveckling på senare tid som är av betydelse för centrala artiklar och CCW-konventionens fem protokoll, och

| iii) | möjliga alternativ för att hjälpa befattningshavare att genomföra de beslut som uppnås under sjätte översynskonferensen. |
| --- | --- |

iii)

möjliga alternativ för att hjälpa befattningshavare att genomföra de beslut som uppnås under sjätte översynskonferensen.

Förhandssamråd med CCW-befattningshavare och de höga fördragsslutande parterna kommer att hållas för att fastställa fokus för varje möte. Mötena kommer att syfta till att underlätta dialog mellan de höga fördragsslutande parterna. Vid mötena kommer bland annat experter att hålla presentationer, och företrädare för olika sektorer, däribland myndigheter, det civila samhället och den akademiska världen, att få tillfälle att utbyta synpunkter. Framför allt mötena om den andra uppsättningen av frågor kommer att hjälpa de höga fördragsslutande parterna att förbereda den översyn av varje artikel och protokoll i konventionen som ska göras vid översynskonferensen. Närmare bestämt kommer de höga fördragsslutande parterna att ges den information som de behöver för att kunna avgöra om det, mot bakgrund av den senaste tidens trender och utmaningar, behövs en närmare översyn, uppföljningsåtgärd eller ändring av någon artikel i konventionen eller dess protokoll. En sammanfattning av diskussionerna kommer att sammanställas efter varje möte.

Om tiden före översynskonferensen medger det kommer regionala eller subregionala workshoppar att anordnas för att nationella yrkesutövare i mindre grupper ska kunna delta i uppföljningsdiskussioner om budskapen från de tematiska mötena. Målgruppen är diplomater, företrädare för försvarssektorn och nationella organ för åtgärder mot minor från de höga fördragsslutande parterna. Regionala organisationer och signatärstater kommer också att bjudas in. Särskild utåtriktad verksamhet gentemot höga fördragsslutande parter som inte deltagit i CCW-förfarandena nyligen kommer också att övervägas för att så många olika ståndpunkter som möjligt ska inkluderas och en bättre förståelse uppnås för de utmaningar som de staterna står inför. Workshopparna syftar till främjande av gemensam förståelse i centrala frågor och till utbyte av information om nationella och regionala insatser för genomförandet av CCW-konventionen. Detta kan bidra till utformningen av förslag som ska beaktas vid översynskonferensen (1).

Workshopparna kan vidare hjälpa de höga fördragsslutande parterna att bedöma effektiviteten hos de befintliga verktygen eller vägledningarna för genomförandet av CCW-konventionen och fastställa behovet av nya sådana för att ytterligare stödja de nationella insatserna i detta avseende, däribland ett mer aktivt utbyte av information mellan staterna. Sessioner kan exempelvis ägnas åt att utforska likheter mellan och trender i de nationella årsrapporterna om överensstämmelse med CCW-konventionen, det reviderade protokoll II och protokoll V samt sätt att bidra till att koppla samman stater som behöver tekniskt bistånd och stater som är beredda att tillhandahålla sådant. Vid sessionerna kan dessutom ändamålsenligheten hos och eventuella luckor i strategin mot improviserade sprängladdningar inom ramen för CCW-konventionen ses över, genom att utmaningar i nationell och regional reglering, beredskap och kapacitet att hantera det hot som improviserade sprängladdningar utgör identifieras. Detta projekt ska i detta avseende syfta till att förbättra systematisering och digitalisering av standardiserad information som återfinns i nationella rapporter, vilket kan göra informationen mer tillgänglig och öka öppenheten, samt databaserad analys och databaserat beslutsfattande.

1.2   Projekt 2: Stöd för universalisering

1.2.1   Projektets syfte

CCW har 125 höga fördragsslutande parter, och fyra stater (Egypten, Nigeria, Sudan och Vietnam) har undertecknat men inte ratificerat konventionen. Trots att CCW-konventionen kan anpassas till och har betydelse för en lång rad brådskande globala frågor ligger universaliseringsgraden för konventionen under 50 % i vissa regioner. Detta begränsar den geografiska räckvidden på uppslutningen bakom dess normer och påverkar inklusiviteten och mångfalden i perspektiven i centrala diskussioner.

Den handlingsplan för främjandet av universaliseringen av CCW som antogs av tredje översynskonferensen fick ett lyckat stöd genom EU:s gemensamma åtgärd 2007/528/Gusp av den 23 juli 2007, som resulterade i att antalet höga fördragsslutande parter i CCW-konventionen ökade från 100 parter 2006 till 110 parter 2009 (2). Vid femte översynskonferensen 2016 erkände de höga fördragsslutande parterna i CCW-konventionen att universalisering är avgörande för konventionens framgång, och befattningshavarna gavs i uppdrag att överväga utarbetandet av en ny handlingsplan (CCW/CONF.V/10). Detta projekt syftar till att hjälpa stater som inte är parter att få en djupare förståelse av syftet med konventionen, hur den fungerar och fördelarna med att ansluta sig samt att uppmuntra dem att involvera sig mer i möten med koppling till CCW-konventionen och i relevanta verksamheter. Syftet är att analysera utmaningarna för främjandet av konventionens universalisering och att hjälpa befattningshavare och stater att bedriva utåtriktad verksamhet på ett samordnat, hållbart och innovativt sätt. Projektet förväntas vidare bredda och upprätthålla det nätverk av experter och yrkesutövare på nationell nivå som kommer att fortsätta dialogen med CCW-gemenskapen efter projektcykeln. Detta skulle göra det möjligt för dem att öka medvetenheten om och förståelsen för CCW-konventionen i regionala och inhemska forum, också för att utnyttja möjligheter för stater som inte är höga fördragsslutande parter att ansluta sig till konventionen. Ett sådant nätverk kommer i sin tur också att utöka den pool av talare som kan anlitas vid expertmöten inom ramen för CCW-konventionen.

Kravet att stater när de ansluter sig till konventionen ska samtycka till att binda sig till minst två av protokollen gör medlemskapet i varje protokoll annorlunda, och detta projekt ska därför också stödja universaliseringen av konventionens protokoll (3).

1.2.2   Förväntade projektresultat

| a) | Bidrag till fastställandet av en mellan befattningshavarna och de höga fördragsslutande parterna samordnad strategi för universalisering. |
| --- | --- |

a)

Bidrag till fastställandet av en mellan befattningshavarna och de höga fördragsslutande parterna samordnad strategi för universalisering.

| b) | Djupare förståelse av CCW-konventionen hos relevanta nationella myndigheter och experter. |
| --- | --- |

b)

Djupare förståelse av CCW-konventionen hos relevanta nationella myndigheter och experter.

| c) | Skapande av ett nätverk av experter och yrkesutövare för en fortsatt dialog inom ramen för universaliseringen av CCW-konventionen och genomförandeinsatserna på nationell eller regional nivå. |
| --- | --- |

c)

Skapande av ett nätverk av experter och yrkesutövare för en fortsatt dialog inom ramen för universaliseringen av CCW-konventionen och genomförandeinsatserna på nationell eller regional nivå.

| d) | Fler stater som inte är höga fördragsslutande parter men som åtagit sig att ansluta sig till CCW-konventionen och delta i verksamheter med koppling till denna. |
| --- | --- |

d)

Fler stater som inte är höga fördragsslutande parter men som åtagit sig att ansluta sig till CCW-konventionen och delta i verksamheter med koppling till denna.

| e) | En geografiskt mer balanserad uppslutning bakom CCW-konventionen och dess protokoll. |
| --- | --- |

e)

En geografiskt mer balanserad uppslutning bakom CCW-konventionen och dess protokoll.

| f) | Utarbetande av information för beaktande av befattningshavare inför ett eventuellt utarbetande av en uppdaterad handlingsplan om universalisering. |
| --- | --- |

f)

Utarbetande av information för beaktande av befattningshavare inför ett eventuellt utarbetande av en uppdaterad handlingsplan om universalisering.

1.2.3   Beskrivning av projektet

Upp till sex subregionala universaliseringsworkshoppar kommer att anordnas. I enlighet med den senaste handlingsplanen om universalisering (4) kommer stater som inte är parter men som påverkas av minor och explosiva lämningar efter krig samt regioner med låga uppslutningsnivåer att prioriteras, såsom föreslås nedan:

| Region | Prioriterade subregioner |
| --- | --- |
| Afrika | Alla |
| Asien och Stilla havet | Sydostasien
  Stilla havet |
| Östeuropa | Kaukasien |
| Latinamerika och Karibien | Karibien |

Region

Prioriterade subregioner

Afrika

Alla

Asien och Stilla havet

Sydostasien

Stilla havet

Östeuropa

Kaukasien

Latinamerika och Karibien

Karibien

Workshopparnas längd och innehåll kommer att skräddarsys med hänsyn till förhållandena, prioriteringarna och kapaciteten på subregional nivå, däribland inverkan av olika typer av vapen som omfattas av konventionen. Projektet kommer att genomföras i nära samordning med Unodas tre regionala centrum i Afrika, Asien och Stilla havet samt Latinamerika och Karibien.

Med tanke på betydelsen av militär sakkunskap och humanitära insatser för genomförandet av konventionen kommer också företrädare för försvarssektorn och nationella organ för minröjning och explosionsskydd att bjudas in, utöver experter inom diplomati. En strävan är också att dels höga fördragsslutande parter i CCW-konventionen från respektive region ska delta i workshopparna, så att kollegiala utbyten (”peer-to-peer”) möjliggörs, dels företrädare för regionala organisationer. När så är möjligt kommer CCW-befattningshavare och Genèvebaserade delegater från motsvarande stater som inte är parter att bjudas in.

För stater som inte är höga fördragsslutande parter och som under de subregionala workshopparna visar intresse för att ansluta sig till CCW-konventionen kan en landsspecifik dialog anordnas med en större grupp av berörda aktörer. Alla deltagare i workshopparna kommer dessutom att kontaktas igen mot slutet av projektet för att lämna återkoppling och se över framstegen.

Diskussioner kommer att anordnas i mindre grupper mellan höga fördragsslutande parter i ett visst protokoll och dem som är parter i konventionen men inte har anslutit sig till protokollet, så att de förstnämnda får möjlighet att reagera på de sistnämndas betänkligheter och frågor om nationellt genomförande och överensstämmelse. Detta syftar till att främja universaliseringen inte bara av CCW-konventionen som helhet utan även av protokollen.

Olika former av utbildnings- och informationsmaterial om CCW-konventionen kommer att sammanställas eller utvecklas och göras tillgängliga på projektsidan på Unodas webbplats. Detta projekt kommer att bygga vidare på framgångarna och tillvaratagna erfarenheterna av de universaliseringsverksamheter som genomfördes inom ramen för rådets gemensamma åtgärd 2007 till stöd för CCW-konventionen (2007/528/Gusp) samt liknande insatser inom ramen för andra Genèvebaserade nedrustningskonventioner.

1.3   Projekt 3: Främjande av diskussioner om otillräckligt utforskade, nya och övergripande frågor av betydelse för CCW-konventionen

1.3.1   Projektets syfte

Detta projekt syftar till att, i nära samordning med CCW-befattningshavare, identifiera och diskutera otillräckligt utforskade, nya och övergripande frågor som är av betydelse för konventionen, som ett komplement till det formella förfarandet. Verksamheterna kommer att ge de höga fördragsslutande parterna i CCW-konventionen ett informellt forum, baserat i Genève, för att utforska dessa frågor genom ett flerpartsutbyte som ska leda till en bättre förståelse av kopplingarna mellan olika frågor och säkerställa komplementaritet mellan insatser inom och mellan sektorer.

1.3.2   Förväntade projektresultat:

| a) | Omfattande och regionöverskridande flerpartsdialoger för uppföljning av otillräckligt utforskade frågor under CCW-möten och i andra forum. |
| --- | --- |

a)

Omfattande och regionöverskridande flerpartsdialoger för uppföljning av otillräckligt utforskade frågor under CCW-möten och i andra forum.

| b) | Utveckling av resultat och slutdokument med redogörelser för de frågor som tagits upp och diskuterats, i tillämpliga fall med mål och rekommendationer avseende ytterligare åtgärder som viktiga underlag till CCW-mötena, framför allt expertmötena. |
| --- | --- |

b)

Utveckling av resultat och slutdokument med redogörelser för de frågor som tagits upp och diskuterats, i tillämpliga fall med mål och rekommendationer avseende ytterligare åtgärder som viktiga underlag till CCW-mötena, framför allt expertmötena.

| c) | Skapande av ett nätverk av experter, yrkesutövare, internationella och regionala organisationer, den akademiska världen, civilsamhället, näringslivet och ungdomar för deltagande i diskussioner om CCW-konventionen. |
| --- | --- |

c)

Skapande av ett nätverk av experter, yrkesutövare, internationella och regionala organisationer, den akademiska världen, civilsamhället, näringslivet och ungdomar för deltagande i diskussioner om CCW-konventionen.

| d) | Information om initiativ, evenemang och analysresultat med anknytning till, och av betydelse för, CCW-konventionen inom nätverket och till en bredare publik. |
| --- | --- |

d)

Information om initiativ, evenemang och analysresultat med anknytning till, och av betydelse för, CCW-konventionen inom nätverket och till en bredare publik.

| e) | Främjande av en jämnare könsfördelning bland experter som deltar i möten och diskussioner med koppling till CCW-konventionen. |
| --- | --- |

e)

Främjande av en jämnare könsfördelning bland experter som deltar i möten och diskussioner med koppling till CCW-konventionen.

1.3.3   Beskrivning av projektet

Ett antal verksamheter kan redan urskiljas, medan andra kommer att ta form efter sjätte översynskonferensens beslut när projektet väl startat. Inom ramen för projektet kommer med denna utgångspunkt frågor att identifieras som ännu inte är tillräckligt utforskade men som förtjänar ytterligare analys och diskussion. På grundval av denna process kommer det under ledning av den akademiska världen och näringslivet att anordnas en rad rundabordssamtal och seminarier/webbinarier i hybridformat för diskussioner mellan experter och yrkesutövare i syfte att belysa och undersöka dessa frågor ytterligare. Till de ämnen som föreslagits hör bland annat konventionens utveckling, innovativa tillvägagångssätt för att uppnå syftet och målen med konventionen och dess protokoll samt värdet av kvinnors deltagande i beslut om nedrustning, politik och programplanering. Om så är möjligt kommer det dessutom, i anslutning till CCW-mötena, att anordnas sidoevenemang om dessa frågor i Genève.

Vidare kommer centrala aktörer i regeringar, inom internationella och regionala organisationer, den akademiska världen, civilsamhället, ungdomsgrupper och näringslivet samt befintliga och planerade initiativ från deras sida som kan berika överläggningarna om CCW-konventionen att kartläggas för att fungera som stöd i framtida genomförandeinsatser. På grundval av detta kommer information om kommande evenemang och initiativ som organiseras av centrala aktörer samt rön och slutsatser av studier och forskning som är av betydelse för CCW-konventionen att samlas in och spridas.

Resultaten av alla verksamheter inom detta projekt kommer att sammanställas, när så är möjligt och detta anses meningsfullt översättas, och göras tillgängliga för allmänheten, bland annat för att involvera nya berörda aktörer på ett geografiskt och språkligt inkluderande sätt. Om så är möjligt och lämpligt kommer vidare uppföljningsverksamheter att utformas, under vilka samråd kommer att ske med centrala parter, t.ex. nuvarande och tidigare CCW-befattningshavare.

2.   METOD

Verksamheterna inom detta projekt kommer främst att bedrivas online, och material kommer att utvecklas och distribueras digitalt. Viktiga undantag är sådana verksamheter där fysisk närvaro är möjlig och inte kan ersättas med distanslösningar eller för vilka närvaro på plats skulle vara mer kostnadseffektivt än virtuella former. Dessutom kommer sammanfattningar av tematiska möten och expertdiskussioner att sammanställas och göras tillgängliga på projektets webbplats för de höga fördragsslutande parterna i CCW-konventionen och för andra intresserade aktörer.

3.   RAPPORTERING OCH BEDÖMNING

Unoda kommer för den höga representanten och kommissionen att lägga fram dels en slutlig ekonomisk och beskrivande rapport som bland annat ska innehålla tillvaratagna erfarenheter, dels var sjätte månad en kort rapport om de framsteg som gjorts.

4.   LÖPTID

Projektets genomförande föreslås pågå i 24 månader.

5.   EU:s SYNLIGHET

Alla lämpliga åtgärder kommer att vidtas för att göra det känt att de verksamheter som bedrivs har finansierats av unionen. Sådana åtgärder kommer att genomföras i enlighet med kommissionens handbok om kommunikation och synliggörande av EU:s externa åtgärder, som fastställts och publicerats av Europeiska kommissionen. Synliggörandet av unionens bidrag kommer att säkerställas med lämpligt varumärke och offentliggörande som belyser unionens roll, säkerställer insyn i dess åtgärder och ökar medvetenheten om motiven bakom detta beslut samt medvetenheten om unionens stöd för detta beslut och resultaten av det stödet. Material som produceras inom ramen för projekten kommer tydligt att märkas med unionsflaggan i enlighet med unionens riktlinjer för korrekt användning och återgivning av flaggan.

6.   GENOMFÖRANDEORGAN

Unoda kommer att anförtros genomförandet av detta projekt, i enlighet med den överenskommelse om medverkan som ska ingås mellan Europeiska kommissionen och Unoda.

Projektet kommer att genomföras i nära samarbete och samordning med Unodas tre regionala centrum i Afrika, Asien och Stilla havet samt Latinamerika och Karibien. Tillfällen till gemensam eller uppföljande verksamhet med partner (t.ex. Unidir, ICRC och Unmas) och i relevanta fall med andra organisationer kommer aktivt att sökas i syfte att undvika dubbelarbete, öka genomslaget av varje insats och uppnå största möjliga spridning av resultaten.

---

(1)  Om omständigheterna inte gör det möjligt att anordna regionala eller subregionala workshoppar före översynskonferensen kommer de att betraktas som verksamheter efter konferensen för uppföljning av genomförandet av konferensens beslut. Slutsatserna av och förslagen från de regionala diskussionerna kommer att delas med de Genèvebaserade delegaterna för att bidra till deras arbete med att utveckla en plan för det ändamålet.

(2)  Fyra stater i Afrika, två i Mellanöstern och Medelhavsområdet, en i Centralasien, en i Latinamerika och Karibien och två i Europa.

(3)  Protokoll I om icke-detekterbara fragment (118 höga fördragsslutande parter), reviderat protokoll II om förbud mot eller restriktioner i användningen av minor, försåtvapen och andra anordningar, reviderat den 3 maj 1996 (106 höga fördragsslutande parter), protokoll III om förbud mot eller restriktioner i användningen av brandvapen (115 höga fördragsslutande parter), protokoll IV om förbud mot användning av synförstörande laservapen (109 höga fördragsslutande parter) och protokoll V om explosiva lämningar efter krig (96 höga fördragsslutande parter). Ursprungliga protokoll II, som antogs 1980, är också fortfarande i kraft med 95 höga fördragsslutande parter, varav vissa inte har anslutit sig till den reviderade versionen.

(4)  Påskyndad handlingsplan för en universalisering av konventionen och dess reviderade protokoll (CCW/CONF.IV/4/Add.1).

---

| 22.9.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 334/22 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 334/22

---

RÅDETS BESLUT (Gusp) 2021/1695

av den 21 september 2021

om ändring av beslut (Gusp) 2019/615 om unionsstöd till verksamheten inför 2020 års granskningskonferens mellan parterna i fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 28.1 och 31.1,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 15 april 2019 antog rådet beslut (Gusp) 2019/615 (1). |
| --- | --- |

(1)

Den 15 april 2019 antog rådet beslut (Gusp) 2019/615 (1).

| (2) | Den 29 juni 2020 antog rådet beslut (Gusp) 2020/906 (2), som ändrade beslut (Gusp) 2019/615. |
| --- | --- |

(2)

Den 29 juni 2020 antog rådet beslut (Gusp) 2020/906 (2), som ändrade beslut (Gusp) 2019/615.

| (3) | Den 8 april 2021 antog rådet beslut (Gusp) 2021/579 (3), som ändrade beslut (Gusp) 2019/615. |
| --- | --- |

(3)

Den 8 april 2021 antog rådet beslut (Gusp) 2021/579 (3), som ändrade beslut (Gusp) 2019/615.

| (4) | I beslut (Gusp) 2019/615 föreskrivs en genomförandeperiod på 30 månader, med början från och med dagen för ingåendet av den överenskommelse som avses i artikel 3.3 i det beslutet, för den verksamhet som avses i artikel 1 i det beslutet (genomförandeperioden). |
| --- | --- |

(4)

I beslut (Gusp) 2019/615 föreskrivs en genomförandeperiod på 30 månader, med början från och med dagen för ingåendet av den överenskommelse som avses i artikel 3.3 i det beslutet, för den verksamhet som avses i artikel 1 i det beslutet (genomförandeperioden).

| (5) | Förenta nationernas kontor för nedrustningsfrågor (Unoda) har begärt att genomförandeperioden ska förlängas ytterligare till och med den 15 januari 2022 på grund av den globala covid-19-krisen och dess inverkan på genomförandet av den verksamhet som avses i artikel 1 i beslut (Gusp) 2019/615. |
| --- | --- |

(5)

Förenta nationernas kontor för nedrustningsfrågor (Unoda) har begärt att genomförandeperioden ska förlängas ytterligare till och med den 15 januari 2022 på grund av den globala covid-19-krisen och dess inverkan på genomförandet av den verksamhet som avses i artikel 1 i beslut (Gusp) 2019/615.

| (6) | Den verksamhet som avses i artikel 1 i beslut (Gusp) 2019/615 kan fortsätta till och med den 15 januari 2022 utan några konsekvenser för de finansiella resurserna. |
| --- | --- |

(6)

Den verksamhet som avses i artikel 1 i beslut (Gusp) 2019/615 kan fortsätta till och med den 15 januari 2022 utan några konsekvenser för de finansiella resurserna.

| (7) | Beslut (Gusp) 2019/615 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(7)

Beslut (Gusp) 2019/615 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I artikel 5 i beslut (Gusp) 2019/615 ska punkt 2 ersättas med följande:

”2.   Detta beslut upphör att gälla den 15 januari 2022.”

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 21 september 2021.

På rådets vägnar

G. DOVŽAN

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut (Gusp) 2019/615 av den 15 april 2019 om unionsstöd till verksamheten inför 2020 års granskningskonferens mellan parterna i fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen (EUT L 105, 16.4.2019, s. 25).

1

(2)  Rådets beslut (Gusp) 2020/906 av den 29 juni 2020 om ändring av beslut (Gusp) 2019/615 om unionsstöd till verksamheten inför 2020 års granskningskonferens mellan parterna i fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen (EUT L 207, 30.6.2020, s. 36).

2

(3)  Rådets beslut (Gusp) 2021/579 av den 8 april 2021 om ändring av beslut (Gusp) 2019/615 om unionsstöd till verksamheten inför 2020 års granskningskonferens mellan parterna i fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen (EUT L 123, 9.4.2021, s. 21).

3

---