# Eiropas Savienības L 398/2021

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 398 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 64. gadagājums2021. gada 11. novembris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 398

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

64. gadagājums2021. gada 11. novembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/1947 (2021. gada 10. novembris) par dalībvalstu ģeogrāfiskās teritorijas definīciju, kas vajadzīga, piemērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/516 par to, kā saskaņot nacionālo kopienākumu tirgus cenās (NKI regula), un ar kuru atceļ Komisijas Lēmumu 91/450/EEK, Euratom un Komisijas Regulu (EK) Nr. 109/2005 (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/1948 (2021. gada 10. novembris) par PVN atmaksu apstrādi personām, kas nav nodokļa maksātājas, un nodokļa maksātājiem par to darbībām, kuras ir atbrīvotas no nodokļa, nolūkā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/516 par to, kā saskaņot nacionālo kopienākumu tirgus cenās (NKI regula), un ar kuru atceļ Komisijas Lēmumu 1999/622/EK, Euratom un Komisijas Regulu (EK, Euratom) Nr. 116/2005 (
  1
  ) | 4 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/1949 (2021. gada 10. novembris), ar ko nosaka mājokļu pakalpojumu novērtēšanas principus, kuri jāpiemēro saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/516 par to, kā saskaņot nacionālo kopienākumu tirgus cenās (NKI regula), un atceļ Komisijas Lēmumu 95/309/EK, Euratom un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1722/2005 (
  1
  ) | 6 |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2021/1950 (2021. gada 10. novembris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/81/EK groza attiecībā uz piegādes, pakalpojumu un būvdarbu līgumu robežvērtībām (
  1
  ) | 19 |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2021/1951 (2021. gada 10. novembris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/23/ES groza koncesiju robežvērtības (
  1
  ) | 21 |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2021/1952 (2021. gada 10. novembris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/24/ES groza publisko piegādes, pakalpojumu un būvdarbu līgumu un metu konkursu robežvērtības (
  1
  ) | 23 |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2021/1953 (2021. gada 10. novembris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/25/ES groza attiecībā uz piegādes, pakalpojumu un būvdarbu līgumu un metu konkursu robežvērtībām (
  1
  ) | 25 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2021/1954 (2021. gada 9. novembris), ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli, ko izvirzījusi Beļģijas Karaliste | 27 |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2021/1955 (2021. gada 9. novembris), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli, ko izvirzījusi Austrijas Republika | 28 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/1947 (2021. gada 10. novembris) par dalībvalstu ģeogrāfiskās teritorijas definīciju, kas vajadzīga, piemērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/516 par to, kā saskaņot nacionālo kopienākumu tirgus cenās (NKI regula), un ar kuru atceļ Komisijas Lēmumu 91/450/EEK, Euratom un Komisijas Regulu (EK) Nr. 109/2005 (
  1
  )

1

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/1948 (2021. gada 10. novembris) par PVN atmaksu apstrādi personām, kas nav nodokļa maksātājas, un nodokļa maksātājiem par to darbībām, kuras ir atbrīvotas no nodokļa, nolūkā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/516 par to, kā saskaņot nacionālo kopienākumu tirgus cenās (NKI regula), un ar kuru atceļ Komisijas Lēmumu 1999/622/EK, Euratom un Komisijas Regulu (EK, Euratom) Nr. 116/2005 (
  1
  )

1

4

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/1949 (2021. gada 10. novembris), ar ko nosaka mājokļu pakalpojumu novērtēšanas principus, kuri jāpiemēro saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/516 par to, kā saskaņot nacionālo kopienākumu tirgus cenās (NKI regula), un atceļ Komisijas Lēmumu 95/309/EK, Euratom un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1722/2005 (
  1
  )

1

6

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2021/1950 (2021. gada 10. novembris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/81/EK groza attiecībā uz piegādes, pakalpojumu un būvdarbu līgumu robežvērtībām (
  1
  )

1

19

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2021/1951 (2021. gada 10. novembris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/23/ES groza koncesiju robežvērtības (
  1
  )

1

21

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2021/1952 (2021. gada 10. novembris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/24/ES groza publisko piegādes, pakalpojumu un būvdarbu līgumu un metu konkursu robežvērtības (
  1
  )

1

23

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2021/1953 (2021. gada 10. novembris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/25/ES groza attiecībā uz piegādes, pakalpojumu un būvdarbu līgumu un metu konkursu robežvērtībām (
  1
  )

1

25

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2021/1954 (2021. gada 9. novembris), ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli, ko izvirzījusi Beļģijas Karaliste

27

*

Padomes Lēmums (ES) 2021/1955 (2021. gada 9. novembris), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli, ko izvirzījusi Austrijas Republika

28

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2019/2144 (2019. gada 27. novembris) par prasībām mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju un šiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisko vienību tipa apstiprināšanai attiecībā uz to vispārīgo drošību un transportlīdzekļa braucēju un neaizsargāto ceļu satiksmes dalībnieku aizsardzību, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/858 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 78/2009, (EK) Nr. 79/2009 un (EK) Nr. 661/2009 un Komisijas Regulas (EK) Nr. 631/2009, (ES) Nr. 406/2010, (ES) Nr. 672/2010, (ES) Nr. 1003/2010, (ES) Nr. 1005/2010, (ES) Nr. 1008/2010, (ES) Nr. 1009/2010, (ES) Nr. 19/2011, (ES) Nr. 109/2011, (ES) Nr. 458/2011, (ES) Nr. 65/2012, (ES) Nr. 130/2012, (ES) Nr. 347/2012, (ES) Nr. 351/2012, (ES) Nr. 1230/2012 un (ES) 2015/166 ( OV L 325, 16.12.2019. ) | 29 |
| | * | Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2019/876 (2019. gada 20. maijs), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 575/2013 attiecībā uz sviras rādītāju, neto stabila finansējuma rādītāju, prasībām pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām, darījuma partnera kredītrisku, tirgus risku, riska darījumiem ar centrālajiem darījumu partneriem, riska darījumiem ar kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem, lieliem riska darījumiem, pārskatu sniegšanas un informācijas atklāšanas prasībām un Regulu (ES) Nr. 648/2012 ( OV L 150, 7.6.2019. ) | 48 |
| | * | Labojums Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2021/955 (2021. gada 27. maijs), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/1156 piemērošanai attiecībā uz veidlapām, veidnēm, procedūrām un tehniskajiem risinājumiem tirdzniecības noteikumu, maksu un nodevu publicēšanai un paziņošanai un precizē informāciju, kura jāpaziņo, lai izveidotu un uzturētu centrālo datubāzi par AIF un PVKIU pārrobežu tirdzniecību, kā arī šādas informācijas paziņošanai izmantojamās veidlapas, veidnes un procedūras ( OV L 211, 15.6.2021. ) | 66 |
| | * | Labojums Komisijas Regulā (ES) 2021/1372 (2021. gada 17. augusts), ar ko attiecībā uz aizliegumu lauksaimniecības dzīvniekus, kuri nav atgremotāji, izņemot kažokzvērus, barot ar olbaltumvielām, kas iegūtas no dzīvniekiem, groza Regulas (EK) Nr. 999/2001 IV pielikumu ( OV L 295, 18.8.2021. ) | 68 |
| | * | Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 168/2013 (2013. gada 15. janvāris) par divu riteņu vai trīs riteņu transportlīdzekļu un kvadriciklu apstiprināšanu un tirgus uzraudzību ( OV L 60, 2.3.2013. ) | 69 |

Labojumi

*

Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2019/2144 (2019. gada 27. novembris) par prasībām mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju un šiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisko vienību tipa apstiprināšanai attiecībā uz to vispārīgo drošību un transportlīdzekļa braucēju un neaizsargāto ceļu satiksmes dalībnieku aizsardzību, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/858 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 78/2009, (EK) Nr. 79/2009 un (EK) Nr. 661/2009 un Komisijas Regulas (EK) Nr. 631/2009, (ES) Nr. 406/2010, (ES) Nr. 672/2010, (ES) Nr. 1003/2010, (ES) Nr. 1005/2010, (ES) Nr. 1008/2010, (ES) Nr. 1009/2010, (ES) Nr. 19/2011, (ES) Nr. 109/2011, (ES) Nr. 458/2011, (ES) Nr. 65/2012, (ES) Nr. 130/2012, (ES) Nr. 347/2012, (ES) Nr. 351/2012, (ES) Nr. 1230/2012 un (ES) 2015/166 ( OV L 325, 16.12.2019. )

( OV L 325, 16.12.2019. )

29

*

Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2019/876 (2019. gada 20. maijs), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 575/2013 attiecībā uz sviras rādītāju, neto stabila finansējuma rādītāju, prasībām pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām, darījuma partnera kredītrisku, tirgus risku, riska darījumiem ar centrālajiem darījumu partneriem, riska darījumiem ar kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem, lieliem riska darījumiem, pārskatu sniegšanas un informācijas atklāšanas prasībām un Regulu (ES) Nr. 648/2012 ( OV L 150, 7.6.2019. )

( OV L 150, 7.6.2019. )

48

*

Labojums Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2021/955 (2021. gada 27. maijs), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/1156 piemērošanai attiecībā uz veidlapām, veidnēm, procedūrām un tehniskajiem risinājumiem tirdzniecības noteikumu, maksu un nodevu publicēšanai un paziņošanai un precizē informāciju, kura jāpaziņo, lai izveidotu un uzturētu centrālo datubāzi par AIF un PVKIU pārrobežu tirdzniecību, kā arī šādas informācijas paziņošanai izmantojamās veidlapas, veidnes un procedūras ( OV L 211, 15.6.2021. )

( OV L 211, 15.6.2021. )

66

*

Labojums Komisijas Regulā (ES) 2021/1372 (2021. gada 17. augusts), ar ko attiecībā uz aizliegumu lauksaimniecības dzīvniekus, kuri nav atgremotāji, izņemot kažokzvērus, barot ar olbaltumvielām, kas iegūtas no dzīvniekiem, groza Regulas (EK) Nr. 999/2001 IV pielikumu ( OV L 295, 18.8.2021. )

( OV L 295, 18.8.2021. )

68

*

Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 168/2013 (2013. gada 15. janvāris) par divu riteņu vai trīs riteņu transportlīdzekļu un kvadriciklu apstiprināšanu un tirgus uzraudzību ( OV L 60, 2.3.2013. )

( OV L 60, 2.3.2013. )

69

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 11.11.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 398/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 398/1

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2021/1947

(2021. gada 10. novembris)

par dalībvalstu ģeogrāfiskās teritorijas definīciju, kas vajadzīga, piemērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/516 par to, kā saskaņot nacionālo kopienākumu tirgus cenās (NKI regula), un ar kuru atceļ Komisijas Lēmumu 91/450/EEK, Euratom un Komisijas Regulu (EK) Nr. 109/2005

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/516 (2019. gada 19. marts) par to, kā saskaņot nacionālo kopienākumu tirgus cenās, un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 89/130/EEK, Euratom un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1287/2003 (NKI regula) (1), un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Ģeogrāfiskās teritorijas definīcija ir viens no jautājumiem, kas uzskaitīti Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2020/2147 (2) par jautājumu sarakstu, kuriem jāpievērš uzmanība katrā pārbaudes ciklā, lai nodrošinātu nacionālā kopienākuma tirgus cenās (“NKI”) datu uzticamību, pilnīgumu un salīdzināmību. |
| --- | --- |

(1)

Ģeogrāfiskās teritorijas definīcija ir viens no jautājumiem, kas uzskaitīti Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2020/2147 (2) par jautājumu sarakstu, kuriem jāpievērš uzmanība katrā pārbaudes ciklā, lai nodrošinātu nacionālā kopienākuma tirgus cenās (“NKI”) datu uzticamību, pilnīgumu un salīdzināmību.

| (2) | Lai NKI dati būtu uzticami, pilnīgi un salīdzināmi, ir jāprecizē dalībvalstu ģeogrāfiskās teritorijas definīcija. |
| --- | --- |

(2)

Lai NKI dati būtu uzticami, pilnīgi un salīdzināmi, ir jāprecizē dalībvalstu ģeogrāfiskās teritorijas definīcija.

| (3) | NKI kopsummām un to sastāvdaļām vajadzētu būt salīdzināmām starp dalībvalstīm un būtu jāatbilst attiecīgajām 2010. gada Eiropas kontu sistēmas (“EKS 2010”) (3) definīcijām un uzskaites noteikumiem. |
| --- | --- |

(3)

NKI kopsummām un to sastāvdaļām vajadzētu būt salīdzināmām starp dalībvalstīm un būtu jāatbilst attiecīgajām 2010. gada Eiropas kontu sistēmas (“EKS 2010”) (3) definīcijām un uzskaites noteikumiem.

| (4) | Tādēļ Komisijas Lēmums 91/450/EEK, Euratom (4) un Komisijas Regula (EK) Nr. 109/2005 (5) būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ Komisijas Lēmums 91/450/EEK, Euratom (4) un Komisijas Regula (EK) Nr. 109/2005 (5) būtu jāatceļ.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Regulas (ES) 2019/516 8. pantā minētās Eiropas Statistikas sistēmas komitejas sniegto atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Regulas (ES) 2019/516 8. pantā minētās Eiropas Statistikas sistēmas komitejas sniegto atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (ES) 2019/516 vajadzībām termina “ekonomiskā teritorija” nozīme atbilst Regulas (ES) Nr. 549/2013 A pielikuma 2. nodaļas 2.05. un 2.06. punktā aprakstītajai nozīmei, un ar minētajos punktos lietoto terminu “ģeogrāfiskā teritorija” saprot šīs regulas pielikumā uzskaitītās dalībvalstu teritorijas.

2. pants

Lēmumu 91/450/EEK, Euratom un Regulu (EK) Nr. 109/2005 atceļ.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2021. gada 10. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 91, 29.3.2019., 19. lpp.

1

(2)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/2147 (2020. gada 8. oktobris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/516 papildina, nosakot jautājumu sarakstu, kuriem jāpievērš uzmanība katrā pārbaudes ciklā (OV L 428, 18.12.2020., 9. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 549/2013 (2013. gada 21. maijs) par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Eiropas Savienībā (OV L 174, 26.6.2013., 1. lpp.).

3

(4)  Komisijas Lēmums 91/450/EEK, Euratom (1991. gada 26. jūlijs), ar ko definē dalībvalstu teritoriju, lai īstenotu 1. pantu Padomes Direktīvā 89/130/EEK, Euratom par to, kā saskaņot nacionālā kopprodukta noteikšanu pēc tirgus cenām (OV L 240, 29.8.1991., 36. lpp.).

4

(5)  Komisijas Regula (EK) Nr. 109/2005 (2005. gada 24. janvāris) par dalībvalstu ekonomiskās teritorijas definīciju, lai piemērotu Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1287/2003 par to, kā saskaņot nacionālo kopienākumu tirgus cenās (OV L 21, 25.1.2005., 3. lpp.).

5

---

PIELIKUMS

Dalībvalstu teritorija:

| — | Beļģijas Karalistes teritorija, |
| --- | --- |

—

Beļģijas Karalistes teritorija,

| — | Bulgārijas Republikas teritorija, |
| --- | --- |

—

Bulgārijas Republikas teritorija,

| — | Čehijas Republikas teritorija, |
| --- | --- |

—

Čehijas Republikas teritorija,

| — | Dānijas Karalistes teritorija, izņemot Fēru Salas un Grenlandi, |
| --- | --- |

—

Dānijas Karalistes teritorija, izņemot Fēru Salas un Grenlandi,

| — | Vācijas Federatīvās Republikas teritorija, |
| --- | --- |

—

Vācijas Federatīvās Republikas teritorija,

| — | Igaunijas Republikas teritorija, |
| --- | --- |

—

Igaunijas Republikas teritorija,

| — | Īrijas teritorija, |
| --- | --- |

—

Īrijas teritorija,

| — | Grieķijas Republikas teritorija, |
| --- | --- |

—

Grieķijas Republikas teritorija,

| — | Spānijas Karalistes teritorija, |
| --- | --- |

—

Spānijas Karalistes teritorija,

| — | Francijas Republikas teritorija, izņemot tās suverenitātē esošās aizjūras zemes un teritorijas, kas uzskaitītas Līguma par Eiropas Savienības darbību II pielikumā, |
| --- | --- |

—

Francijas Republikas teritorija, izņemot tās suverenitātē esošās aizjūras zemes un teritorijas, kas uzskaitītas Līguma par Eiropas Savienības darbību II pielikumā,

| — | Horvātijas Republikas teritorija, |
| --- | --- |

—

Horvātijas Republikas teritorija,

| — | Itālijas Republikas teritorija, |
| --- | --- |

—

Itālijas Republikas teritorija,

| — | Kipras Republikas teritorija, |
| --- | --- |

—

Kipras Republikas teritorija,

| — | Latvijas Republikas teritorija, |
| --- | --- |

—

Latvijas Republikas teritorija,

| — | Lietuvas Republikas teritorija, |
| --- | --- |

—

Lietuvas Republikas teritorija,

| — | Luksemburgas Lielhercogistes teritorija, |
| --- | --- |

—

Luksemburgas Lielhercogistes teritorija,

| — | Ungārijas teritorija, |
| --- | --- |

—

Ungārijas teritorija,

| — | Maltas Republikas teritorija, |
| --- | --- |

—

Maltas Republikas teritorija,

| — | Nīderlandes Karalistes teritorija, izņemot tās suverenitātē esošās aizjūras zemes un teritorijas, kas uzskaitītas Līguma par Eiropas Savienības darbību II pielikumā, |
| --- | --- |

—

Nīderlandes Karalistes teritorija, izņemot tās suverenitātē esošās aizjūras zemes un teritorijas, kas uzskaitītas Līguma par Eiropas Savienības darbību II pielikumā,

| — | Austrijas Republikas teritorija, |
| --- | --- |

—

Austrijas Republikas teritorija,

| — | Polijas Republikas teritorija, |
| --- | --- |

—

Polijas Republikas teritorija,

| — | Portugāles Republikas teritorija, |
| --- | --- |

—

Portugāles Republikas teritorija,

| — | Rumānijas teritorija, |
| --- | --- |

—

Rumānijas teritorija,

| — | Slovēnijas Republikas teritorija, |
| --- | --- |

—

Slovēnijas Republikas teritorija,

| — | Slovākijas Republikas teritorija, |
| --- | --- |

—

Slovākijas Republikas teritorija,

| — | Somijas Republikas teritorija, |
| --- | --- |

—

Somijas Republikas teritorija,

| — | Zviedrijas Karalistes teritorija. |
| --- | --- |

—

Zviedrijas Karalistes teritorija.

---

| 11.11.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 398/4 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 398/4

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2021/1948

(2021. gada 10. novembris)

par PVN atmaksu apstrādi personām, kas nav nodokļa maksātājas, un nodokļa maksātājiem par to darbībām, kuras ir atbrīvotas no nodokļa, nolūkā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/516 par to, kā saskaņot nacionālo kopienākumu tirgus cenās (NKI regula), un ar kuru atceļ Komisijas Lēmumu 1999/622/EK, Euratom un Komisijas Regulu (EK, Euratom) Nr. 116/2005

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/516 (2019. gada 19. marts) par to, kā saskaņot nacionālo kopienākumu tirgus cenās, un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 89/130/EEK, Euratom un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1287/2003 (NKI regula) (1), un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | PVN atmaksu apstrāde ir viens no jautājumiem, kas uzskaitīti Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2020/2147 (2) par jautājumu sarakstu, kuriem jāpievērš uzmanība katrā pārbaudes ciklā, lai nodrošinātu nacionālā kopienākuma tirgus cenās (“NKI”) datu uzticamību, pilnīgumu un salīdzināmību. |
| --- | --- |

(1)

PVN atmaksu apstrāde ir viens no jautājumiem, kas uzskaitīti Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2020/2147 (2) par jautājumu sarakstu, kuriem jāpievērš uzmanība katrā pārbaudes ciklā, lai nodrošinātu nacionālā kopienākuma tirgus cenās (“NKI”) datu uzticamību, pilnīgumu un salīdzināmību.

| (2) | Lai NKI dati būtu uzticami, pilnīgi un salīdzināmi, ir jāprecizē PVN atmaksu personām, kas nav nodokļa maksātājas, un nodokļa maksātājiem par to darbībām, kas ir atbrīvotas no nodokļa, apstrādes definīcija. |
| --- | --- |

(2)

Lai NKI dati būtu uzticami, pilnīgi un salīdzināmi, ir jāprecizē PVN atmaksu personām, kas nav nodokļa maksātājas, un nodokļa maksātājiem par to darbībām, kas ir atbrīvotas no nodokļa, apstrādes definīcija.

| (3) | NKI kopsummām un to sastāvdaļām vajadzētu būt salīdzināmām starp dalībvalstīm un būtu jāatbilst attiecīgajām 2010. gada Eiropas kontu sistēmas (“EKS 2010”) (3) definīcijām un uzskaites noteikumiem. |
| --- | --- |

(3)

NKI kopsummām un to sastāvdaļām vajadzētu būt salīdzināmām starp dalībvalstīm un būtu jāatbilst attiecīgajām 2010. gada Eiropas kontu sistēmas (“EKS 2010”) (3) definīcijām un uzskaites noteikumiem.

| (4) | Tādēļ Komisijas Lēmums 1999/622/EK, Euratom (4) un Komisijas Regula (EK, Euratom) Nr. 116/2005 (5) būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ Komisijas Lēmums 1999/622/EK, Euratom (4) un Komisijas Regula (EK, Euratom) Nr. 116/2005 (5) būtu jāatceļ.

| (5) | Padomes Direktīvā 2006/112/EK (6) ir lietoti jēdzieni “nodokļa maksātājs”, “persona, kas nav nodokļa maksātāja”, un “darbības, kas ir atbrīvotas no nodokļa”, un tie būtu jāizmanto arī šā tiesību akta vajadzībām. |
| --- | --- |

(5)

Padomes Direktīvā 2006/112/EK (6) ir lietoti jēdzieni “nodokļa maksātājs”, “persona, kas nav nodokļa maksātāja”, un “darbības, kas ir atbrīvotas no nodokļa”, un tie būtu jāizmanto arī šā tiesību akta vajadzībām.

| (6) | EKS 2010 nav skaidri precizēts, kā jāapstrādā PVN atmaksas personām, kas nav nodokļa maksātājas, un nodokļa maksātājiem par to darbībām, kuras ir atbrīvotas no nodokļa. |
| --- | --- |

(6)

EKS 2010 nav skaidri precizēts, kā jāapstrādā PVN atmaksas personām, kas nav nodokļa maksātājas, un nodokļa maksātājiem par to darbībām, kuras ir atbrīvotas no nodokļa.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Regulas (ES) 2019/516 8. pantā minētās Eiropas Statistikas sistēmas komitejas sniegto atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Regulas (ES) 2019/516 8. pantā minētās Eiropas Statistikas sistēmas komitejas sniegto atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Apkopojot nacionālo kontu kopsummas Regulas (ES) 2019/516 vajadzībām, tādas par pirkumiem ieturētā PVN atmaksas, kuras veiktas personām, kas nav nodokļu maksātājas, vai nodokļa maksātājiem attiecībā uz to darbībām, kuras ir atbrīvotas no nodokļa, EKS 2010 apstrādā kā citus kārtējos pārvedumus (D.7) vai kapitāla pārvedumus (D.9), bet nevis kā atskaitāmo PVN.

2.   Šā panta 1. punkta vajadzībām terminam “nodokļa maksātājs” ir tāda nozīme, kāda tam piešķirta Direktīvas 2006/112/EK 9.–13. pantā, un ar jēdzienu “darbības, kas ir atbrīvotas no nodokļa” saprot direktīvas 132.–137. pantā uzskaitītās darbības.

2. pants

Lēmumu 1999/622/EK, Euratom un Regulu (EK, Euratom) Nr. 116/2005 atceļ.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2021. gada 10. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 91, 29.3.2019., 19. lpp.

1

(2)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/2147 (2020. gada 8. oktobris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/516 papildina, nosakot jautājumu sarakstu, kuriem jāpievērš uzmanība katrā pārbaudes ciklā (OV L 428, 18.12.2020., 9. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 549/2013 (2013. gada 21. maijs) par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Eiropas Savienībā (OV L 174, 26.6.2013., 1. lpp.).

3

(4)  Komisijas Lēmums 1999/622/EK, Euratom (1999. gada 8. septembris) par PVN atmaksu ar nodokli neapliekamām vienībām un ar nodokli apliekamām vienībām par to darbībām, kas atbrīvotas no nodokļa, lai īstenotu Padomes Direktīvu 89/130/EEK, Euratom par to, kā saskaņot nacionālā kopprodukta noteikšanu tirgus cenās (OV L 245, 17.9.1999., 51. lpp.).

4

(5)  Komisijas Regula (EK, Euratom) Nr. 116/2005 (2005. gada 26. janvāris) par PVN atmaksu personām, kas nav nodokļu maksātājas, un nodokļa maksātājiem par to darbībām, kas atbrīvotas no nodokļa, lai piemērotu Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1287/2003 par to, kā saskaņot nacionālo kopienākumu tirgus cenās (OV L 24, 27.1.2005., 6. lpp.).

5

(6)  Padomes Direktīva 2006/112/EK (2006. gada 28. novembris) par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (OV L 347, 11.12.2006., 1. lpp.).

6

---

| 11.11.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 398/6 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 398/6

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2021/1949

(2021. gada 10. novembris),

ar ko nosaka mājokļu pakalpojumu novērtēšanas principus, kuri jāpiemēro saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/516 par to, kā saskaņot nacionālo kopienākumu tirgus cenās (NKI regula), un atceļ Komisijas Lēmumu 95/309/EK, Euratom un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1722/2005

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/516 (2019. gada 19. marts) par to, kā saskaņot nacionālo kopienākumu tirgus cenās, un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 89/130/EEK, Euratom un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1287/2003 (NKI regula) (1), un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Mājokļu pakalpojumu novērtēšanas principi ir viens no jautājumiem, kas uzskaitīti Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2020/2147 (2) par jautājumu sarakstu, kuriem jāpievērš uzmanība katrā pārbaudes ciklā, lai nodrošinātu nacionālā kopienākuma tirgus cenās (“NKI”) datu uzticamību, pilnīgumu un salīdzināmību. |
| --- | --- |

(1)

Mājokļu pakalpojumu novērtēšanas principi ir viens no jautājumiem, kas uzskaitīti Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2020/2147 (2) par jautājumu sarakstu, kuriem jāpievērš uzmanība katrā pārbaudes ciklā, lai nodrošinātu nacionālā kopienākuma tirgus cenās (“NKI”) datu uzticamību, pilnīgumu un salīdzināmību.

| (2) | Lai NKI dati būtu uzticami, pilnīgi un salīdzināmi, ir jāprecizē mājokļu pakalpojumu novērtēšanas principi. |
| --- | --- |

(2)

Lai NKI dati būtu uzticami, pilnīgi un salīdzināmi, ir jāprecizē mājokļu pakalpojumu novērtēšanas principi.

| (3) | NKI kopsummām un to sastāvdaļām vajadzētu būt salīdzināmām starp dalībvalstīm un būtu jāatbilst attiecīgajām 2010. gada Eiropas kontu sistēmas (“EKS 2010”) (3) definīcijām un uzskaites noteikumiem. |
| --- | --- |

(3)

NKI kopsummām un to sastāvdaļām vajadzētu būt salīdzināmām starp dalībvalstīm un būtu jāatbilst attiecīgajām 2010. gada Eiropas kontu sistēmas (“EKS 2010”) (3) definīcijām un uzskaites noteikumiem.

| (4) | Tādēļ Komisijas Lēmums 95/309/EK, Euratom (4) un Komisijas Regula (EK) Nr. 1722/2005 (5) būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ Komisijas Lēmums 95/309/EK, Euratom (4) un Komisijas Regula (EK) Nr. 1722/2005 (5) būtu jāatceļ.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Regulas (ES) 2019/516 8. pantā minētās Eiropas Statistikas sistēmas komitejas sniegto atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Regulas (ES) 2019/516 8. pantā minētās Eiropas Statistikas sistēmas komitejas sniegto atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (ES) 2019/516 vajadzībām piemēro šajā regulā noteiktos mājokļu pakalpojumu novērtēšanas principus.

2. pants

1.   Lai apkopotu mājokļu pakalpojumu izlaidi, dalībvalstis piemēro stratifikācijas metodi, kuras pamatā ir faktiskās īres maksas.

Piemērotu stratifikācijas kritēriju atvasināšanai dalībvalstis izmanto tabulāro analīzi vai statistikas paņēmienus.

2.   Dalībvalstis nosacītās īres maksas apkopo, balstoties uz faktiskajām īres maksām, kas jāmaksā par tiesībām izmantot nemēbelētu mājokli saskaņā ar līgumiem, kuri attiecas uz privātpersonām piederošiem mājokļiem.

Dalībvalstis var izmantot arī īres maksas par mēbelētiem mājokļiem, ja no tām atskaita maksājumus par mēbeļu izmantošanu.

Dalībvalstis, kurās privātais īres sektors ir mazs, nolūkā palielināt nosacīto īres maksu bāzi izņēmuma kārtā var izmantot pienācīgi palielinātas īres maksas par publiskā sektora mājokļiem.

3. pants

Izņēmuma un pienācīgi pamatotos gadījumos dalībvalstis var piemērot citas objektīvas metodes, piemēram, lietotāja izmaksu metodi.

Lietotāja izmaksu metodes izmantošana īpašnieku apdzīvotu mājokļu izlaides apkopošanai nav jāpamato, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

| a) | privāti izīrēti mājokļi veido mazāk nekā 10 % no mājokļu fonda; un |
| --- | --- |

a)

privāti izīrēti mājokļi veido mazāk nekā 10 % no mājokļu fonda; un

| b) | ja a) apakšpunktā minētais nosacījums ir izpildīts un kopējā izīrēto mājokļu – tirgus un ārpustirgus – daļa kopējā dzīvojamā fondā pārsniedz 10 %, atšķirība starp tirgus īres maksām un citām maksātajām īres maksām pārsniedz koeficientu trīs. |
| --- | --- |

b)

ja a) apakšpunktā minētais nosacījums ir izpildīts un kopējā izīrēto mājokļu – tirgus un ārpustirgus – daļa kopējā dzīvojamā fondā pārsniedz 10 %, atšķirība starp tirgus īres maksām un citām maksātajām īres maksām pārsniedz koeficientu trīs.

4. pants

Dalībvalstis, kas izmanto bāzes gada pieeju, ekstrapolē konkrēta bāzes gada skaitli, izmantojot piemērotus kvantitātes, cenas un kvalitātes rādītājus.

5. pants

Attiecībā uz mājokļu pakalpojumiem dalībvalstis, lai novērtētu izlaidi, starppatēriņu un darījumus ar pārējo pasauli, piemēro pielikumā noteiktos sīki izstrādātos principus.

6. pants

Lēmumu 95/309/EK, Euratom un Regulu (EK) Nr. 1722/2005 atceļ.

7. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2021. gada 10. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 91, 29.3.2019., 19. lpp.

1

(2)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/2147 (2020. gada 8. oktobris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/516 papildina, nosakot jautājumu sarakstu, kuriem jāpievērš uzmanība katrā pārbaudes ciklā (OV L 428, 18.12.2020., 9. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 549/2013 (2013. gada 21. maijs) par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Eiropas Savienībā (OV L 174, 26.6.2013., 1. lpp.).

3

(4)  Komisijas Lēmums 95/309/EK, Euratom (1995. gada 18. jūlijs), ar ko precizē principus dzīvokļu pakalpojumu novērtēšanai, lai īstenotu 1. pantu Padomes Direktīvā 89/130/EEK, Euratom par to, kā saskaņot nacionālā kopprodukta noteikšanu pēc tirgus cenām (OV L 186, 5.8.1995., 59. lpp.).

4

(5)  Komisijas Regula (EK) Nr. 1722/2005 (2005. gada 20. oktobris) par mājokļu pakalpojumu novērtēšanas principiem saistībā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1287/2003 par to, kā saskaņot nacionālo kopienākumu tirgus cenās (OV L 276, 21.10.2005., 5. lpp.).

5

---

PIELIKUMS

Principi, kas dalībvalstīm jāpiemēro izlaides, starppatēriņa un darījumu ar pārējo pasauli novērtēšanai attiecībā uz mājokļu pakalpojumiem

1.   MĀJOKĻU PAKALPOJUMU IZLAIDE

1.1.   Pamatmetodes

Ir pieņemts, ka nacionālajos kontos mājokļu pakalpojumu izlaidē ietilpst ne tikai pakalpojumi, ko ražo izīrēti mājokļi, bet arī pakalpojumi, kurus ražo īpašnieku apdzīvoti mājokļi. Attiecībā uz mājokļu pakalpojumu izlaides vērtēšanu ar Regulu (ES) Nr. 549/2013 izveidotās Eiropas Kontu sistēmas (EKS 2010) A pielikuma 3.75. punkts paredz: “Īpašnieku apdzīvotu mājokļu pakalpojumu izlaidi vērtē pēc īres maksas (1) aplēstās vērtības, kas īrniekam būtu jāmaksā par tādu pašu izmitināšanu, ņemot vērā tādus faktorus kā atrašanās vieta, ērtības apkārtnē u. tml., kā arī paša mājokļa lielums un kvalitāte.” Principā ir vairākas metodes, kā novērtēt īpašnieku apdzīvotu mājokļu saražoto pakalpojumu vērtību:

| — | stratifikācijas metode, kuras pamatā ir faktiskās īres maksas un kurā informācija par vairākās stratās sadalīto dzīvojamo fondu tiek kombinēta ar informāciju par katrā stratā maksātajām faktiskajām īres maksām, |
| --- | --- |

—

stratifikācijas metode, kuras pamatā ir faktiskās īres maksas un kurā informācija par vairākās stratās sadalīto dzīvojamo fondu tiek kombinēta ar informāciju par katrā stratā maksātajām faktiskajām īres maksām,

| — | lietotāja izmaksu metode, saskaņā ar kuru atsevišķi novērtē starppatēriņu, pamatkapitāla patēriņu, citus ražošanas nodokļus mīnus subsīdijas un neto pamatdarbības pārpalikumu. Mājokļu pakalpojumu izlaide ir šo sastāvdaļu summa, |
| --- | --- |

—

lietotāja izmaksu metode, saskaņā ar kuru atsevišķi novērtē starppatēriņu, pamatkapitāla patēriņu, citus ražošanas nodokļus mīnus subsīdijas un neto pamatdarbības pārpalikumu. Mājokļu pakalpojumu izlaide ir šo sastāvdaļu summa,

| — | pašvērtējuma metode, saskaņā ar kuru mājokļu īpašniekiem, kas apdzīvo mājokli, ir jānovērtē sava īpašuma potenciālā īres maksa, |
| --- | --- |

—

pašvērtējuma metode, saskaņā ar kuru mājokļu īpašniekiem, kas apdzīvo mājokli, ir jānovērtē sava īpašuma potenciālā īres maksa,

| — | administratīvas vērtēšanas metodes, kur potenciālo īres maksu nosaka trešās personas, piemēram, valdība nodokļu nolūkiem. |
| --- | --- |

—

administratīvas vērtēšanas metodes, kur potenciālo īres maksu nosaka trešās personas, piemēram, valdība nodokļu nolūkiem.

Stratifikācijas metode, kuras pamatā ir faktiskās īres maksas, ir ieteicamākā metode. Šo metodi var izmantot arī visu faktisko īres maksu vērtības novērtēšanai, pamatojoties uz faktisko īres maksu paraugu, un mājokļu pakalpojumu vērtības noteikšanai attiecībā uz mājokļiem, ko izīrē bez maksas vai par zemu īres maksu (papildu informāciju sk. 1.4.1. iedaļā).

Lietotāja izmaksu metode būtu jāpiemēro tikai noteiktos apstākļos un vienīgi tām dzīvojamā fonda stratām, attiecībā uz kurām trūkst datu par faktiskajām īres maksām vai arī tie ir statistiski neuzticami.

Pašvērtējuma metodi nevajadzētu izmantot, jo novērtējumu stipri ietekmē subjektivitāte, kā rezultātā rezultāti ir ļoti neskaidri.

Administratīvas vērtēšanas metodes rada neobjektīvus rezultātus, it īpaši, ja tās izmanto nodokļu mērķiem. Tomēr dažos gadījumos par dažām stratām var būt pieejami rezultāti, kas iegūti, izmantojot objektīvu vērtēšanas metodi. Minētos rezultātus var izmantot, ja var pierādīt attiecīgās metodes objektivitāti un rezultātu salīdzināmību.

Saskaņā ar stratifikācijas metodi mājokļu fonda īres vērtību novērtē, pamatojoties uz informāciju par faktiskajām īres maksām. To var interpretēt kā vispārināšanas procedūru, kuras pamatā ir metode “cena reiz daudzums”. Lai novērtējums būtu ticams un pienācīgi tiktu ņemtas vērā relatīvās cenas atšķirības, dzīvojamais fonds ir jāiedala stratās. Pēc tam vidējā faktiskā īres maksa stratā tiek piemērota visiem mājokļiem šajā konkrētajā stratā. Ja pieejamā informācija ir iegūta izlases veida apsekojumā, šī vispārināšana attiecas gan uz daļu izīrēto mājokļu, gan uz visiem īpašnieku apdzīvotajiem mājokļiem. Detalizētu īres maksas stratā noteikšanas procedūru parasti veic attiecībā uz bāzes gadu, un pēc tam iegūto rezultātu ekstrapolē uz kārtējo gadu.

Īpašnieku apdzīvotiem mājokļiem piemērojamā īres maksa stratifikācijas metodē tiek definēta kā privātā tirgus īres maksa, kas maksājama par tiesībām izmantot nemēbelētu mājokli. Nosacīto īres maksu noteikšanai būtu jāizmanto no visiem privātā tirgus līgumiem izrietošās īres maksas par nemēbelētiem mājokļiem. Vajadzētu iekļaut arī privātā tirgus īres maksas, kas ir zemas valdības noteikumu dēļ.

Ja informācijas avots ir īrnieks, novērotā īres maksa, iespējams, ir jākoriģē, tai pieskaitot visus specifiskos īres pabalstus, ko maksā tieši īpašniekam. Ja iepriekš definēto novēroto īres maksu paraugs nav pietiekami liels, imputēt var arī novērotās īres maksas par mēbelētiem mājokļiem ar nosacījumu, ka tās tiek koriģētas, lai tiktu ņemts vērā tas, ka mājokļi ir mēbelēti. Izņēmuma kārtā var izmantot arī palielinātas īres maksas par publiskā sektora mājokļiem. Zemās īres maksas par radiniekiem vai darba ņēmējiem izīrētiem mājokļiem nevajadzētu izmantot (papildu informāciju sk. 1.2.3. un 1.4.1. iedaļā.)

Stratifikācijas metodi var izmantot arī, lai noteiktu visu izīrēto mājokļu kopējo vērtību. Attiecībā uz atsevišķiem īres tirgus segmentiem varētu nebūt piemēroti iepriekš aprakstītās imputācijas nolūkā izmantot vidējo īres maksu. Piemēram, samazinātas īres maksas par mēbelētiem mājokļiem vai palielinātas īres maksas par publiskā sektora mājokļiem varētu nebūt piemērotas attiecībā uz attiecīgajiem faktiski izīrētajiem mājokļiem. Jo īpaši faktiski izīrētu mēbelētu mājokļu gadījumā mēbeļu izmaksas ir īres maksas daļa un tās būtu jāiekļauj izlaides aprēķinā. Šī problēma var tikt novērsta, ja nošķir faktiski izīrētu mēbelētu mājokļu vai sociālo mājokļu stratas un izmanto piemērotas vidējās īres maksas.

Principā īres maksai nevajadzētu ietvert maksu par apsildi, ūdeni, elektrību utt. Ja datu avotu dēļ minētās maksas nav iespējams nodalīt, ir jānodrošina īres maksas un starppatēriņa saskaņotība (papildu informāciju sk. 2. iedaļā).

Ja nav zināma faktiskā īres maksa noteiktās īpašnieku apdzīvotu mājokļu stratās, vairumā gadījumu šo problēmu var atrisināt, piemērojot ekstrapolācijas vai regresijas metodes.

Alternatīvi standarta stratifikācijas metodei, kura pamatojas uz vidējās īres maksas stratā ekstrapolāciju, var izmantot hedoniskās regresijas metodes. Īsi sakot, saskaņā ar šādām metodēm katras mājokļa raksturiezīmes (lielums, atrašanās vieta, balkona esība utt.) cenu nosaka, izmantojot izīrētu mājokļu parauga datus. Izlaidi aprēķina, katru (reprezentatīva parauga) dzīvojamā fonda raksturiezīmi reizinot ar šīs raksturiezīmes hedonisko cenu. Regresijas metodes ļauj ņemt vērā lielāku skaitu mainīgo un var būt īpaši efektīvas gadījumā, kad trūkst datu par novērotajām īres maksām atsevišķās stratās.

Neapšaubāmi tas nav risinājums tādā ārkārtējā gadījumā, kad visi mājokļi ir īpašnieku apdzīvoti vai īres tirgus nav attīstīts. Šādos gadījumos, lai iegūtu objektīvu vērtējumu, būtu jāpiemēro lietotāja izmaksu metode. Lietotāja izmaksu metode būtu jāpiemēro vienīgi īpašnieku apdzīvotiem mājokļiem.

Sīkākas norādes par lietotāja izmaksu metodi

Lietotāja izmaksu metode būtu jāpiemēro tikai tad, ja dēļ tā, ka īres tirgus nav reprezentatīvs, nevar izmantot stratifikācijas metodi, kuras pamatā ir faktiskās īres maksas.

Parasti tas attiecas uz gadījumiem, kad ir izpildīti šādi nosacījumi: 1) privāti izīrēto mājokļu apjoma mērs (mājokļu skaits vai mājokļu kvadrātmetri) veido mazāk nekā 10 % no kopējā mājokļu apjoma mēra (mājokļu skaits vai mājokļu kvadrātmetri) un 2), ja 1) nosacījums ir izpildīts un kopējā izīrēto mājokļu – tirgus un ārpustirgus – daļa pārsniedz 10 %, atšķirība starp tirgus īres maksām un citām maksātajām īres maksām pārsniedz koeficientu trīs. Pat, ja ir izpildīti abi šie nosacījumi, dalībvalsts var izvēlēties izmantot stratifikācijas metodi ar noteikumu, ka rezultāti ir pietiekami kvalitatīvi. Ja minētie nosacījumi nav izpildīti, būtu jāizmanto stratifikācijas metode, ja vien nevar pierādīt, ka nav pieejamas reprezentatīvas tirgus īres maksas par nozīmīgām mājokļu fonda daļām un ka lietotāja izmaksu metode sniedz salīdzināmākus rezultātus. Pamatotos gadījumos lietotāja izmaksu metodi var piemērot visam mājokļu fondam vai tā daļām. Lēmumā par mājokļu fonda sadalīšanu daļās, kurām piemēro lietotāja izmaksu metodi vai stratifikācijas metodi, būtu jāņem vērā arī tādi faktori kā datu ierobežojumi un valsts īpašā situācija.

Saskaņā ar lietotāja izmaksu metodi mājokļu pakalpojumu izlaide ir starppatēriņa, pamatkapitāla patēriņa, ražošanas nodokļu mīnus subsīdijas un neto pamatdarbības pārpalikuma summa. Attiecībā uz īpašnieku apdzīvotiem mājokļiem par pašu īpašnieku veiktajiem darbiem neieraksta darba ieguldījumu (2). Pieredze liecina, ka pamatkapitāla patēriņš un neto pamatdarbības pārpalikums ir divi galvenie posteņi, un tie katrs veido 30–40 % izlaides.

Pamatkapitāla patēriņš būtu jāaprēķina, izmantojot nepārtrauktās inventarizācijas metodi vai citas apstiprinātas metodes. Par īpašnieku apdzīvotām dzīvojamām ēkām vajadzētu būt pieejamam atsevišķam novērtējumam.

Lai izmērītu neto pamatdarbības pārpalikumu, īpašnieku apdzīvoto mājokļu fonda neto vērtībai faktiskajās cenās (atjaunošanas izmaksas) būtu jāpiemēro nemainīga reālā gada peļņas norma 2,5 % apmērā. Reālā peļņas norma 2,5 % apmērā tiek piemērota mājokļu fonda vērtībai faktiskajās cenās, jo nepārtrauktās inventarizācijas metodē jau ir ņemts vērā mājokļu pašreizējās vērtības pieaugums. Tāda pati peļņas norma būtu jāpiemēro tās zemes vērtībai faktiskajās cenās, uz kuras atrodas īpašnieku apdzīvotie mājokļi.

Zemes vērtību faktiskajās cenās var būt grūti novērot katru gadu. Zemes vērtības un ēku vērtības attiecību dažādās stratās var atvasināt, analizējot jaunu ēku un ar tām saistītās zemes izmaksu sastāvu.

1. princips

Lai apkopotu mājokļu pakalpojumu izlaidi, dalībvalstis piemēro stratifikācijas metodi, kuras pamatā ir faktiskās īres maksas, un veic vai nu tiešu ekstrapolāciju, vai arī ekonometrisku regresiju. Attiecībā uz īpašnieku apdzīvotiem mājokļiem tas nozīmē, ka ir jāizmanto faktiskās īres maksas par līdzīgiem izīrētiem mājokļiem. Pamatotos izņēmuma gadījumos, kad trūkst datu par faktiskajām īres maksām vai arī tie ir statistiskai neuzticami, var izmantot citas objektīvas metodes, piemēram, lietotāja izmaksu metodi. Lietotāja izmaksu metodes izmantošana īpašnieku apdzīvotu mājokļu izlaides apkopošanai nav papildus jāpamato, ja ir izpildīti šādi divi nosacījumi: 1) privāti izīrēti mājokļi veido mazāk nekā 10 % no mājokļu fonda un 2), ja 1) nosacījums ir izpildīts un kopējā izīrēto mājokļu – tirgus un ārpustirgus – daļa pārsniedz 10 %, atšķirība starp tirgus īres maksām un citām maksātajām īres maksām pārsniedz koeficientu trīs.

1.2.   Dzīvojamā fonda stratifikācija

1.2.1.   Īres maksas līmeni ietekmējoši faktori

Pirmais mainīgo kopums, kas nosaka īres maksas līmeni, ir mājokļa un ēkas raksturiezīmes. Pirmkārt, svarīgs ir mājokļa lielums – gan platība, gan istabu skaits. Jo lielāks mājoklis, jo augstāka īres maksa. Tajā pašā laikā – jo lielāks mājoklis, jo mazāka īres maksa par kvadrātmetru. Tomēr attiecībā uz dažu kategoriju mājokļiem (piemēram, dzīvokļi galvaspilsētās) starp cenu par kvadrātmetru un mājokļa lielumu var veidoties U formas attiecība. Vēl viens svarīgs faktors ir mājoklī pieejamās ērtības. Tās var aptvert tādus mainīgos kā vannas istaba, balkons/terase, īpašs grīdas segums vai sienu apdare, kamīns, centrālapsilde, gaisa kondicionēšana, īpašs stiklojums un citi trokšņa izolācijas un siltumizolācijas pasākumi; būtisks faktors ir arī mājokļa telpu plānojums. Attiecībā uz ēku īres maksu var ietekmēt konkrēti faktori, piemēram, garāža, lifts, baseins, (jumta) dārzs vai pat mājokļa novietojums ēkā. Turklāt īres maksu var ietekmēt ēkas veids (savrupmāja, dvīņu māja, dzīvoklis), arhitektūra, vecums vai tajā esošo mājokļu skaits.

Otrs mainīgo kopums ir apkārtējās vides raksturiezīmes. Vispārzināms, ka īres maksa par līdzīgiem mājokļiem pilsētā un nomaļākā vietā atšķiras. Attālums līdz ekonomikas centram vai ainava (līdzenums, kalnaina ainava) var būt vērā ņemami faktori. Turklāt faktisko īres maksu parasti ietekmē tādi faktori kā skats, apkārtējās zaļās zonas, transporta savienojumi un to pieejamība, veikali un skolas vai rajona reputācija un drošums.

Vēl viens mainīgo kopums ir sociālekonomiskie faktori. Piemēram, vairumā dalībvalstu īres maksu ietekmē vispārējās valdības pieņemti noteikumi, piemēram, īres maksas ierobežojumi vai subsīdijas. Turklāt īres maksu var ietekmēt īres līguma ilgums, līguma veids (terminēts, beztermiņa), iemītnieku skaits mājoklī (vairāku īrnieku kopiena), īpašnieka veids (valdība, dzīvokļu sabiedrība, privātpersona, darba devējs) vai īpašnieka politika īres jautājumā.

Protams, īres maksas līmeni var ietekmēt vēl vairāki citi mainīgie. Tomēr, lai savāktu datus par visiem iepriekšminētajiem faktoriem, anketās būtu jāiekļauj pārāk daudz jautājumu. Tāpēc var apsvērt stratifikācijas nolūkiem izmantot kapitāla vērtības. Pamatojums mājokļa kapitāla vērtības izmantošanai ir tāds, ka šī vērtība atspoguļo visas mājokļa būtiskās raksturiezīmes. Tādēļ kapitāla vērtību var uzskatīt par netiešu stratifikācijas faktoru. Kapitāla vērtības un faktiskās īres maksas attiecības izmantošanu var uzskatīt par piemērotu pieeju, it īpaši tajās dalībvalstīs, kurās izīrētie mājokļi veido tikai nelielu daļu dzīvojamā fonda. Ja minētā attiecība ir stabila, šī metode ļautu noteikt īres maksas vērtību tādiem mājokļiem, kādi ir vienīgi īpašnieku apdzīvotu mājokļu sektorā. Turklāt kapitāla vērtības izmantošana neliedz izmantot “fiziskus” stratifikācijas kritērijus; tos var kombinēt. Šādā situācijā tiek pieņemts, ka kapitāla vērtības atspoguļo trūkstošos “fiziskos” stratifikācijas kritērijus. Jebkurā gadījumā īres maksas aprēķināšanai izmantoto kapitāla vērtību pamatā jābūt objektīvam vērtējumam, kas veikts par pēdējo atsauces gadu.

Praksē stratifikācija dažādās dalībvalstīs atšķiras gan attiecībā uz stratu skaitu, gan to definēšanai izmantotajiem precīzajiem kritērijiem. Pirmajā mirklī tas var radīt bažas, taču jāuzsver, ka daži pamatkritēriji, piemēram, mājokļa lielums un (ģeogrāfiskā) atrašanās vieta, tiek izmantoti gandrīz visās dalībvalstīs. Turklāt citu kritēriju piemērotība dažādās dalībvalstīs atšķiras un to, kuri kritēriji ir svarīgi, vislabāk var noteikt dalībvalstis pašas.

2. princips

Stratifikācijas nolūkā dalībvalstis izmanto nozīmīgas mājokļu pazīmes. Tās var būt mājokļa un ēkas raksturiezīmes, mājokļa apkārtējās vides raksturiezīmes vai sociālekonomiskie faktori. Turklāt stratifikācijas nolūkā var izmantot atjauninātas kapitāla vērtības, kuru pamatā ir objektīvs vērtējums.

1.2.2.   Stratifikācijas kritēriju atlase

Ņemot vērā, ka mājokļa īres maksu ietekmē vairākas raksturiezīmes, pirmais uzdevums ir apzināt mainīgos, kuriem ir būtiska ietekme. Viens veids, kā noteikt būtiskos mainīgos, ir veikt pieejamās statistiskās informācijas tabulāru analīzi. Objektīvas vērtējuma vērtības iegūšanas nolūkā noderīga varētu būt faktisko īres maksu stratā dispersija. Tas radītu stimulu uzlabot stratifikāciju, proti, stratas izvēlēties tā, lai līdz minimumam tiku samazināta dispersija stratā. Tāpēc dispersija katrā stratā būtu jāaprēķina vismaz tajos gadījumos, kad stratifikācija skar gan faktiskās, gan nosacītās īres maksas.

Sarežģītāku pieeju piedāvā tādas padziļinātas statistikas metodes kā (daudzfaktoru) regresijas analīze. Šāda metode ļauj novērtēt noteikta mainīgā ietekmi, lai īres maksas dispersiju varētu attiecināt uz konkrētām raksturiezīmēm. Īsi sakot, mainīgā skaidrojošo spēju var kvantificēt ar korelācijas koeficienta palīdzību. Papildus tam šī metode ļauj klasificēt raksturiezīmes pēc to nozīmīguma. Tādējādi ir vieglāk noteikt, kad nepieciešama detalizētāka stratifikācija. Kombinējot nozīmīgākos mainīgos saskaņā ar daudzfaktoru regresijas metodi, tiek noskaidrota to kopējā skaidrojošā spēja. Tiek uzskatīts, ka efektīvs veids, kā stratificēt dzīvojamo fondu, ir atlasīt nozīmīgākos mainīgos, izmantojot padziļinātas statistikas metodes. Turklāt regresijas analīzi, piemēram, hedonisko modeļu veidā, var tieši izmantot īres maksu novērtēšanai. Minēto pieeju var izmantot arī vidējās īres maksas novērtēšanai stratās, par kurām īres mājokļu sektorā nav neviena atbilstoša novērojuma (tukša strata).

Uz padziļinātas statistikas metodes pamata veiktai stratifikācijas kritēriju atlasei ir vēl viena priekšrocība, proti, nav nepieciešams noteikt vienotus kritērijus visām dalībvalstīm. Lai iegūtu salīdzināmu rezultātu, ir tikai jāizveido svarīgāko kritēriju rangs katrai dalībvalstij un jānosaka nepieciešamais kopējās skaidrojošās spējas līmenis. Šāda regresijas analīze neapšaubāmi lielā mērā ir atkarīga no pieejamās statistikas informācijas. Tomēr šādā veidā pat ierobežotas statistikas informācijas gadījumā var tikt veicināti uzlabojumi nākotnē.

Tā kā informācija par dažādiem īres maksu ietekmējošiem mainīgajiem galvenokārt ir atkarīga no bāzes statistikas attīstības, šobrīd iespējas izmantot padziļinātas statistikas metodes varētu būt diezgan ierobežotas. Tādēļ tiek ieteikta standarta metode, t. i., dalībvalstis piemēro visus tabulārās analīzes rezultātā iegūtos nozīmīgos kritērijus. Mājokļu fonda stratifikācijā obligāti izmanto lielumu, atrašanās vietu un vēl vismaz vienu svarīgu mājokļa iezīmi; šīs stratifikācijas rezultātā būtu jāizveido vismaz 30 ailes. Dzīvojamā fonda sadalījumam jābūt jēgpilnam un reprezentatīvam attiecībā uz kopējo mājokļu fondu. Lai noteiktu stratu atlasei nozīmīgu(-us) skaidrojošo(-os) mainīgo(-os), var izmantot padziļinātu statistikas metodi.

Tomēr praksē dalībvalsts var izvēlēties izmantot mazāku skaitu mainīgo vai arī tādus mainīgos, kas nav paredzēti standarta metodē. Tas ir pieņemami, ja (daudzfaktoru) regresijas analīze apliecina, ka skaidrojošās spējas līmenis ir pieņemams. Lai nodrošinātu salīdzināmus rezultātus, ieteicamā robežvērtība ir korelācijas koeficients vismaz 70 % apmērā. Šī robežvērtība būtu pieņemama saistībā ar lielu paraugu, no kura ir izslēgtas nulles īres maksas vai zemas cenas īres maksas, kā arī izlecošās vērtības.

3. princips

Būtisku stratifikācijas kritēriju atvasināšanai dalībvalstis izmanto tabulāro analīzi vai statistikas metodes. Obligāti izmantojamie kritēriji ir lielums, atrašanās vieta un vēl vismaz viena svarīga mājoklim piemītoša iezīme. Ir jāiegūst vismaz 30 ailes un jānošķir vismaz trīs lieluma klases un divu veidu atrašanās vietas. Ja iepriekš ir pierādīts, ka (daudzfaktoru) korelācijas koeficients sasniedz 70 %, ir pieņemami izmantot mazāku skaitu mainīgo vai citus mainīgos.

1.2.3.   Faktiskā un nosacītā īres maksa

Nosacītās īres maksas nosaka, pamatojoties uz novērotajām faktiskajām īres maksām. Imputācijas nolūkiem īres maksa ir definēta kā cena, kas maksājama par tiesībām izmantot nemēbelētu mājokli. Lai novērotās īres maksas atbilstu šai definīcijai, tās, iespējams, ir jāpielāgo.

No īres maksas būtu jāatrēķina maksa par apsildi, ūdeni, elektrību utt., lai arī praksē reizēm var būt grūti tās nošķirt. Saskaņā ar EKS 2010 vērtēšanas noteikumiem mājokļu pakalpojumu izlaide būtu jāizsaka bāzes cenās.

Attiecībā uz novērotajām īres maksām svarīgs faktors varētu būt noteiktu veidu valsts atbalsts. Piemēram, kādai konkrētai mājsaimniecībai kā patērētājam ir tiesības uz vispārējās valdības pārvedumu (piemēram, mājokļa pabalstu), tomēr administratīvu iemeslu dēļ tas tiek maksāts tieši īpašniekam. Atkarībā no informācijas avota novērotā īres maksa var atšķirties. Ja informācijas avots ir īrnieks, novērotā īres maksa, iespējams, ir jākoriģē, tai pieskaitot specifisko īres pabalstu.

Turklāt attiecībā uz faktiskās īres maksas izmantošanu imputācijas nolūkiem ir jānoskaidro vairāki datu saskaņošanu ietekmējoši pamatjautājumi. Pirmkārt ir jānoskaidro, vai imputācijas procedūrā būtu jāizmanto visas faktiskās īres maksas vai tikai no jauniem līgumiem izrietošās. Atkarībā no izvēlētā mērķa var izvirzīt dažādus teorētiskus argumentus, kas pamato tādu faktisko īres maksu izmantošanu, kuras tiek maksātas saskaņā ar jauniem līgumiem, ar būvniecības gadā parakstītiem līgumiem vai saskaņā ar “vidusmēra” līgumiem. Saskaņā ar vispārējo noteikumu, t. i., izmantot īres maksas par līdzīgiem mājokļiem, šķiet, nebūtu pieņemami kā imputācijas bāzi izmantot tikai no jauniem līgumiem izrietošās īres maksas. Ņemot vērā, ka īres sektorā izmanto “vidējās īres maksas”, tas būtu attiecināms arī uz īpašnieku apdzīvotiem mājokļiem. Turklāt, citāds risinājums daudzās dalībvalstīs radītu lielas grūtības saistībā ar stratifikācijas metodes piemērošanu. Īsi sakot, secinājums ir tāds, ka nosacītās īres maksas būtu jāaprēķina, izmantojot no visiem līgumiem izrietošās vidējās faktiskās īres maksas. Tas nozīmē, ka vidējās īres maksas aprēķinā būtu jāiekļauj arī tās privātā tirgus īres maksas, kas ir zemas valdības noteikumu dēļ.

Otrkārt ir jānoskaidro, vai imputācijas nolūkiem var izmantot īres maksas par publiskā sektora mājokļiem. Tā kā vairums īpašnieku apdzīvoto mājokļu pieder privātpersonām, imputācijas nolūkiem parasti būtu jāizmanto vienīgi faktiskās īres maksas privātajā sektorā. Tomēr, ja novērojumi par faktiskajām īres maksām par privātpersonām piederošiem mājokļiem nav pietiekami imputācijas veikšanai, izņēmuma kārtā var izmantot īres maksas par publiskā sektora mājokļiem ar noteikumu, ka tās tiek attiecīgi palielinātas, lai tās varētu izmantot par privātā tirgus īres maksu aizstājējvērtībām.

Vēl ir jānoskaidro, vai nolūkā palielināt nosacīto īres maksu aprēķina bāzi var izmantot īres maksas par mēbelētiem mājokļiem. Attiecībā uz īpašnieku apdzīvotiem mājokļiem nosacītās īres vērtības aprēķina bāze parasti ir īres maksas par nemēbelētiem mājokļiem. Tādēļ īres maksas par mēbelētiem mājokļiem nevar izmantot bez korekcijas. Lai novērstu, ka aprēķinā tiek izmantots nepareizs īres maksas līmenis, no šīm īres maksām būtu jāatskaita maksājums par mēbeļu lietošanu.

4. princips

Imputācijas nolūkiem īres maksa ir īres maksa, kas maksājama par tiesībām izmantot nemēbelētu mājokli. Ja informācijas avots ir īrnieks, novērotā īres maksa, iespējams, ir jākoriģē, tai pieskaitot visus specifiskos īres pabalstus, ko administratīvu iemeslu dēļ maksā tieši īpašniekam. Nosacītās īres maksas apkopošanai izmanto no visiem līgumiem izrietošās faktiskās īres maksas par privātpersonām piederošiem nemēbelētiem mājokļiem. Ja statistisku iemeslu dēļ nepieciešams, izņēmuma kārtā var izmantot īres maksas par publiskā sektora mājokļiem ar noteikumu, ka tās tiek attiecīgi palielinātas, lai tās varētu izmantot par privātā tirgus īres maksu aizstājējvērtībām. Līdzīgi imputācijas bāzē var iekļaut īres maksas par mēbelētiem mājokļiem, no kurām atskaitīta īres maksas par mēbelētiem mājokļiem un īres maksas par nemēbelētiem mājokļiem starpība.

1.3.   Tāda novērtējuma avoti, kas attiecas uz bāzes gadu, un ekstrapolācijas metodes

1.3.1.   Dzīvojamais fonds

Saskaņā ar stratifikācijas metodi veiktā aprēķinā būtisks elements ir informācija par mājokļu fondu. Ekstrapolācijas procedūrās šī informācija tiek izmantota par atsauces kopu. Principā dzīvojamais fonds ir visas ēkas vai ēku daļas, ko izmanto par mājokļiem. Sīkāks skaidrojums ir sniegts iedaļā “Īpašas problēmas”. Galvenie šāda dzīvojamā fonda apzināšanas avoti ir ēku skaitīšana, administratīvie ēku reģistri vai tautas skaitīšana. Bāzes gada skaitli pēc tam atjaunina, lai iegūtu novērtējumu par kārtējo gadu.

Attiecībā uz bāzes gada dzīvojamo fondu šķiet, ka vismazāk problēmu sagādā un vispilnīgākos datus sniedz mājokļu skaitīšana, it īpaši, ja vienlaikus tai veic arī tautas skaitīšanu. Administratīvie ēku reģistri lielā mērā ir atkarīgi no juridiskām procedūrām, tādēļ var rasties neskaidrības, piemēram, par to, vai mājokļu paplašināšana, uzlabošana, pārveide un nojaukšana ir pareizi ierakstīta. Tautas skaitīšanas laikā no mājsaimniecībām iegūtās informācijas izmantošana par pamatu dzīvojamā fonda apzināšanai var radīt problēmas, jo rezultātos ne vienmēr ir iekļauti tautas skaitīšanas dienā neapdzīvotie otrie mājokļi.

5. princips

Bāzes gada dzīvojamā fonda apkopošanai dalībvalstis par sākotnējo bāzi izmanto mājokļu skaitīšanu, tautas skaitīšanu vai arī administratīvos ēku reģistrus. Mājokļu skaitīšana parasti sniedz vispilnīgākos datus, tāpēc, ja tiek izmantoti administratīvie ēku reģistri un tautas skaitīšana, ir jāveic intensīvas un rūpīgas pārbaudes, lai dati būtu izsmeļoši.

1.3.2.   Faktiskās īres maksas

Saskaņā ar stratifikācijas metodi veiktā mājokļu pakalpojumu izlaides aprēķinā otrais pamatelements ir īres mājokļu sektorā samaksātās faktiskās īres maksas. Informāciju par faktiskajām īres maksām bāzes gadā var iegūt, veicot skaitīšanu (piemēram, tautas skaitīšanu) vai izlases veida apsekojumus, piemēram, mājsaimniecību budžeta apsekojumus vai īpašu apsekojumu par īres maksām. Pirmajā minētajā gadījumā, iespējams, tiek aptvertas visas faktiskās īres maksas, un aprēķini ietekmē vienīgi nosacītās īres maksas apmēru. Izlases veida apsekojumu gadījumā aprēķini ietekmē gan faktiskās, gan nosacītās īres maksas apmēru. Skaitīšanas rezultātā neapšaubāmi tiek iegūta plaša ticamas informācijas bāze. Tomēr arī mājsaimniecību budžeta apsekojumi parasti tiek uzskatīti par diezgan ticamiem, it īpaši attiecībā uz pirmās nepieciešamības precēm. Taču saistībā ar šāda veida apsekojumiem pastāv vispārzināma problēma, proti, atšķirīga nerespondence. Ja mājoklis tiek uzskatīts drīzāk par greznību, nevis nepieciešamību, šai problēmai būtu nevēlama ietekme uz aprēķina rezultātiem, kas būtu jānovērš. Vēl viena ar mājsaimniecību budžeta apsekojumiem saistīta problēma, vismaz dažās dalībvalstīs, ir mazais apsekojumu parauga lielums, kas var ierobežot īres maksu stratifikācijas iespējas. Jebkurā gadījumā pēc iespējas būtu jāizmanto pieejamie papildu avoti. Tas varētu attiekties, piemēram, uz dalībvalstīm, kurās lielu daļu mājokļu kontrolē publiskais sektors un mājokļu aģentūrām ir jāsniedz pārskati. Turklāt rezultātu pastāvīgas uzlabošanas nolūkā būtu jāizpēta iespējas izmantot alternatīvus avotus, piemēram, īpašus apsekojumus par īres maksām.

6. princips

Dalībvalstis faktiskās īres maksas stratās atvasina no plašākajiem un uzticamākajiem avotiem, piemēram, tautas skaitīšanas vai mājsaimniecību apsekojumiem. Nolūkā uzlabot ticamību, pilnīgumu un jo īpaši stratifikāciju būtu jāpārbauda alternatīvi avoti.

1.3.3.   Bāzes gada rezultātu ekstrapolācija

Tikai dažām dalībvalstīm ir pieejama ikgadējā informācija, kas vajadzīga, lai katru gadu no jauna aprēķinātu īpašnieku apdzīvoto mājokļu izlaidi. Vairumā dalībvalstu par etalonrādītāju izmanto noteikta gada rezultātus, kuri pēc tam, izmantojot rādītājus, tiek atjaunināti, lai novērtētu kārtējā gada skaitli. Atjaunināšanas nolūkā var bāzes gada (kopējai) izlaidei piemērot kombinēto rādītāju vai arī atsevišķi ekstrapolēt dzīvojamo fondu un īres maksu stratā. Sagaidāms, ka rezultāti kopumā būs līdzīgi, tomēr var rasties atšķirības, kuru iemesls ir strukturālas nobīdes, piemēram, izīrētu mājokļu attiecībā pret īpašnieku apdzīvotiem mājokļiem. Turklāt atsevišķs aprēķins nodrošinātu iespēju veikt ticamības pārbaudes.

Attiecībā uz izmantotajiem rādītājiem kvantitatīvo indeksu vairumā gadījumu atvasina no būvniecības nozares izlaides. Turpretī cenu indeksa pamatā bieži vien ir samaksāto īres maksu cenu indekss saskaņā ar patēriņa cenu indeksu. Tas var radīt kropļojumus gadījumos, kad, piemēram, valsts veiktas īres maksu kontroles dēļ nepiepildās pieņēmums, ka nosacītās īres maksas mainās līdz ar kopējām izmaiņām īres maksās. Tāpēc šķiet piemērotāk nosacītās īres maksas ekstrapolācijā, tāpat kā bāzes gadā, izmantot cenu indeksu, kas atspoguļo izmaiņas īres maksās par privātpersonu izīrētiem mājokļiem. Turklāt jāatzīmē, ka cenu indeksi parasti neaptver ar izmaiņām kvalitātē saistītu cenas pieaugumu. Tādēļ cenu indeksi ir jāpapildina ar kvalitātes rādītāju, kas atspoguļo uzlabojumus.

Visbeidzot, šķiet lietderīgi līdz minimumam samazināt strukturālo izmaiņu ietekmi uz rezultātiem, samazinot ekstrapolācijas periodu. Šajā sakarā ņemot vērā attiecīgo statistikas pamatdatu periodiskumu, šķiet atbilstīgi dzīvojamā fonda salīdzinošo novērtēšanu veikt reizi 10 gados, proti, saskaņā ar intervālu, kurā parasti notiek tautas skaitīšana. Turklāt cenas elementa (īres maksa stratā) salīdzinošā novērtēšana būtu jāveic reizi piecos gados, proti, saskaņā ar mājsaimniecību budžeta apsekojumu ierasto periodiskumu.

7. princips

Ja nav iespējams mājokļu pakalpojumu izlaidi katru gadu novērtēt pilnībā no jauna, dalībvalstis var ekstrapolēt kāda konkrēta bāzes gada skaitli, izmantojot piemērotus kvantitātes, cenas un kvalitātes rādītājus. Dzīvojamā fonda un vidējās īres maksas ekstrapolāciju veic atsevišķi katrai stratai. Ekstrapolācijas procedūrā nošķir faktiskās īres maksas aprēķinus un nosacītās īres maksas aprēķinus. Vajadzības gadījumā ekstrapolācijā var izmantot mazāk stratu nekā bāzes gada aprēķinā. Īpašnieku apdzīvotu mājokļu nosacītās īres maksas ekstrapolācijā parasti piemēro cenas indeksu, kas atspoguļo īres maksas par privātpersonu izīrētiem mājokļiem. Jebkurā gadījumā dzīvojamā fonda salīdzinošā novērtēšana būtu jāveic ne retāk kā reizi 10 gados, bet cenas elementa salīdzinošā novērtēšana ne retāk kā reizi piecos gados, vai arī līdzvērtīga kvalitāte būtu jāsasniedz, izmantojot citas atbilstīgas metodes.

1.4.   Īpašas problēmas

1.4.1.   Bez maksas un par zemu maksu izīrēti mājokļi

Vācot datus par faktiskajām īres maksām, reizēm tiek novērotas nulles vērtības vai ļoti zemas vērtības. Ja mājokļi tiek izīrēti bez maksas, rodas dīvaina situācija, proti, mājokļa pakalpojums faktiski tiek sniegts, bet par to netiek veikts (redzams) maksājums. Šādos gadījumos piemērots risinājums, šķiet, būtu koriģēt novērotās faktiskās nulles īres maksas. Šķiet loģiski analogu risinājumu izmantot attiecībā uz mājokļiem, ko izīrē par zemu maksu.

Bez vispārējās valdības iejaukšanās ir vēl citi iemesli, kāpēc var tikt novēroti mājokļi, kas tiek izīrēti bez maksas vai par zemu maksu. Viens piemērs ir darba ņēmēji, kas dzīvo darba devējam piederošā mājoklī un par to maksā zemu īres maksu vai vispār nemaksā īres maksu. To var attiecināt uz jebkādiem darba ņēmējiem, tai skaitā saimniecības vadītājiem un sargiem. Šādā gadījumā faktisko īres maksu koriģē un faktiskās un salīdzinošās īres maksas starpību apstrādā kā atlīdzību natūrā (sk. EKS 2010 A pielikuma 4.04.–4.06. punktu). Vēl viens piemērs ir mājokļu izīrēšana radiniekiem vai draugiem bez maksas vai par ļoti zemu maksu. Šādā gadījumā korekciju var veikt, attiecīgos mājokļus no izīrētiem mājokļiem vienkārši pārkvalificējot par īpašnieku apdzīvotiem mājokļiem. Turklāt līdzīga korekcija, šķiet, ir piemērota gadījumos, kad īrnieks veic fiksētas summas maksājumus, t. i., īrnieks veic īres maksas priekšapmaksu par ilgāku periodu, nekā ierasts.

8. princips

Attiecībā uz mājokļiem, ko izīrē bez maksas vai par zemu maksu, novēroto faktisko īres maksu koriģē tā, lai tā ietvertu visu mājokļa pakalpojumu. Nosacīto īres maksu aprēķināšanai izmanto tikai tādas nulles īres maksas un zemās īres maksas, kas ir koriģētas. Tādēļ gan faktiskās, gan novērotās īres maksas aprēķināšanas nolūkā būtu jāveic korekcijas, lai nodrošinātu, ka izlaides vērtība atspoguļo visu mājokļa pakalpojumu.

1.4.2.   Brīvdienu mājas

Brīvdienu mājas ietver jebkāda veida mājas, ko izmanto brīvā laika pavadīšanai, piemēram, nedēļas nogales mājas, kuras atrodas netālu un tiek izmantotas īsu periodu daudzas reizes gadā, un atpūtas mājas, kas atrodas tālāk un tiek izmantotas ilgākus periodus, bet tikai pāris reizes gadā. Attiecībā uz izīrētām brīvdienu mājām pirmajā brīdī šķiet, ka problēmu nav, jo izlaides aprēķināšanai par mēru izmanto faktisko īres maksu. Tomēr, ja dati par faktiskajām īres maksām ir savākti pa mēnešiem, gada kopējā rādītāja ekstrapolācijā iegūtie novērtējumi var būt pārāk augsti, ja netiek iekļauta papildinformācija par vidējo apdzīvošanas laiku.

Vispareizākā pieeja attiecībā uz nosacītās īres maksas aprēķināšanu īpašnieku apdzīvotām brīvdienu mājām ir stratificēt šos nekustamos īpašumus un piemērot attiecīgo vidējo gada īres maksu par faktiski izīrētām līdzīgām izmitināšanas vietām. Gada īres maksa netieši atspoguļo vidējo apdzīvošanas laiku. Grūtību gadījumā var izvēlēties aizstājošu metodi, t. i., vākt informāciju par vienā stratā ietilpstošām brīvdienu mājām un piemērot īpašnieku apdzīvotajām brīvdienu mājām vidējo gada īres maksu par faktiski izīrētām brīvdienu mājām. Treškārt, gadījumos, kad brīvdienu mājas sastāda niecīgu dzīvojamā fonda daļu vai tās nevar nošķirt no citiem mājokļiem, ir pieņemami izmantot gada kopējo īres maksu par parastiem mājokļiem, kuri ietilpst tajā pašā stratā attiecībā uz atrašanās vietu. Šīs metodes šķiet pieņemamas arī attiecībā uz atpūtas mājām, ņemot vērā, ka tās vienmēr ir pieejamas īpašniekam un bez maksas izmanto arī viņa draugi vai ģimene.

Izņēmuma gadījumos, kad trūkst datu par faktiskajām īres maksām noteiktās brīvdienu māju stratās vai arī tie ir statistiski neuzticami, var izmantot citas objektīvas metodes, piemēram, lietotāja izmaksu metodi. Gadījumos, kad šim mājokļa veidam kā vienīgo praktiski iespējamo metodi izmanto lietotāja izmaksu metodi, nolūkā nodrošināt salīdzināmību piemēro pamatotu pieņēmumu par vidējo apdzīvošanas laiku, ja vien nevar uzskatīt, ka brīvdienu mājas to īpašniekiem ir pieejamas jebkurā laikā visu gadu. Attiecībā uz gadījumiem, kad ir pamatoti piemērot pieņēmumu par vidējo apdzīvošanas laiku, uzmanība tiek vērsta uz to, ka ir jānodrošina ticami rezultāti tādā nozīmē, ka izlaide saskaņā ar lietotāja izmaksu metodi aptver visas izmaksas. To var panākt, izdarot korekciju tikai attiecībā uz neto pamatdarbības pārpalikumu, lai atspoguļotu vidējo apdzīvošanas laiku.

9. princips

Brīvdienu mājas ietver jebkāda veida mājas, ko izmanto brīvā laika pavadīšanai, piemēram, nedēļas nogales mājas, kuras atrodas netālu, un atpūtas mājas, kas atrodas tālāk. Brīvdienu māju izlaides novērtēšanai vēlams izmantot vidējās gada īres maksas par līdzīgiem mājokļiem. Gada īres maksa netieši atspoguļo vidējo apdzīvošanas laiku. Brīvdienu mājas būtu vēlams stratificēt, tomēr tās var arī grupēt vienā stratā. Ja brīvdienu mājas sastāda niecīgu dzīvojamā fonda daļu, var izmantot gada kopējo īres maksu par parastiem mājokļiem, kuri ietilpst tajā pašā stratā attiecībā uz atrašanās vietu. Pamatotos izņēmuma gadījumos, kad trūkst datu par faktiskajām īres maksām noteiktās brīvdienu māju stratās vai arī tie ir statistiski neuzticami, var izmantot citas objektīvas metodes, piemēram, lietotāja izmaksu metodi.

1.4.3.   Izmitināšana ar daļlaika lietojuma tiesībām

Izmitināšana ar daļlaika lietojuma tiesībām nozīmē, ka nekustamā īpašuma aģents pārdod tiesības katru gadu noteiktā periodā uzturēties konkrētā mājoklī, kas atrodas tūristu iecienītā teritorijā, un kārto ar minētā īpašuma pārvaldību saistītos jautājumus. Šīs tiesības apliecina sertifikāts, kuru izsniedz pēc sākotnējā maksājuma veikšanas. Šo sertifikātu var tirgot par faktisko cenu. Turklāt ir jāveic periodiski maksājumi, kuru mērķis ir segt administratīvās izmaksas.

No šā apraksta izriet, ka sākotnējais maksājums būtu jāapstrādā kā investīcija, jo izsniegtais sertifikāts ir pielīdzināms akcijai. Par to liecina arī fakts, ka pircējs iegādājas reālas tiesības saskaņā ar vismaz vienas dalībvalsts tiesību aktiem. Tādēļ šķiet lietderīgi sākotnējo maksājumu nacionālajos kontos iekļaut kā nemateriālos aktīvus. Turklāt, šķiet, būtu loģiski izmitināšanas pakalpojumus, par kuriem nemaksā īres maksu, uzskatīt par dividendi natūrā, ko maksā nekustamā īpašuma aģents.

Pamatproblēma ir tā, ka pakalpojumu faktiski nodrošina izmitināšanas vieta, uz ko attiecas daļlaika lietojuma tiesības, un tas netiek ierēķināts ekonomikas izlaidē. Loģiski spriežot, ir jāveic korekcija. Pirmkārt, priekšlikums pieņemt periodisko maksājumu par aizstājējvērtību netieši nozīmē, ka attiecībā uz izmitināšanas pakalpojumu korekcija netiek veikta, jo periodiskais maksājums tiek maksāts par citu pakalpojumu, proti, tas sedz pārvaldības izmaksas. Teorētiski pastāv arī iespēja sākotnējo maksājumu uzskatīt par sniegtā pakalpojuma priekšapmaksu un izdalīt to uz visiem attiecīgajiem periodiem, kuros mājoklis ticis apdzīvots. Saistībā ar šā modeļa piemērošanu praksē pastāv ne tikai statistiskas problēmas, bet, šķiet, rodas arī juridiska pretruna, jo šāds darījums netieši tiek interpretēts kā pakalpojuma pirkšana, nevis aktīva iegāde.

Vēl viena iespēja ir atvasināt aizstājējvērtību no faktiskajām gada īres maksām par līdzīgām (pašapkalpošanās) izmitināšanas vietām. Šo risinājumu pamato fakts, ka izmitināšanas vietas, uz ko attiecas daļlaika lietojuma tiesības, atrodas tūrisma zonās un pastāv līdzās faktiski izīrētiem brīvdienu dzīvokļiem. Ja rodas grūtības, attiecībā uz īpašumiem, uz ko attiecas daļlaika lietojuma tiesības, var izmantot arī abas saistībā ar brīvdienu mājām ieteiktās metodes. Nosacītās īres maksas pamatā vajadzētu būt neto vērtībai, lai novērstu tādu maksu divkāršu uzskaiti, ko sedz ar periodiskajiem maksājumiem.

10. princips

Izmitināšanas vietām, uz ko attiecas daļlaika lietojuma tiesības, piemēro tās pašas metodes, kuras piemēro brīvdienu mājām.

1.4.4.   Brīvo istabu īrnieki

Vairumā dalībvalstu liels skaits studentu ir izmitināti brīvajās istabās. Brīvās istabas bieži tiek izīrētas arī citiem gados jauniem cilvēkiem vai arī personām, kam darba dēļ jāuzturas prom no mājām. Ja istaba ir daļa no izīrēta mājokļa, t. i., ja tā ir nodota apakšīrē, šķiet, nav nekādu lielu problēmu. Īres maksu par brīvo istabu var uzskatīt par ieguldījumu faktiskajā galvenajā īres maksā, t. i., par pārvedumu starp mājsaimniecībām. Taču, ja izīrētā istaba ir daļa no īpašnieka apdzīvota mājokļa, īrnieka maksātās un pilnās nosacītās īres maksas iekļaušana nozīmētu divkāršu uzskaiti. Pareizākais risinājums, iespējams, būtu ņemt vērā faktisko īrnieka maksāto īri par viņa apdzīvoto mājokļa procentuālo daļu, un pārējai mājokļa daļai piemērot nosacīto īres maksu. Tomēr var gadīties, ka tas nav praktiski īstenojams. Tā vietā īres maksu varētu uzskatīt par pārvedumu, kura mērķis ir daļēji segt ar mājokli saistītos izdevumus. Tas būtu līdzīgi pirmajam gadījumam, ciktāl faktisko brīvās istabas īres maksu uzskata par ieguldījumu nosacītajā galvenajā īres maksā. Šāda pieeja nozīmētu, ka gadījumos, kad mājsaimniecību sektors ir sadalīts grupās, ir jāveic korekcija.

Turklāt rodas jautājums, kā rīkoties gadījumos, kad apakšīrē ir nodotas vairākas istabas. Tiek ieteikts, ka šādā gadījumā jēdziens “brīvo istabu īrnieki” būtu piemērojams vienīgi tad, ja arī īpašnieks vai galvenais īrnieks joprojām apdzīvo attiecīgo mājokli. Pretējā gadījumā apakšīre būtu jāuzskata par atsevišķu saimniecisko darbību (mājokļa pakalpojums vai pansija).

11. princips

Īres maksas, ko maksā par brīvajām istabām mājoklī, uzskata par ieguldījumu galvenajā īres maksā, ja īpašnieks vai galvenais īrnieks joprojām apdzīvo attiecīgo mājokli.

1.4.5.   Tukši mājokļi

Pirmkārt, izīrētu mājokli vienmēr uzskata par apdzīvotu, pat ja īrnieks izvēlas dzīvot citur. Otrkārt, saskaņā ar apstiprināto vispārējo risinājumu attiecībā uz brīvdienu mājām un izmitināšanas vietām, uz ko attiecas daļlaika lietojuma tiesības, gada īres maksa netieši atspoguļo vidējo apdzīvošanas laiku. Tādēļ ar tukšajiem mājokļiem saistītā problēma skar tikai tādus neizīrētus mājokļus, kurus neizmanto īpašnieki, t. i., mājokļus, kas ir pieejami pirkšanai vai īrei. Tā kā šādos gadījumos mājokļu pakalpojums netiek sniegts, būtu jāieraksta nulles īres maksa.

Informācija, kas vajadzīga, lai noteiktu, vai neizīrēts īpašums ir vai nav tukšs, var būt balstīta uz īpašnieka vai kaimiņu paziņojumu. Ja šāda informācija nav pieejama, mājoklī esošas mēbeles var uzskatīt par norādi tam, ka mājoklis ir apdzīvots. Savukārt nemēbelētu mājokli var uzskatīt par tukšu, jo ir maz ticams, ka tiek sniegts mājokļa pakalpojums. Par tukšiem mājokļiem būtu jāuzskata arī mājokļi, kurus īpašnieks atguvis maksājumu saistību nepildīšanas rezultātā, vai mājokļi, kas īsu laiku ir tukši, jo nekustamā īpašuma aģentūra uzreiz neatrod jaunu īrnieku. Robežgadījums ir tukšs, bet pilnībā mēbelēts mājoklis, kuru īpašnieks uzreiz var izmantot. Šajā gadījumā varētu apgalvot, ka mājokļa pakalpojums netiek sniegts, kamēr īpašnieks tajā faktiski nedzīvo. Bet, tā kā šis gadījums ir salīdzināms ar tukšu, bet izīrētu mājokli, šķiet lietderīgi ierakstīt īres maksu. Tāpēc mēbelētus īpašnieku apdzīvotus mājokļus parasti uzskata par apdzīvotiem.

Arī par tukšu mājokli var rasties izmaksas, piemēram, kārtējie izdevumi par uzturēšanu, elektrību, apdrošināšanas prēmijas, nodokļi utt. Tie būtu jāieraksta kā starppatēriņš, citi ražošanas nodokļi utt. Tā rezultātā, tāpat kā pakalpojumus neražojošu uzņēmumu gadījumā, pievienotā vērtība varētu būtu negatīva.

Gadījumos, kad izmanto lietotāja izmaksu metodi, tukšie mājokļi būtu pareizi jānošķir no pārējā mājokļu fonda, lai aprēķinos netieši netiktu ietekmēta izlaides vērtība tādējādi, ka tiek ņemtas vērā visas izmaksu sastāvdaļas, piemēram, pamatkapitāla patēriņš un neto pamatdarbības pārpalikums. Pirmajā mirklī tukšie mājokļi sociālo mājokļu kontekstā var radīt zināmas bažas, jo tiem, izmantojot izmaksu summas pieeju, kas ir būtiska ārpustirgus sektoriem, kuri nodrošina sociālos mājokļus, ir līdzīga netieša ietekme uz izlaidi. Tomēr paredzams, ka ietekme šajā gadījumā būs pavisam nenozīmīga. Turklāt sociālo mājokļu kontekstā tukšu mājokli vienmēr var uzskatīt par apdzīvotu, jo īpašnieks (vispārējā valdība vai mājsaimniecības apkalpojošas bezpeļņas organizācijas) to jebkurā laikā var izmantot sociālās aizsardzības funkcijas īstenošanai.

12. princips

Neizīrētiem mājokļiem, kas ir pieejami pirkšanai vai īrei, ieraksta nulles īres maksu. Mēbelētu īpašnieka apdzīvotu mājokli parasti apstrādā kā apdzīvotu mājokli.

1.4.6.   Garāžas

Tā kā garāžas ir daļa no bruto pamatkapitāla veidošanas, lietderīgi ir ne vien iekļaut izīrēto garāžu pakalpojumu ekonomikas izlaidē, bet arī aprēķināt nosacīto izlaidi par īpašnieku izmantotām garāžām. Abos gadījumos garāža, tāpat kā jebkura cita telpa vai aprīkojums, ir mājokļa ērtību elements. Tas būtu jāattiecina arī uz automobiļu nojumēm un autostāvvietām, jo tām, iespējams, ir tāda pati funkcija.

EKS 2010 A pielikuma 3.75. punktā ir teikts: “Attiecībā uz garāžām, kas atrodas atsevišķi no mājokļiem un ko īpašnieks izmanto galapatēriņa nolūkos saistībā ar mājokļa izmantošanu, jāveic līdzīgs aprēķins.”

Parasti īpašnieku apdzīvotu mājokļu ar garāžu ir vairāk nekā izīrētu mājokļu ar garāžu. Šķiet, ka nolūkā pienācīgi ņemt vērā šo strukturālo atšķirību, vislabāk būtu garāžu izmantot par stratifikācijas kritēriju.

13. princips

Galapatēriņa nolūkos izmantotās garāžas un autostāvvietas ražo pakalpojumus, kas jāiekļauj mājokļu pakalpojumos.

2.   STARPPATĒRIŅŠ

Starppatēriņam ir jāsaskan ar izlaidi. Saskaņā ar mājsaimniecību individuālā patēriņa veidu klasifikāciju (COICOP) maksa par apsildi, ūdeni, elektrību utt., kā arī lielākā daļa ar mājokļiem saistīto uzturēšanas un remonta darbību būtu jāieraksta atsevišķi un attiecīgi nebūtu jāiekļauj mājokļu pakalpojumu izlaidē.

Taču praksē dažādas maksas, kā arī uzturēšanas un remonta darbības var būt uzskatāmas par daļu no īres pakalpojuma, jo tās nav iespējams nošķirt. Tam nevajadzētu ietekmēt NKI, ja starppatēriņu un izlaidi konsekventi apstrādā bruto.

Attiecībā uz remontu un uzturēšanu būtu jānošķir trīs kategorijas. Pirmkārt, lietoto pamatlīdzekļu uzlabojumi, kas ievērojami pārsniedz parastās uzturēšanas un remonta prasības, tiek ietverti bruto pamatkapitāla veidošanā (EKS 2010 A pielikuma 3.129. punkts).

Otrkārt, ar parastu uzturēšanu un remontu saistītos izdevumus, kuri īpašnieka apdzīvotā mājoklī rodas par tā apdari, uzturēšanu un remontu, ko parasti neveic īrnieki, apstrādā kā starppatēriņu mājokļu pakalpojumu ražošanā (EKS 2010 A pielikuma 3.96. punkts).

Visbeidzot, ražošanā neiekļauj tīrīšanu, dekorēšanu un uzturēšanu – tiktāl, cik šīs darbības attiecas arī uz īrniekiem (EKS 2010 A pielikuma 3.09. punkts). Ar šīm darbībām saistītie izdevumi būtu uzreiz jāieraksta kā mājsaimniecību galapatēriņš. EKS 2010 A pielikuma 3.95. punktā norādīts, ka mājsaimniecību galapatēriņa izdevumos ietilpst materiāli nelieliem mājokļu remontdarbiem un iekšējai apdarei, ko parasti veic īrnieki, kā arī īpašnieki.

Tas nozīmē, ka attiecībā uz īpašnieku apdzīvotiem mājokļiem starppatēriņam būtu jāaptver tādu pašu veidu parastās uzturēšanas un remonta darbības kā tās, ko īpašnieks parasti uzskatītu par starppatēriņu attiecībā uz līdzīgiem izīrētiem mājokļiem. Ar tādiem remontdarbiem un uzturēšanu saistītie izdevumi, ko parasti veic īrnieki nevis īpašnieki, gan attiecībā uz īrniekiem, gan mājokļu īpašniekiem, kas apdzīvo mājokli, būtu jāapstrādā kā mājsaimniecību galapatēriņa izdevumi.

Attiecībā uz īpašnieku apdzīvotiem mājokļiem parastās uzturēšanas un remonta starppatēriņu var atvasināt no tādiem tiešiem statistikas avotiem kā mājsaimniecību budžeta apsekojumi. Ja starppatēriņa un izlaides attiecība īpašnieku apdzīvotiem mājokļiem ļoti atšķiras no starppatēriņa un izlaides attiecības īres sektorā, būtu jānoskaidro šādas atšķirības iemesli. Ja iemesls ir atšķirības kvalitātē, piemēram, citādā ziņā līdzīgiem mājokļiem ir atšķirīgs parastās uzturēšanas līmenis, nosacītās īres maksas būtu attiecīgi jāpielāgo.

Starppatēriņam būtu jāietver netieši mērītie finanšu starpniecības pakalpojumi (NMFSP) saskaņā ar EKS 2010 A pielikuma 14. nodaļu. Tas ietver mājsaimniecību kā mājokļu īpašnieku starppatēriņu saistībā ar mājokļu aizdevumiem.

Kā norādīts 1.4.5. iedaļā, tukši mājokļi var radīt starppatēriņu. Kopumā jāuzsver, ka būtu jānovērš starppatēriņa divkārša uzskaite attiecībā uz darba devējiem piederošiem mājokļiem.

14. princips

Starppatēriņš ir jānosaka saskaņā ar mājokļu pakalpojumu izlaides definīciju. Principā abiem minētajiem posteņiem nebūtu jāietver maksa par apsildi, ūdeni, elektrību utt. Ja praktisku apsvērumu dēļ priekšroka tiek dota citai pieejai, tas ir pieņemami, ja vien netiek ietekmēts IKP un NKI līmenis.

3.   DARĪJUMI AR PĀRĒJO PASAULI

Saskaņā ar EKS 2010 A pielikuma 1.63. un 2.29. punktu par nosacītām rezidentvienībām uzskata nerezidentvienības, kas ir zemes vai ēku īpašnieki valsts ekonomiskajā teritorijā, bet tikai attiecībā uz darījumiem, kas skar šādu zemi vai ēkas.

Tas nozīmē, ka nerezidentam piederoša mājokļa saražotu pakalpojumu iekļauj tās valsts ekonomikas izlaidē, kurā mājoklis atrodas. Attiecībā uz īpašnieka nerezidenta apdzīvotu mājokli ieraksta mājokļu pakalpojumu eksportu, un atbilstošo neto pamatdarbības pārpalikumu ieraksta kā primāro ienākumu, kas samaksāts pārējai pasaulei (EKS 2010 A pielikuma 3.173. un 4.60. punkts).

Attiecībā uz rezidentiem, kam pieder mājokļi ārzemēs, EKS 2010 A pielikuma 3.75. punktā noteikts: “Īpašnieku apdzīvotu mājokļu, kas atrodas ārzemēs, piemēram, brīvdienu mājas, īres vērtību neieraksta kā daļu no iekšzemes ražošanas, bet kā pakalpojumu importu, un attiecīgo neto pamatdarbības pārpalikumu – kā primāro ienākumu, kas saņemts no pārējās pasaules.”

Ja nerezidentam piederošu īpašumu faktiski izīrē rezidentam, problēmas parasti nerodas, jo šādā gadījumā naudas plūsma tiek novērota un iekļauta maksājumu bilancē. Īpašnieku nerezidentu apdzīvoti mājokļi būtu jānorāda atsevišķi. Rezidentu no nerezidenta nevar nošķirt, pamatojoties vien uz mājokļa īpašnieka, kas apdzīvo mājokli, valstspiederību. Rezidentiem piederošajām brīvdienu mājām šajā ziņā, iespējams, ir vislielākā nozīme, tāpēc attiecīgajām dalībvalstīm būtu lietderīgi vienoties par īpašnieku nerezidentu skaitu. Tomēr kopumā trūkst informācijas par nerezidentiem mājokļu īpašniekiem, kas paši apdzīvo mājokli. Informācija par rezidentiem, kam pieder brīvdienu mājas ārzemēs, ir vēl pieticīgāka. Lai novērstu nesakritības, dalībvalstij, kura atrēķina primāro ienākumu par īpašnieku nerezidentu apdzīvotiem mājokļiem, vienlaikus būtu jāpieskaita primārais ienākums par tās rezidentiem piederošiem mājokļiem ārzemēs, kurus viņi apdzīvo.

Īpaša problēma šajā sakarā ir īpašumi, uz ko attiecas daļlaika lietojuma tiesības. Tā kā vienā un tajā pašā uzskaites periodā šādu īpašumu var apdzīvot rezidenti no dažādām valstīm, tieša attiecināšana uz izcelsmes valsti šķiet teju neiespējama. Salīdzināmus rezultātus var iegūt, izmantojot īstenojamāku pieeju. Pirmkārt, tādas izmitināšanas vietas radīto (nosacīto) pievienoto vērtību, uz ko attiecas daļlaika lietojuma tiesības, attiecina uz tā uzņēmuma izcelsmes valsti, kam īpašums pieder. Pēc tam uzņēmumam, kam pieder īpašums, var prasīt sniegt informāciju par daļlaika lietojuma tiesību īpašnieku izcelsmes valstīm, un sadali var veikt, pamatojoties uz sniegto informāciju.

15. princips

Saskaņā ar ESA 2010 visi mājokļi, kas atrodas dalībvalsts ekonomiskajā teritorijā, sniedz ieguldījumu tās IKP. Neto pamatdarbības pārpalikums, ko guvuši nerezidenti kā minētajā dalībvalstī esošas zemes un ēku īpašnieki, ir jāieraksta kā pārējai pasaulei samaksāts īpašuma ienākums un attiecīgi ir jāatskaita no IKP, kad to pārvērš NKI (un otrādi). Šo neto pamatdarbības pārpalikumu uzskata par neto pamatdarbības pārpalikumu no mājokļu faktiskajām un nosacītajām īres maksām. Dalībvalstij, kura atrēķina īpašuma ienākumu par īpašnieku nerezidentu apdzīvotiem mājokļiem, vienlaikus būtu jāpieskaita īpašuma ienākums par tās rezidentiem piederošiem mājokļiem ārzemēs, kurus apdzīvo viņi paši.

---

(1)  Lai nodrošinātu atbilstību EKS 2010, šajā tekstā ir lietots termins “īres maksa”.

(2)  Konceptuāli ir iespējams, ka mājokļu īpašnieki, kas apdzīvo mājokli, individuāli vai kolektīvi nodarbina saimniecības vadītājus, neiesaistot citas tādas statistikas vienības kā mājokļu sabiedrības vai apsaimniekošanas uzņēmumus. Šādā gadījumā izlaidē saskaņā ar lietotāja izmaksu metodi būtu jāiekļauj darba ņēmēju atalgojums.

---

| 11.11.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 398/19 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 398/19

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2021/1950

(2021. gada 10. novembris),

ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/81/EK groza attiecībā uz piegādes, pakalpojumu un būvdarbu līgumu robežvērtībām

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/81/EK (2009. gada 13. jūlijs), ar kuru koordinē procedūras attiecībā uz to, kā līgumslēdzējas iestādes vai subjekti, kas darbojas drošības un aizsardzības jomā, piešķir noteiktu būvdarbu, piegādes un pakalpojumu līgumu slēgšanas tiesības, un ar kuru groza Direktīvas 2004/17/EK un 2004/18/EK (1), un jo īpaši tās 68. panta 1. punkta otro daļu,

tā kā:

| (1) | Ar Lēmumu 2014/115/ES (2) Padome apstiprināja Protokolu, ar ko groza Nolīgumu par publisko iepirkumu (3), kas noslēgts Pasaules Tirdzniecības organizācijā. Grozītais Nolīgums par publisko iepirkumu (“Nolīgums”) ir daudzpusējs instruments, un tā mērķis ir Nolīguma pusēm savstarpēji atvērt publiskā iepirkuma tirgus. Nolīgumu piemēro visiem iepirkuma līgumiem, kuru vērtība sasniedz vai pārsniedz summas (“robežvērtības”), kas ir paredzētas Nolīgumā un noteiktas kā speciālās aizņēmuma tiesības. |
| --- | --- |

(1)

Ar Lēmumu 2014/115/ES (2) Padome apstiprināja Protokolu, ar ko groza Nolīgumu par publisko iepirkumu (3), kas noslēgts Pasaules Tirdzniecības organizācijā. Grozītais Nolīgums par publisko iepirkumu (“Nolīgums”) ir daudzpusējs instruments, un tā mērķis ir Nolīguma pusēm savstarpēji atvērt publiskā iepirkuma tirgus. Nolīgumu piemēro visiem iepirkuma līgumiem, kuru vērtība sasniedz vai pārsniedz summas (“robežvērtības”), kas ir paredzētas Nolīgumā un noteiktas kā speciālās aizņēmuma tiesības.

| (2) | Viens no Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/25/ES (4) mērķiem ir ļaut līgumslēdzējiem un līgumslēdzējām iestādēm, kas piemēro minēto direktīvu, vienlaikus ievērot Nolīgumā paredzētās saistības. Saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES 17. pantu Komisija reizi 2 gados pārbauda, vai minētās direktīvas 15. panta a) un b) punktā noteiktās robežvērtības atbilst Nolīgumā noteiktajām robežvērtībām, un vajadzības gadījumā tās pārskata. |
| --- | --- |

(2)

Viens no Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/25/ES (4) mērķiem ir ļaut līgumslēdzējiem un līgumslēdzējām iestādēm, kas piemēro minēto direktīvu, vienlaikus ievērot Nolīgumā paredzētās saistības. Saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES 17. pantu Komisija reizi 2 gados pārbauda, vai minētās direktīvas 15. panta a) un b) punktā noteiktās robežvērtības atbilst Nolīgumā noteiktajām robežvērtībām, un vajadzības gadījumā tās pārskata.

| (3) | Direktīvā 2014/25/ES noteiktās robežvērtības ir pārskatītas. Saskaņā ar Direktīvas 2009/81/EK 68. panta 1. punktu robežvērtības, kas noteiktas minētajā direktīvā, ir jāsaskaņo ar pārskatītajām robežvērtībām, kuras noteiktas Direktīvā 2014/25/ES. |
| --- | --- |

(3)

Direktīvā 2014/25/ES noteiktās robežvērtības ir pārskatītas. Saskaņā ar Direktīvas 2009/81/EK 68. panta 1. punktu robežvērtības, kas noteiktas minētajā direktīvā, ir jāsaskaņo ar pārskatītajām robežvērtībām, kuras noteiktas Direktīvā 2014/25/ES.

| (4) | Saskaņā ar Direktīvas 2009/81/EK 68. panta 1. punktu Komisija pārskata arī minētās direktīvas 8. pantā noteiktās robežvērtības vienlaikus ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2004/17/EK (5) noteikto robežvērtību pārskatīšanu. Direktīvas 2014/25/ES, ar ko atcēla Direktīvu 2004/17/EK, 17. panta 1. punktā noteikts, ka Komisija reizi divos gados pārskata robežvērtības, kuras ir spēkā no 1. janvāra. Tādējādi robežvērtības 2022.–2023. gadam būtu jāpiemēro no 2022. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Direktīvas 2009/81/EK 68. panta 1. punktu Komisija pārskata arī minētās direktīvas 8. pantā noteiktās robežvērtības vienlaikus ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2004/17/EK (5) noteikto robežvērtību pārskatīšanu. Direktīvas 2014/25/ES, ar ko atcēla Direktīvu 2004/17/EK, 17. panta 1. punktā noteikts, ka Komisija reizi divos gados pārskata robežvērtības, kuras ir spēkā no 1. janvāra. Tādējādi robežvērtības 2022.–2023. gadam būtu jāpiemēro no 2022. gada 1. janvāra.

| (5) | Tādēļ Direktīva 2009/81/EK būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ Direktīva 2009/81/EK būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Direktīvas 2009/81/EK 8. pantu groza šādi:

| 1) | panta a) punktā “EUR 428 000” aizstāj ar “EUR 431 000”; |
| --- | --- |

1)

panta a) punktā “EUR 428 000” aizstāj ar “EUR 431 000”;

| 2) | panta b) punktā “EUR 5 350 000” aizstāj ar “EUR 5 382 000”. |
| --- | --- |

2)

panta b) punktā “EUR 5 350 000” aizstāj ar “EUR 5 382 000”.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2022. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2021. gada 10. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 216, 20.8.2009., 76. lpp.

1

(2)  Padomes Lēmums 2014/115/ES (2013. gada 2. decembris) par to, lai noslēgtu Protokolu, ar ko groza Nolīgumu par publisko iepirkumu (OV L 68, 7.3.2014., 1. lpp.).

2

(3)  
  OV L 68, 7.3.2014., 2. lpp.

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/25/ES (2014. gada 26. februāris) par iepirkumu, ko īsteno subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs, un ar ko atceļ Direktīvu 2004/17/EK (OV L 94, 28.3.2014., 243. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/17/EK (2004. gada 31. marts), ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs (OV L 134, 30.4.2004., 1. lpp.).

5

---

| 11.11.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 398/21 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 398/21

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2021/1951

(2021. gada 10. novembris),

ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/23/ES groza koncesiju robežvērtības

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/23/ES (2014. gada 26. februāris) par koncesijas līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 4. punkta otro daļu,

tā kā:

| (1) | Padome ar Lēmumu 2014/115/ES (2) apstiprinājusi Pasaules Tirdzniecības organizācijā noslēgto Protokolu, ar ko groza Nolīgumu par publisko iepirkumu (3). Grozītais Nolīgums par publisko iepirkumu ir daudzpusējs instruments, un tā mērķis ir Nolīguma pusēm savstarpēji atvērt publiskā iepirkuma tirgus. Nolīgums attiecas uz katru iepirkuma līgumu, kura vērtība sasniedz vai pārsniedz Nolīgumā noteiktās speciālajās aizņēmuma tiesībās izteiktās summas (“robežvērtības”). |
| --- | --- |

(1)

Padome ar Lēmumu 2014/115/ES (2) apstiprinājusi Pasaules Tirdzniecības organizācijā noslēgto Protokolu, ar ko groza Nolīgumu par publisko iepirkumu (3). Grozītais Nolīgums par publisko iepirkumu ir daudzpusējs instruments, un tā mērķis ir Nolīguma pusēm savstarpēji atvērt publiskā iepirkuma tirgus. Nolīgums attiecas uz katru iepirkuma līgumu, kura vērtība sasniedz vai pārsniedz Nolīgumā noteiktās speciālajās aizņēmuma tiesībās izteiktās summas (“robežvērtības”).

| (2) | Viens no Direktīvas 2014/23/ES mērķiem ir ļaut līgumslēdzējiem un līgumslēdzējām iestādēm, kas piemēro minēto direktīvu, tajā pašā laikā ievērot Nolīgumā noteiktos pienākumus. Lai nodrošinātu, ka Direktīvas 2014/23/ES 8. panta 1. punktā noteiktā koncesijas robežvērtība atbilst Nolīgumā noteiktajai koncesiju robežvērtībai, minētajā direktīvā noteiktā robežvērtība ir jāpārskata. |
| --- | --- |

(2)

Viens no Direktīvas 2014/23/ES mērķiem ir ļaut līgumslēdzējiem un līgumslēdzējām iestādēm, kas piemēro minēto direktīvu, tajā pašā laikā ievērot Nolīgumā noteiktos pienākumus. Lai nodrošinātu, ka Direktīvas 2014/23/ES 8. panta 1. punktā noteiktā koncesijas robežvērtība atbilst Nolīgumā noteiktajai koncesiju robežvērtībai, minētajā direktīvā noteiktā robežvērtība ir jāpārskata.

| (3) | Direktīvas 2014/23/ES 9. panta 1. punktā noteikts, ka no 1. janvāra Komisija robežvērtības pārskata reizi divos gados. Tātad robežvērtības 2022.–2023. gadam jāpiemēro no 2022. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(3)

Direktīvas 2014/23/ES 9. panta 1. punktā noteikts, ka no 1. janvāra Komisija robežvērtības pārskata reizi divos gados. Tātad robežvērtības 2022.–2023. gadam jāpiemēro no 2022. gada 1. janvāra.

| (4) | Tāpēc Direktīva 2014/23/ES attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc Direktīva 2014/23/ES attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Direktīvas 2014/23/ES 8. panta 1. punktā “EUR 5 350 000” aizstāj ar “EUR 5 382 000”.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2022. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2021. gada 10. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 94, 28.3.2014., 1. lpp.

1

(2)  Padomes Lēmums 2014/115/ES (2013. gada 2. decembris) par to, lai noslēgtu Protokolu, ar ko groza Nolīgumu par publisko iepirkumu (OV L 68, 7.3.2014., 1. lpp.).

2

(3)  
  OV L 68, 7.3.2014., 2. lpp.

3

---

| 11.11.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 398/23 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 398/23

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2021/1952

(2021. gada 10. novembris),

ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/24/ES groza publisko piegādes, pakalpojumu un būvdarbu līgumu un metu konkursu robežvērtības

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/24/ES (2014. gada 26. februāris) par publisko iepirkumu un ar ko atceļ Direktīvu 2004/18/EK (1), un jo īpaši tās 6. panta 5. punkta otro daļu,

tā kā:

| (1) | Padome ar Lēmumu 2014/115/ES (2) apstiprinājusi Pasaules Tirdzniecības organizācijā noslēgto Protokolu, ar ko groza Nolīgumu par publisko iepirkumu (3). Grozītais Nolīgums par publisko iepirkumu (“Nolīgums”) ir daudzpusējs instruments, un tā mērķis ir Nolīguma pusēm savstarpēji atvērt publiskā iepirkuma tirgus. Nolīgums attiecas uz katru iepirkuma līgumu, kura vērtība sasniedz vai pārsniedz Nolīgumā noteiktās speciālajās aizņēmuma tiesībās izteiktās summas (“robežvērtības”). |
| --- | --- |

(1)

Padome ar Lēmumu 2014/115/ES (2) apstiprinājusi Pasaules Tirdzniecības organizācijā noslēgto Protokolu, ar ko groza Nolīgumu par publisko iepirkumu (3). Grozītais Nolīgums par publisko iepirkumu (“Nolīgums”) ir daudzpusējs instruments, un tā mērķis ir Nolīguma pusēm savstarpēji atvērt publiskā iepirkuma tirgus. Nolīgums attiecas uz katru iepirkuma līgumu, kura vērtība sasniedz vai pārsniedz Nolīgumā noteiktās speciālajās aizņēmuma tiesībās izteiktās summas (“robežvērtības”).

| (2) | Viens no Direktīvas 2014/24/ES mērķiem ir ļaut līgumslēdzējām iestādēm, kas piemēro minēto direktīvu, tajā pašā laikā ievērot Nolīgumā noteiktos pienākumus. Lai nodrošinātu, ka Direktīvas 2014/24/ES 4. panta a), b) un c) punktā noteiktās robežvērtības atbilst Nolīgumā noteiktajām, ir jāpārskata minētajā direktīvā noteiktās robežvērtības. Saskaņā ar Direktīvas 2014/24/ES 6. panta 2. punktu robežvērtības, kas noteiktas minētās direktīvas 13. pantā, ir jāsaskaņo ar minētās direktīvas 4. panta a) un c) punktā noteiktajām robežvērtībām. |
| --- | --- |

(2)

Viens no Direktīvas 2014/24/ES mērķiem ir ļaut līgumslēdzējām iestādēm, kas piemēro minēto direktīvu, tajā pašā laikā ievērot Nolīgumā noteiktos pienākumus. Lai nodrošinātu, ka Direktīvas 2014/24/ES 4. panta a), b) un c) punktā noteiktās robežvērtības atbilst Nolīgumā noteiktajām, ir jāpārskata minētajā direktīvā noteiktās robežvērtības. Saskaņā ar Direktīvas 2014/24/ES 6. panta 2. punktu robežvērtības, kas noteiktas minētās direktīvas 13. pantā, ir jāsaskaņo ar minētās direktīvas 4. panta a) un c) punktā noteiktajām robežvērtībām.

| (3) | Direktīvas 2014/24/ES 6. panta 1. punktā noteikts, ka no 1. janvāra Komisija robežvērtības pārskata reizi divos gados. Tātad robežvērtības 2022.–2023. gadam jāpiemēro no 2022. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(3)

Direktīvas 2014/24/ES 6. panta 1. punktā noteikts, ka no 1. janvāra Komisija robežvērtības pārskata reizi divos gados. Tātad robežvērtības 2022.–2023. gadam jāpiemēro no 2022. gada 1. janvāra.

| (4) | Tādēļ Direktīva 2014/24/ES attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ Direktīva 2014/24/ES attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Direktīvu 2014/24/ES groza šādi:

| 1) | 4. pantu groza šādi:






  a) | a) punktā “EUR 5 350 000” aizstāj ar “EUR 5 382 000”; |
| --- | --- | --- |

1)

4. pantu groza šādi:

a)

a) punktā “EUR 5 350 000” aizstāj ar “EUR 5 382 000”;

| b) | b) punktā “EUR 139 000” aizstāj ar “EUR 140 000”; |
| --- | --- |

b)

b) punktā “EUR 139 000” aizstāj ar “EUR 140 000”;

| c) | c) punktā “EUR 214 000” aizstāj ar “EUR 215 000”; |
| --- | --- |

c)

c) punktā “EUR 214 000” aizstāj ar “EUR 215 000”;

| 2) | 13. panta pirmo daļu groza šādi:






  a) | a) punktā “EUR 5 350 000” aizstāj ar “EUR 5 382 000”; |
| --- | --- | --- |

2)

13. panta pirmo daļu groza šādi:

a)

a) punktā “EUR 5 350 000” aizstāj ar “EUR 5 382 000”;

| b) | b) punktā “EUR 214 000” aizstāj ar “EUR 215 000”; |
| --- | --- |

b)

b) punktā “EUR 214 000” aizstāj ar “EUR 215 000”;

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2022. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2021. gada 10. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 94, 28.3.2014., 65. lpp.

1

(2)  Padomes Lēmums 2014/115/ES (2013. gada 2. decembris) par to, lai noslēgtu Protokolu, ar ko groza Nolīgumu par publisko iepirkumu (OV L 68, 7.3.2014., 1. lpp.).

2

(3)  
  OV L 68, 7.3.2014., 2. lpp.

3

---

| 11.11.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 398/25 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 398/25

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2021/1953

(2021. gada 10. novembris),

ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/25/ES groza attiecībā uz piegādes, pakalpojumu un būvdarbu līgumu un metu konkursu robežvērtībām

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/25/ES (2014. gada 26. februāris) par iepirkumu, ko īsteno subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs, un ar ko atceļ Direktīvu 2004/17/EK (1), un jo īpaši tās 17. panta 4. punkta otro daļu,

tā kā:

| (1) | Padome ar Lēmumu 2014/115/ES (2) apstiprinājusi Pasaules Tirdzniecības organizācijā noslēgto Protokolu, ar ko groza Nolīgumu par publisko iepirkumu (3). Grozītais Nolīgums par publisko iepirkumu ir daudzpusējs instruments, un tā mērķis ir Nolīguma pusēm savstarpēji atvērt publiskā iepirkuma tirgus. Nolīgums attiecas uz katru iepirkuma līgumu, kura vērtība sasniedz vai pārsniedz Nolīgumā noteiktās speciālajās aizņēmuma tiesībās izteiktās summas (“robežvērtības”). |
| --- | --- |

(1)

Padome ar Lēmumu 2014/115/ES (2) apstiprinājusi Pasaules Tirdzniecības organizācijā noslēgto Protokolu, ar ko groza Nolīgumu par publisko iepirkumu (3). Grozītais Nolīgums par publisko iepirkumu ir daudzpusējs instruments, un tā mērķis ir Nolīguma pusēm savstarpēji atvērt publiskā iepirkuma tirgus. Nolīgums attiecas uz katru iepirkuma līgumu, kura vērtība sasniedz vai pārsniedz Nolīgumā noteiktās speciālajās aizņēmuma tiesībās izteiktās summas (“robežvērtības”).

| (2) | Viens no Direktīvas 2014/25/ES mērķiem ir ļaut līgumslēdzējiem un līgumslēdzējām iestādēm, kas piemēro minēto direktīvu, ievērot arī Nolīgumā noteiktos pienākumus. Saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES 17. panta 1. punktu Komisija reizi divos gados pārbauda, vai minētās direktīvas 15. panta a) un b) punktā noteiktās piegādes, pakalpojumu un būvdarbu līgumu un metu konkursu robežvērtības atbilst Nolīgumā noteiktajām robežvērtībām. Ievērojot to, ka saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES 17. panta 1. punktu aprēķinātā robežvērtība atšķiras no minētās direktīvas 15. panta a) un b) punktā noteiktās, minētās robežvērtības ir jāpārskata. |
| --- | --- |

(2)

Viens no Direktīvas 2014/25/ES mērķiem ir ļaut līgumslēdzējiem un līgumslēdzējām iestādēm, kas piemēro minēto direktīvu, ievērot arī Nolīgumā noteiktos pienākumus. Saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES 17. panta 1. punktu Komisija reizi divos gados pārbauda, vai minētās direktīvas 15. panta a) un b) punktā noteiktās piegādes, pakalpojumu un būvdarbu līgumu un metu konkursu robežvērtības atbilst Nolīgumā noteiktajām robežvērtībām. Ievērojot to, ka saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES 17. panta 1. punktu aprēķinātā robežvērtība atšķiras no minētās direktīvas 15. panta a) un b) punktā noteiktās, minētās robežvērtības ir jāpārskata.

| (3) | Direktīvas 2014/25/ES 17. panta 1. punktā noteikts, ka no 1. janvāra Komisija robežvērtības pārskata reizi divos gados. Tātad robežvērtības 2022.–2023. gadam jāpiemēro no 2022. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(3)

Direktīvas 2014/25/ES 17. panta 1. punktā noteikts, ka no 1. janvāra Komisija robežvērtības pārskata reizi divos gados. Tātad robežvērtības 2022.–2023. gadam jāpiemēro no 2022. gada 1. janvāra.

| (4) | Tādēļ Direktīva 2014/25/ES attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ Direktīva 2014/25/ES attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Direktīvas 2014/25/ES 15. pantu groza šādi:

| 1) | a) punktā “EUR 428 000” aizstāj ar “EUR 431 000”; |
| --- | --- |

1)

a) punktā “EUR 428 000” aizstāj ar “EUR 431 000”;

| 2) | b) punktā “EUR 5 350 000” aizstāj ar “EUR 5 382 000”. |
| --- | --- |

2)

b) punktā “EUR 5 350 000” aizstāj ar “EUR 5 382 000”.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2022. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2021. gada 10. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 94, 28.3.2014., 243. lpp.

1

(2)  Padomes Lēmums 2014/115/ES (2013. gada 2. decembris) par to, lai noslēgtu Protokolu, ar ko groza Nolīgumu par publisko iepirkumu (OV L 68, 7.3.2014., 1. lpp.).

2

(3)  
  OV L 68, 7.3.2014., 2. lpp.

3

---

LĒMUMI

| 11.11.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 398/27 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 398/27

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2021/1954

(2021. gada 9. novembris),

ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli, ko izvirzījusi Beļģijas Karaliste

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 302. pantu,

ņemot vērā Padomes Lēmumu (ES) 2019/853 (2019. gada 21. maijs), ar ko nosaka Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas sastāvu (1),

ņemot vērā Beļģijas valdības priekšlikumu,

pēc apspriešanās ar Eiropas Komisiju,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Līguma 300. panta 2. punktu Ekonomikas un sociālo lietu komitejā ir pārstāvji no darba devēju organizācijām, darba ņēmēju organizācijām un citām organizācijām, kas pārstāv pilsonisko sabiedrību, jo īpaši sociāli ekonomiskajā, pilsoniskajā, profesionālajā un kultūras jomā. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Līguma 300. panta 2. punktu Ekonomikas un sociālo lietu komitejā ir pārstāvji no darba devēju organizācijām, darba ņēmēju organizācijām un citām organizācijām, kas pārstāv pilsonisko sabiedrību, jo īpaši sociāli ekonomiskajā, pilsoniskajā, profesionālajā un kultūras jomā.

| (2) | Padome 2020. gada 2. oktobrī pieņēma Lēmumu (ES) 2020/1392 (2), ar kuru laikposmam no 2020. gada 21. septembra līdz 2025. gada 20. septembrim ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2020. gada 2. oktobrī pieņēma Lēmumu (ES) 2020/1392 (2), ar kuru laikposmam no 2020. gada 21. septembra līdz 2025. gada 20. septembrim ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus.

| (3) | Pēc Sophie GRENADE kundzes atkāpšanās no amata ir atbrīvojusies Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļa vieta. |
| --- | --- |

(3)

Pēc Sophie GRENADE kundzes atkāpšanās no amata ir atbrīvojusies Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļa vieta.

| (4) | Beļģijas valdība uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2025. gada 20. septembrim, par Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli ir ierosinājusi iecelt Miranda ULENS kundzi, Secrétaire générale de l’ABVV-FGTB, Federation Générale du Travail de Belgique (arodbiedrības ABVV-FGTB ģenerālsekretāre), |
| --- | --- |

(4)

Beļģijas valdība uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2025. gada 20. septembrim, par Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli ir ierosinājusi iecelt Miranda ULENS kundzi, Secrétaire générale de l’ABVV-FGTB, Federation Générale du Travail de Belgique (arodbiedrības ABVV-FGTB ģenerālsekretāre),

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2025. gada 20. septembrim, Miranda ULENS kundze, Secrétaire générale de l’ABVV-FGTB, Federation Générale du Travail de Belgique (arodbiedrības ABVV-FGTB ģenerālsekretāre), tiek iecelta par Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2021. gada 9. novembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

A. ŠIRCELJ

---

(1)  
  OV L 139, 27.5.2019., 15. lpp.

1

(2)  Padomes Lēmums (ES) 2020/1392 (2020. gada 2. oktobris), ar kuru laikposmam no 2020. gada 21. septembra līdz 2025. gada 20. septembrim ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus un ar kuru atceļ un aizstāj Padomes Lēmumu, ar ko laikposmam no 2020. gada 21. septembra līdz 2025. gada 20. septembrim ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus, kas pieņemts 2020. gada 18. septembrī (OV L 322, 5.10.2020., 1. lpp.).

2

---

| 11.11.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 398/28 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 398/28

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2021/1955

(2021. gada 9. novembris),

ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli, ko izvirzījusi Austrijas Republika

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,

ņemot vērā Padomes Lēmumu (ES) 2019/852 (2019. gada 21. maijs), ar ko nosaka Reģionu komitejas sastāvu (1),

ņemot vērā Austrijas valdības priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Ievērojot Līguma 300. panta 3. punktu, Reģionu komitejas sastāvā ir reģionālo un vietējo struktūru pārstāvji, kam ir vai nu reģionālas, vai vietējas vēlētas varas pilnvaras, vai arī kuri ir politiski atbildīgi kādam vēlētam forumam. |
| --- | --- |

(1)

Ievērojot Līguma 300. panta 3. punktu, Reģionu komitejas sastāvā ir reģionālo un vietējo struktūru pārstāvji, kam ir vai nu reģionālas, vai vietējas vēlētas varas pilnvaras, vai arī kuri ir politiski atbildīgi kādam vēlētam forumam.

| (2) | Padome 2019. gada 10. decembrī pieņēma Lēmumu (ES) 2019/2157 (2), ar ko laikposmam no 2020. gada 26. janvāra līdz 2025. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un locekļu aizstājējus. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2019. gada 10. decembrī pieņēma Lēmumu (ES) 2019/2157 (2), ar ko laikposmam no 2020. gada 26. janvāra līdz 2025. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un locekļu aizstājējus.

| (3) | Pēc tam, kad beidzies termiņš pilnvarojumam, uz kura pamata tika izvirzīts Markus LINHART kungs, ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa vieta. |
| --- | --- |

(3)

Pēc tam, kad beidzies termiņš pilnvarojumam, uz kura pamata tika izvirzīts Markus LINHART kungs, ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa vieta.

| (4) | Austrijas valdība uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2025. gada 25. janvārim, par Reģionu komitejas locekli ir ierosinājusi iecelt Bernhard BAIER kungu, reģionālas vai vietējas struktūras pārstāvi, kam ir vietējas vēlētas varas pilnvaras, Gemeinderat der Stadt Linz (Lincas pašvaldības padome), |
| --- | --- |

(4)

Austrijas valdība uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2025. gada 25. janvārim, par Reģionu komitejas locekli ir ierosinājusi iecelt Bernhard BAIER kungu, reģionālas vai vietējas struktūras pārstāvi, kam ir vietējas vēlētas varas pilnvaras, Gemeinderat der Stadt Linz (Lincas pašvaldības padome),

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2025. gada 25. janvārim, Reģionu komitejā par locekli tiek iecelts Bernhard BAIER kungs, reģionālas vai vietējas struktūras pārstāvis, kam ir vēlētas varas pilnvaras, Gemeinderat der Stadt Linz (Lincas pašvaldības padome).

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2021. gada 9. novembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

A. ŠIRCELJ

---

(1)  
  OV L 139, 27.5.2019., 13. lpp.

1

(2)  Padomes Lēmums (ES) 2019/2157 (2019. gada 10. decembris), ar ko laikposmam no 2020. gada 26. janvāra līdz 2025. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un locekļu aizstājējus (OV L 327, 17.12.2019., 78. lpp.).

2

---

Labojumi

| 11.11.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 398/29 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 398/29

---

Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2019/2144 (2019. gada 27. novembris) par prasībām mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju un šiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisko vienību tipa apstiprināšanai attiecībā uz to vispārīgo drošību un transportlīdzekļa braucēju un neaizsargāto ceļu satiksmes dalībnieku aizsardzību, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/858 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 78/2009, (EK) Nr. 79/2009 un (EK) Nr. 661/2009 un Komisijas Regulas (EK) Nr. 631/2009, (ES) Nr. 406/2010, (ES) Nr. 672/2010, (ES) Nr. 1003/2010, (ES) Nr. 1005/2010, (ES) Nr. 1008/2010, (ES) Nr. 1009/2010, (ES) Nr. 19/2011, (ES) Nr. 109/2011, (ES) Nr. 458/2011, (ES) Nr. 65/2012, (ES) Nr. 130/2012, (ES) Nr. 347/2012, (ES) Nr. 351/2012, (ES) Nr. 1230/2012 un (ES) 2015/166

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 325, 2019. gada 16. decembris
  )

| 1. | I pielikumu aizstāj ar pievienoto I pielikumu.


  “I PIELIKUMS
  4. panta 2. punktā minēto ANO noteikumu saraksts









  ANO noteikumu numurs | Priekšmets | OV publicētas grozījumu sērijas | OV atsauce | ANO noteikumu tvērums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Galvenie lukturi, kas izstaro asimetrisku tuvo gaismu un/vai tālo gaismu un ir aprīkoti ar R2 un/vai HS1 kvēlspuldzēm | 02. grozījumu sērija | OV L 177, 10.7.2010., 1. lpp. | M, N (a) |
| 3 | Mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju atstarojošās ierīces | 02. grozījumu sērija | OV L 323, 6.12.2011., 1. lpp. | M, N, O |
| 4 | Mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju aizmugurējās numura zīmes apgaismošana | Noteikumu sākotnējā redakcija | OV L 4, 7.1.2012., 17. lpp. | M, N, O |
| 6 | Mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju virzienrādītāji | 01. grozījumu sērija | OV L 213, 18.7.2014., 1. lpp. | M, N, O |
| 7 | Mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju priekšējie un aizmugurējie gabarītlukturi, bremžu signāllukturi un kontūrlukturi | 02. grozījumu sērija | OV L 285, 30.9.2014., 1. lpp. | M, N, O |
| 8 | Mehānisko transportlīdzekļu galvenie lukturi (H1, H2, H3, HB3, HB4, H7, H8, H9, HIR1, HIR2 un/vai H11) | 05. grozījumu sērijas 4. pārskata 1. labojums | OV L 177, 10.7.2010., 71. lpp. | M, N (a) |
| 10 | Elektromagnētiskā savietojamība | 05. grozījumu sērija | OV L 41, 17.2.2017., 1. lpp. | M, N, O |
| 11 | Durvju slēgmehānismi un durvju notures sastāvdaļas | 04. grozījumu sērija | OV L 218, 21.8.2001., 1. lpp. | M1, N1 |
| 12 | Vadītāja aizsardzība no stūres iekārtas trieciena gadījumā | 04. grozījumu sērija | OV L 89, 27.3.2013., 1. lpp. | M1, N1 |
| 13 | Transportlīdzekļu un to piekabju bremzes | 11. grozījumu sērija | OV L 42, 18.2.2016., 1. lpp. | M2, M3, N, O (b) |
| 13-H | Vieglo automobiļu bremzes | Noteikumu sākotnējā redakcija | OV L 335, 22.12.2015., 1. lpp. | M1, N1 |
| 14 | Drošības jostu stiprinājumi | 07. grozījumu sērija | OV L 218, 19.8.2015., 27. lpp. | M, N |
| 16 | Drošības jostas, ierobežotājsistēmas, bērna ierobežotājsistēmas un ISOFIX bērna ierobežotājsistēmas | 07. grozījumu sērija | OV L 109, 27.4.2018., 1. lpp. | M, N |
| 17 | Sēdekļi, to stiprinājumi un pagalvji | 08. grozījumu sērija | OV L 230, 31.8.2010., 81. lpp. | M, N |
| 18 | Mehānisko transportlīdzekļu aizsardzība pret neatļautu izmantošanu | 03. grozījumu sērija | OV L 120, 13.5.2010., 29. lpp. | M2, M3, N2, N3 |
| 19 | Mehānisko transportlīdzekļu priekšējie miglas lukturi | 04. grozījumu sērija | OV L 250, 22.8.2014., 1. lpp. | M, N |
| 20 | Galvenie lukturi, kas izstaro asimetrisku tuvo gaismu vai tālo gaismu, vai abas un ir aprīkoti ar halogēna tipa kvēlspuldzēm (H4 lukturi) | 03. grozījumu sērija | OV L 177, 10.7.2010., 170. lpp. | M, N (a) |
| 21 | Iekšējā apdare | 01. grozījumu sērija | OV L 188, 16.7.2008., 32. lpp. | M1 |
| 23 | Mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju atpakaļgaitas lukturi un manevrēšanas lukturi | Noteikumu sākotnējā redakcija | OV L 237, 8.8.2014., 1. lpp. | M, N, O |
| 25 | Transportlīdzekļa sēdekļos iebūvēti vai neiebūvēti pagalvji | 04. grozījumu sērijas 1. pārskata 2. labojums | OV L 215, 14.8.2010., 1. lpp. | M1 |
| 26 | Ārējie izvirzījumi | 03. grozījumu sērija | OV L 215, 14.8.2010., 27. lpp. | M1 |
| 28 | Skaņas signālierīces un skaņas signāli | Noteikumu sākotnējā redakcija | OV L 323, 6.12.2011., 33. lpp. | M, N |
| 29 | Komerciāla transportlīdzekļa kabīnē esošu personu aizsardzība | 03. grozījumu sērija | OV L 304, 20.11.2010., 21. lpp. | N |
| 30 | Mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju pneimatiskās riepas (C1 klase) | 02. grozījumu sērija | OV L 307, 23.11.2011., 1. lpp. | M, N, O |
| 31 | Mehānisko transportlīdzekļu neizjaucami galvenie lukturi (SB), kas izstaro Eiropas tipa asimetrisku tuvo vai tālo gaismu, vai abas | 02. grozījumu sērija | OV L 185, 17.7.2010., 15. lpp. | M, N |
| 34 | Ugunsbīstamības novēršana (šķidrās degvielas tvertnes) | 03. grozījumu sērija | OV L 231, 26.8.2016., 41. lpp. | M, N, O |
| 37 | Kvēlspuldzes, kas paredzētas izmantošanai apstiprinātos mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju lukturos | 03. grozījumu sērija | OV L 213, 18.7.2014., 36. lpp. | M, N, O |
| 38 | Mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju aizmugurējie miglas lukturi | Noteikumu sākotnējā redakcija | OV L 4, 7.1.2012., 20. lpp. | M, N, O |
| 39 | Spidometra un odometra iekārta un tās uzstādīšana | 01. grozījumu sērija | OV L 302, 28.11.2018., 106. lpp. | M, N |
| 43 | Drošības stiklojuma materiāli | 01. grozījumu sērija | OV L 42, 12.2.2014., 1. lpp. | M, N, O |
| 44 | Mehānisko transportlīdzekļu pasažiera-bērna ierobežotājierīces (“bērna ierobežotājsistēma”) | 04. grozījumu sērija | OV L 265, 30.9.2016., 1. lpp. | M, N |
| 45 | Galveno lukturu tīrītāji | 01. grozījumu sērija | | M, N |
| 46 | Netiešās redzamības ierīces un to uzstādīšana | 04. grozījumu sērija | OV L 237, 8.8.2014., 24. lpp. | M, N |
| 48 | Apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšana transportlīdzekļiem | 06. grozījumu sērija | OV L 14, 16.1.2019., 42. lpp. | M, N, O (c) |
| 54 | Komerciālo transportlīdzekļu un to piekabju pneimatiskās riepas (C2 un C3 klase) | Noteikumu sākotnējā redakcija | OV L 307, 23.11.2011., 2. lpp. | M, N, O |
| 55 | Transportlīdzekļu sastāvu mehāniskās sakabes sastāvdaļas | 01. grozījumu sērija | OV L 153, 15.6.2018., 179. lpp. | M, N, O (c) |
| 58 | Aizmugurējās drošības konstrukcijas (RUPD) un to uzstādīšana; aizmugurējās daļas drošība (RUP) | 03. grozījumu sērija | OV L 49, 20.2.2019., 1. lpp. | M, N, O |
| 61 | Komerciālo transportlīdzekļu ārējie izvirzījumi uz priekšu no kabīnes aizmugurējā paneļa | Noteikumu sākotnējā redakcija | OV L 164, 30.6.2010., 1. lpp. | N |
| 64 | Pagaidu lietošanas rezerves vienība, nulles spiediena riepas/sistēma (un riepu spiediena kontroles sistēma) | 02. grozījumu sērija | OV L 310, 26.11.2010., 18. lpp. | M1, N1 |
| 66 | Lielas pasažierietilpības transportlīdzekļu nesošās virsbūves stiprība | 02. grozījumu sērija | OV L 84, 30.3.2011., 1. lpp. | M2, M3 |
| 67 | Mehāniskie transportlīdzekļi, kas izmanto LPG | 01. grozījumu sērija | OV L 285, 20.10.2016., 1. lpp. | M, N |
| 73 | Kravas transportlīdzekļu sānu aizsardzības konstrukcijas | 01. grozījumu sērija | OV L 122, 8.5.2012., 1. lpp. | N2, N3, O3, O4 |
| 77 | Mehānisko transportlīdzekļu stāvgaismas lukturi | Noteikumu sākotnējā redakcija | OV L 4, 7.1.2012., 21. lpp. | M, N |
| 79 | Stūres iekārta | 03. grozījumu sērijas labojums | OV L 318, 14.12.2018., 1. lpp. | M, N, O |
| 80 | Lielas pasažierietilpības transportlīdzekļu sēdekļi | Noteikumu 03. grozījumu sērija | OV L 226, 24.8.2013., 20. lpp. | M2, M3 |
| 87 | Mehānisko transportlīdzekļu dienas gaitas lukturi | Noteikumu sākotnējā redakcija | OV L 4, 7.1.2012., 24. lpp. | M, N |
| 89 | Ātruma ierobežošanas ierīces un pielāgojamas ātruma ierobežošanas ierīces | Noteikumu sākotnējā redakcija | OV L 4, 7.1.2012., 25. lpp. | M, N (d) |
| 90 | Mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju bremžu maiņas uzlikas mezgli un loku bremžu uzlikas un diski, un trumuļi | 02. grozījumu sērija | OV L 185, 13.7.2012., 24. lpp. | M, N, O |
| 91 | Mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju sānu gabarītlukturi | Noteikumu sākotnējā redakcija | OV L 4, 7.1.2012., 27. lpp. | M, N, O |
| 93 | Priekšējās drošības konstrukcijas (FUPD) un to uzstādīšana; priekšējās daļas drošība (FUP) | Noteikumu sākotnējā redakcija | OV L 185, 17.7.2010., 56. lpp. | N2, N3 |
| 94 | Braucēju aizsardzība frontālās sadursmes gadījumā | 03. grozījumu sērija | OV L 35, 8.2.2018., 1. lpp. | M1 |
| 95 | Braucēju aizsardzība sānu sadursmes gadījumā | 03. grozījumu sērija | OV L 183, 10.7.2015., 91. lpp. | M1, N1 |
| 97 | Transportlīdzekļa signalizācijas sistēmas (VAS) | 01. grozījumu sērija | OV L 122, 8.5.2012., 19. lpp. | M1, N1 (e) |
| 98 | Ar lokizlādes gaismas avotiem aprīkoti mehānisko transportlīdzekļu galvenie lukturi | 01. grozījumu sērija | OV 176, 14.6.2014., 64. lpp. | M, N |
| 99 | Gāzizlādes gaismas avoti izmantošanai apstiprinātos mehānisko transportlīdzekļu lokizlādes lukturos | Noteikumu sākotnējā redakcija | OV L 320, 17.12.2018., 45. lpp. | M, N |
| 100 | Elektrodrošība | 02. grozījumu sērija | OV L 302, 28.11.2018., 114. lpp. | M, N |
| 102 | Tuvas sakabes ierīce (CCD); apstiprināta tipa CCD uzstādīšana | Noteikumu sākotnējā redakcija | OV L 351, 30.12.2008., 44. lpp. | N2, N3, O3, O4 |
| 104 | Atstarojošais marķējums (smagiem un gariem transportlīdzekļiem) | Noteikumu sākotnējā redakcija | OV L 75, 14.3.2014., 29. lpp. | M2, M3, N, O2, O3, O4 |
| 105 | Transportlīdzekļi bīstamu kravu pārvadāšanai | 05. grozījumu sērija | OV L 4, 7.1.2012., 30. lpp. | N,O |
| 107 | M2 un M3 transportlīdzekļu vispārīgā konstrukcija | 07. grozījumu sērija | OV L 52, 23.2.2018., 1. lpp. | M2, M3 |
| 108 | Pasažieru automobiļu un to piekabju atjaunotas pneimatiskās riepas | Noteikumu sākotnējā redakcija | OV L 181, 4.7.2006., 1. lpp. | M1, O1, O2 |
| 109 | Komerciālo transportlīdzekļu un to piekabju atjaunotas riepas | Noteikumu sākotnējā redakcija | OV L 181, 4.7.2006., 1. lpp. | M2, M3, N, O3, O4 |
| 110 | Specifiskas sastāvdaļas SDG un LNG | 01. grozījumu sērija | OV L 166, 30.6.2015., 1. lpp. | M, N |
| 112 | Mehānisko transportlīdzekļu galvenie lukturi, kas izstaro asimetrisku tuvo gaismu vai tālo gaismu, vai abas un ir aprīkoti ar kvēlspuldzēm un/vai LED moduļiem | 01. grozījumu sērija | OV L 250, 22.8.2014., 67. lpp. | M, N |
| 114 | Maiņas drošības gaisa spilvena sistēmas | Noteikumu sākotnējā redakcija | OV L 373, 27.12.2006., 272. lpp. | M1, N1 |
| 115 | LPG un CNG modernizētas sistēmas | Noteikumu sākotnējā redakcija | OV L 323, 7.11.2014., 91. lpp. | M, N |
| 116 | Mehānisko transportlīdzekļu aizsardzība pret neatļautu izmantošanu | Noteikumu sākotnējā redakcija | OV L 45, 16.2.2012., 1. lpp. | M1, N1 (e) |
| 117 | Riepas attiecībā uz rites trokšņu emisijām, saķeri ar slapjām virsmām un rites pretestību (C1, C2 un C3 klase) | 02. grozījumu sērija | OV L 218, 12.8.2016., 1. lpp. | M, N, O |
| 118 | Autobusu iekšējās apdares materiālu ugunsizturība | 02. grozījumu sērija | OV L 102, 21.4.2015., 67. lpp. | M3 |
| 119 | Pagriešanās gaismas lukturi | 01. grozījumu sērija | OV L 89, 25.3.2014., 101. lpp. | M, N |
| 121 | Rokas vadības ierīču, signalizatoru un indikatoru novietojums un apzīmējumi | 01. grozījumu sērija | OV L 5, 8.1.2016., 9. lpp. | M, N |
| 122 | Transportlīdzekļu apsildes sistēma | Noteikumu sākotnējā redakcija | OV L 164, 30.6.2010., 231. lpp. | M, N, O |
| 123 | Mehānisko transportlīdzekļu adaptīvā priekšējā apgaismojuma sistēmas (AFS) | 01. grozījumu sērija | OV L 49, 20.2.2019., 24. lpp. | M, N |
| 124 | Maiņas riteņi | Noteikumu sākotnējā redakcija | OV L 375, 27.12.2006., 568. lpp. | M1, N1, O1, O2 |
| 125 | Priekšējais skata lauks | 01. grozījumu sērija | OV L 20, 25.1.2018., 16. lpp. | M1 |
| 126 | Starpsienu sistēmas | Noteikumu sākotnējā redakcija | | M1 |
| 127 | Gājēju drošība | 02. grozījumu sērija | | M1, N1 |
| 128 | Gaismas diožu (LED) gaismas avoti | Noteikumu sākotnējā redakcija | OV L 320, 17.12.2018., 63. lpp. | M, N, O |
| 129 | Bērna uzlabotās ierobežotājsistēmas | Noteikumu sākotnējā redakcija | OV L 97, 29.3.2014., 21. lpp. | M, N |
| 130 | Joslas pamešanas brīdinājuma sistēmas | Noteikumu sākotnējā redakcija | OV L 178, 18.6.2014., 29. lpp. | M2, M3, N2, N3 (f) |
| 131 | Uzlabotas avārijas bremzēšanas sistēmas | 01. grozījumu sērija | OV L 214, 19.7.2014., 47. lpp. | M2, M3, N2, N3 (f) |
| 134 | Ūdeņraža drošība | Noteikumu sākotnējā redakcija | OV L 129, 17.5.2019., 43. lpp. | M, N |
| 135 | Sānu trieciens sadursmē ar stabu | 01. grozījumu sērija | | M1, N1 |
| 137 | Frontāla sadursme pilnā platumā | 01. grozījumu sērija | | M1 |
| 139 | Bremžu palīgsistēma | Noteikumu sākotnējā redakcija | OV L 269, 26.10.2018., 1. lpp. | M1, N1 |
| 140 | Elektroniskās stabilitātes vadības sistēmas | Noteikumu sākotnējā redakcija | OV L 269, 26.10.2018., 17. lpp. | M1, N1 |
| 141 | Riepu spiediena pārraudzības sistēmas | Noteikumu sākotnējā redakcija | OJ L 269, 26.10.2018., 36. lpp. | M1, N1 (g) |
| 142 | Riepu uzstādīšana | Noteikumu sākotnējā redakcija | | M1 |
| 145 | Bērna ierobežotājsistēmas stiprinājumi | Noteikumu sākotnējā redakcija | | M1 |
| Piezīmes tabulā

  Tabulā norādītā grozījumu sērija atbilst Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētajai redakcijai un neskar tās sērijas grozījumus, kas ir jāievēro atbilstoši šeit dotajiem pārejas noteikumiem.
  Atbilstību tās sērijas grozījumiem, kas pieņemti pēc tabulā norādītajiem, akceptē kā alternatīvu.
  Tabulā uzskaitīto ANO noteikumu attiecīgās sērijas grozījumos noteiktie datumi attiecībā uz “Pārskatītā 1958. gada nolīguma” līgumslēdzēju pušu pienākumiem saistībā ar pirmo reģistrāciju, ekspluatācijas uzsākšanu, laišanu tirgū, pārdošanu, tipa apstiprinājumu atzīšanu un citiem līdzīgiem nosacījumiem ir obligāti piemērojami Regulas (ES) 2018/858 48. un 50. panta nolūkā, ja alternatīvi datumi nav noteikti šīs regulas II pielikumā, un tādā gadījumā ir jāievēro šie alternatīvie datumi.
  Dažos gadījumos tabulā uzskaitīto ANO noteikumu pārejas noteikumi paredz, ka no noteikta datuma “Pārskatītā 1958. gada nolīguma” līgumslēdzējām pusēm, kas piemēro konkrēto ANO noteikumu zināmas sērijas grozījumus, nav pienākuma atzīt vai tās drīkst atteikt pieņemt nacionālā vai reģiona tipa apstiprinājumu tādam tipam, kas apstiprināts saskaņā ar iepriekšējo sēriju grozījumiem, vai satur līdzīgu formulējumu un jēgu. To uzskata par saistošu noteikumu nacionālajām iestādēm uzskatīt atbilstības sertifikātus par vairs nederīgiem Regulas (ES) 2018/858 48. panta nolūkā, ja alternatīvi datumi nav noteikti šīs regulas II pielikumā, un tādā gadījumā ir jāievēro šie alternatīvie datumi.






  (a) | ANO Noteikumi Nr. 1, 8 un 20 nav piemērojami transportlīdzekļu ES tipa apstiprināšanai. |

1.

I pielikumu aizstāj ar pievienoto I pielikumu.

“I PIELIKUMS

4. panta 2. punktā minēto ANO noteikumu saraksts

ANO noteikumu numurs

Priekšmets

OV publicētas grozījumu sērijas

OV atsauce

ANO noteikumu tvērums

1

Galvenie lukturi, kas izstaro asimetrisku tuvo gaismu un/vai tālo gaismu un ir aprīkoti ar R2 un/vai HS1 kvēlspuldzēm

02. grozījumu sērija

OV L 177, 10.7.2010., 1. lpp.

M, N (a)

3

Mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju atstarojošās ierīces

02. grozījumu sērija

OV L 323, 6.12.2011., 1. lpp.

M, N, O

4

Mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju aizmugurējās numura zīmes apgaismošana

Noteikumu sākotnējā redakcija

OV L 4, 7.1.2012., 17. lpp.

M, N, O

6

Mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju virzienrādītāji

01. grozījumu sērija

OV L 213, 18.7.2014., 1. lpp.

M, N, O

7

Mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju priekšējie un aizmugurējie gabarītlukturi, bremžu signāllukturi un kontūrlukturi

02. grozījumu sērija

OV L 285, 30.9.2014., 1. lpp.

M, N, O

8

Mehānisko transportlīdzekļu galvenie lukturi (H1, H2, H3, HB3, HB4, H7, H8, H9, HIR1, HIR2 un/vai H11)

05. grozījumu sērijas 4. pārskata 1. labojums

OV L 177, 10.7.2010., 71. lpp.

M, N (a)

10

Elektromagnētiskā savietojamība

05. grozījumu sērija

OV L 41, 17.2.2017., 1. lpp.

M, N, O

11

Durvju slēgmehānismi un durvju notures sastāvdaļas

04. grozījumu sērija

OV L 218, 21.8.2001., 1. lpp.

M1, N1

12

Vadītāja aizsardzība no stūres iekārtas trieciena gadījumā

04. grozījumu sērija

OV L 89, 27.3.2013., 1. lpp.

M1, N1

13

Transportlīdzekļu un to piekabju bremzes

11. grozījumu sērija

OV L 42, 18.2.2016., 1. lpp.

M2, M3, N, O (b)

13-H

Vieglo automobiļu bremzes

Noteikumu sākotnējā redakcija

OV L 335, 22.12.2015., 1. lpp.

M1, N1

14

Drošības jostu stiprinājumi

07. grozījumu sērija

OV L 218, 19.8.2015., 27. lpp.

M, N

16

Drošības jostas, ierobežotājsistēmas, bērna ierobežotājsistēmas un ISOFIX bērna ierobežotājsistēmas

07. grozījumu sērija

OV L 109, 27.4.2018., 1. lpp.

M, N

17

Sēdekļi, to stiprinājumi un pagalvji

08. grozījumu sērija

OV L 230, 31.8.2010., 81. lpp.

M, N

18

Mehānisko transportlīdzekļu aizsardzība pret neatļautu izmantošanu

03. grozījumu sērija

OV L 120, 13.5.2010., 29. lpp.

M2, M3, N2, N3

19

Mehānisko transportlīdzekļu priekšējie miglas lukturi

04. grozījumu sērija

OV L 250, 22.8.2014., 1. lpp.

M, N

20

Galvenie lukturi, kas izstaro asimetrisku tuvo gaismu vai tālo gaismu, vai abas un ir aprīkoti ar halogēna tipa kvēlspuldzēm (H4 lukturi)

03. grozījumu sērija

OV L 177, 10.7.2010., 170. lpp.

M, N (a)

21

Iekšējā apdare

01. grozījumu sērija

OV L 188, 16.7.2008., 32. lpp.

M1

23

Mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju atpakaļgaitas lukturi un manevrēšanas lukturi

Noteikumu sākotnējā redakcija

OV L 237, 8.8.2014., 1. lpp.

M, N, O

25

Transportlīdzekļa sēdekļos iebūvēti vai neiebūvēti pagalvji

04. grozījumu sērijas 1. pārskata 2. labojums

OV L 215, 14.8.2010., 1. lpp.

M1

26

Ārējie izvirzījumi

03. grozījumu sērija

OV L 215, 14.8.2010., 27. lpp.

M1

28

Skaņas signālierīces un skaņas signāli

Noteikumu sākotnējā redakcija

OV L 323, 6.12.2011., 33. lpp.

M, N

29

Komerciāla transportlīdzekļa kabīnē esošu personu aizsardzība

03. grozījumu sērija

OV L 304, 20.11.2010., 21. lpp.

N

30

Mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju pneimatiskās riepas (C1 klase)

02. grozījumu sērija

OV L 307, 23.11.2011., 1. lpp.

M, N, O

31

Mehānisko transportlīdzekļu neizjaucami galvenie lukturi (SB), kas izstaro Eiropas tipa asimetrisku tuvo vai tālo gaismu, vai abas

02. grozījumu sērija

OV L 185, 17.7.2010., 15. lpp.

M, N

34

Ugunsbīstamības novēršana (šķidrās degvielas tvertnes)

03. grozījumu sērija

OV L 231, 26.8.2016., 41. lpp.

M, N, O

37

Kvēlspuldzes, kas paredzētas izmantošanai apstiprinātos mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju lukturos

03. grozījumu sērija

OV L 213, 18.7.2014., 36. lpp.

M, N, O

38

Mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju aizmugurējie miglas lukturi

Noteikumu sākotnējā redakcija

OV L 4, 7.1.2012., 20. lpp.

M, N, O

39

Spidometra un odometra iekārta un tās uzstādīšana

01. grozījumu sērija

OV L 302, 28.11.2018., 106. lpp.

M, N

43

Drošības stiklojuma materiāli

01. grozījumu sērija

OV L 42, 12.2.2014., 1. lpp.

M, N, O

44

Mehānisko transportlīdzekļu pasažiera-bērna ierobežotājierīces (“bērna ierobežotājsistēma”)

04. grozījumu sērija

OV L 265, 30.9.2016., 1. lpp.

M, N

45

Galveno lukturu tīrītāji

01. grozījumu sērija

M, N

46

Netiešās redzamības ierīces un to uzstādīšana

04. grozījumu sērija

OV L 237, 8.8.2014., 24. lpp.

M, N

48

Apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšana transportlīdzekļiem

06. grozījumu sērija

OV L 14, 16.1.2019., 42. lpp.

M, N, O (c)

54

Komerciālo transportlīdzekļu un to piekabju pneimatiskās riepas (C2 un C3 klase)

Noteikumu sākotnējā redakcija

OV L 307, 23.11.2011., 2. lpp.

M, N, O

55

Transportlīdzekļu sastāvu mehāniskās sakabes sastāvdaļas

01. grozījumu sērija

OV L 153, 15.6.2018., 179. lpp.

M, N, O (c)

58

Aizmugurējās drošības konstrukcijas (RUPD) un to uzstādīšana; aizmugurējās daļas drošība (RUP)

03. grozījumu sērija

OV L 49, 20.2.2019., 1. lpp.

M, N, O

61

Komerciālo transportlīdzekļu ārējie izvirzījumi uz priekšu no kabīnes aizmugurējā paneļa

Noteikumu sākotnējā redakcija

OV L 164, 30.6.2010., 1. lpp.

N

64

Pagaidu lietošanas rezerves vienība, nulles spiediena riepas/sistēma (un riepu spiediena kontroles sistēma)

02. grozījumu sērija

OV L 310, 26.11.2010., 18. lpp.

M1, N1

66

Lielas pasažierietilpības transportlīdzekļu nesošās virsbūves stiprība

02. grozījumu sērija

OV L 84, 30.3.2011., 1. lpp.

M2, M3

67

Mehāniskie transportlīdzekļi, kas izmanto LPG

01. grozījumu sērija

OV L 285, 20.10.2016., 1. lpp.

M, N

73

Kravas transportlīdzekļu sānu aizsardzības konstrukcijas

01. grozījumu sērija

OV L 122, 8.5.2012., 1. lpp.

N2, N3, O3, O4

77

Mehānisko transportlīdzekļu stāvgaismas lukturi

Noteikumu sākotnējā redakcija

OV L 4, 7.1.2012., 21. lpp.

M, N

79

Stūres iekārta

03. grozījumu sērijas labojums

OV L 318, 14.12.2018., 1. lpp.

M, N, O

80

Lielas pasažierietilpības transportlīdzekļu sēdekļi

Noteikumu 03. grozījumu sērija

OV L 226, 24.8.2013., 20. lpp.

M2, M3

87

Mehānisko transportlīdzekļu dienas gaitas lukturi

Noteikumu sākotnējā redakcija

OV L 4, 7.1.2012., 24. lpp.

M, N

89

Ātruma ierobežošanas ierīces un pielāgojamas ātruma ierobežošanas ierīces

Noteikumu sākotnējā redakcija

OV L 4, 7.1.2012., 25. lpp.

M, N (d)

90

Mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju bremžu maiņas uzlikas mezgli un loku bremžu uzlikas un diski, un trumuļi

02. grozījumu sērija

OV L 185, 13.7.2012., 24. lpp.

M, N, O

91

Mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju sānu gabarītlukturi

Noteikumu sākotnējā redakcija

OV L 4, 7.1.2012., 27. lpp.

M, N, O

93

Priekšējās drošības konstrukcijas (FUPD) un to uzstādīšana; priekšējās daļas drošība (FUP)

Noteikumu sākotnējā redakcija

OV L 185, 17.7.2010., 56. lpp.

N2, N3

94

Braucēju aizsardzība frontālās sadursmes gadījumā

03. grozījumu sērija

OV L 35, 8.2.2018., 1. lpp.

M1

95

Braucēju aizsardzība sānu sadursmes gadījumā

03. grozījumu sērija

OV L 183, 10.7.2015., 91. lpp.

M1, N1

97

Transportlīdzekļa signalizācijas sistēmas (VAS)

01. grozījumu sērija

OV L 122, 8.5.2012., 19. lpp.

M1, N1 (e)

98

Ar lokizlādes gaismas avotiem aprīkoti mehānisko transportlīdzekļu galvenie lukturi

01. grozījumu sērija

OV 176, 14.6.2014., 64. lpp.

M, N

99

Gāzizlādes gaismas avoti izmantošanai apstiprinātos mehānisko transportlīdzekļu lokizlādes lukturos

Noteikumu sākotnējā redakcija

OV L 320, 17.12.2018., 45. lpp.

M, N

100

Elektrodrošība

02. grozījumu sērija

OV L 302, 28.11.2018., 114. lpp.

M, N

102

Tuvas sakabes ierīce (CCD); apstiprināta tipa CCD uzstādīšana

Noteikumu sākotnējā redakcija

OV L 351, 30.12.2008., 44. lpp.

N2, N3, O3, O4

104

Atstarojošais marķējums (smagiem un gariem transportlīdzekļiem)

Noteikumu sākotnējā redakcija

OV L 75, 14.3.2014., 29. lpp.

M2, M3, N, O2, O3, O4

105

Transportlīdzekļi bīstamu kravu pārvadāšanai

05. grozījumu sērija

OV L 4, 7.1.2012., 30. lpp.

N,O

107

M2 un M3 transportlīdzekļu vispārīgā konstrukcija

07. grozījumu sērija

OV L 52, 23.2.2018., 1. lpp.

M2, M3

108

Pasažieru automobiļu un to piekabju atjaunotas pneimatiskās riepas

Noteikumu sākotnējā redakcija

OV L 181, 4.7.2006., 1. lpp.

M1, O1, O2

109

Komerciālo transportlīdzekļu un to piekabju atjaunotas riepas

Noteikumu sākotnējā redakcija

OV L 181, 4.7.2006., 1. lpp.

M2, M3, N, O3, O4

110

Specifiskas sastāvdaļas SDG un LNG

01. grozījumu sērija

OV L 166, 30.6.2015., 1. lpp.

M, N

112

Mehānisko transportlīdzekļu galvenie lukturi, kas izstaro asimetrisku tuvo gaismu vai tālo gaismu, vai abas un ir aprīkoti ar kvēlspuldzēm un/vai LED moduļiem

01. grozījumu sērija

OV L 250, 22.8.2014., 67. lpp.

M, N

114

Maiņas drošības gaisa spilvena sistēmas

Noteikumu sākotnējā redakcija

OV L 373, 27.12.2006., 272. lpp.

M1, N1

115

LPG un CNG modernizētas sistēmas

Noteikumu sākotnējā redakcija

OV L 323, 7.11.2014., 91. lpp.

M, N

116

Mehānisko transportlīdzekļu aizsardzība pret neatļautu izmantošanu

Noteikumu sākotnējā redakcija

OV L 45, 16.2.2012., 1. lpp.

M1, N1 (e)

117

Riepas attiecībā uz rites trokšņu emisijām, saķeri ar slapjām virsmām un rites pretestību (C1, C2 un C3 klase)

02. grozījumu sērija

OV L 218, 12.8.2016., 1. lpp.

M, N, O

118

Autobusu iekšējās apdares materiālu ugunsizturība

02. grozījumu sērija

OV L 102, 21.4.2015., 67. lpp.

M3

119

Pagriešanās gaismas lukturi

01. grozījumu sērija

OV L 89, 25.3.2014., 101. lpp.

M, N

121

Rokas vadības ierīču, signalizatoru un indikatoru novietojums un apzīmējumi

01. grozījumu sērija

OV L 5, 8.1.2016., 9. lpp.

M, N

122

Transportlīdzekļu apsildes sistēma

Noteikumu sākotnējā redakcija

OV L 164, 30.6.2010., 231. lpp.

M, N, O

123

Mehānisko transportlīdzekļu adaptīvā priekšējā apgaismojuma sistēmas (AFS)

01. grozījumu sērija

OV L 49, 20.2.2019., 24. lpp.

M, N

124

Maiņas riteņi

Noteikumu sākotnējā redakcija

OV L 375, 27.12.2006., 568. lpp.

M1, N1, O1, O2

125

Priekšējais skata lauks

01. grozījumu sērija

OV L 20, 25.1.2018., 16. lpp.

M1

126

Starpsienu sistēmas

Noteikumu sākotnējā redakcija

M1

127

Gājēju drošība

02. grozījumu sērija

M1, N1

128

Gaismas diožu (LED) gaismas avoti

Noteikumu sākotnējā redakcija

OV L 320, 17.12.2018., 63. lpp.

M, N, O

129

Bērna uzlabotās ierobežotājsistēmas

Noteikumu sākotnējā redakcija

OV L 97, 29.3.2014., 21. lpp.

M, N

130

Joslas pamešanas brīdinājuma sistēmas

Noteikumu sākotnējā redakcija

OV L 178, 18.6.2014., 29. lpp.

M2, M3, N2, N3 (f)

131

Uzlabotas avārijas bremzēšanas sistēmas

01. grozījumu sērija

OV L 214, 19.7.2014., 47. lpp.

M2, M3, N2, N3 (f)

134

Ūdeņraža drošība

Noteikumu sākotnējā redakcija

OV L 129, 17.5.2019., 43. lpp.

M, N

135

Sānu trieciens sadursmē ar stabu

01. grozījumu sērija

M1, N1

137

Frontāla sadursme pilnā platumā

01. grozījumu sērija

M1

139

Bremžu palīgsistēma

Noteikumu sākotnējā redakcija

OV L 269, 26.10.2018., 1. lpp.

M1, N1

140

Elektroniskās stabilitātes vadības sistēmas

Noteikumu sākotnējā redakcija

OV L 269, 26.10.2018., 17. lpp.

M1, N1

141

Riepu spiediena pārraudzības sistēmas

Noteikumu sākotnējā redakcija

OJ L 269, 26.10.2018., 36. lpp.

M1, N1 (g)

142

Riepu uzstādīšana

Noteikumu sākotnējā redakcija

M1

145

Bērna ierobežotājsistēmas stiprinājumi

Noteikumu sākotnējā redakcija

M1

Piezīmes tabulā

Tabulā norādītā grozījumu sērija atbilst Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētajai redakcijai un neskar tās sērijas grozījumus, kas ir jāievēro atbilstoši šeit dotajiem pārejas noteikumiem.

Atbilstību tās sērijas grozījumiem, kas pieņemti pēc tabulā norādītajiem, akceptē kā alternatīvu.

Tabulā uzskaitīto ANO noteikumu attiecīgās sērijas grozījumos noteiktie datumi attiecībā uz “Pārskatītā 1958. gada nolīguma” līgumslēdzēju pušu pienākumiem saistībā ar pirmo reģistrāciju, ekspluatācijas uzsākšanu, laišanu tirgū, pārdošanu, tipa apstiprinājumu atzīšanu un citiem līdzīgiem nosacījumiem ir obligāti piemērojami Regulas (ES) 2018/858 48. un 50. panta nolūkā, ja alternatīvi datumi nav noteikti šīs regulas II pielikumā, un tādā gadījumā ir jāievēro šie alternatīvie datumi.

Dažos gadījumos tabulā uzskaitīto ANO noteikumu pārejas noteikumi paredz, ka no noteikta datuma “Pārskatītā 1958. gada nolīguma” līgumslēdzējām pusēm, kas piemēro konkrēto ANO noteikumu zināmas sērijas grozījumus, nav pienākuma atzīt vai tās drīkst atteikt pieņemt nacionālā vai reģiona tipa apstiprinājumu tādam tipam, kas apstiprināts saskaņā ar iepriekšējo sēriju grozījumiem, vai satur līdzīgu formulējumu un jēgu. To uzskata par saistošu noteikumu nacionālajām iestādēm uzskatīt atbilstības sertifikātus par vairs nederīgiem Regulas (ES) 2018/858 48. panta nolūkā, ja alternatīvi datumi nav noteikti šīs regulas II pielikumā, un tādā gadījumā ir jāievēro šie alternatīvie datumi.

(a)

ANO Noteikumi Nr. 1, 8 un 20 nav piemērojami transportlīdzekļu ES tipa apstiprināšanai.

| (b) | Stabilitātes vadības funkcijas uzstādīšana ir obligāta saskaņā ar ANO noteikumiem. Tā ir obligāta arī N1 kategorijas transportlīdzekļiem. |
| --- | --- |

(b)

Stabilitātes vadības funkcijas uzstādīšana ir obligāta saskaņā ar ANO noteikumiem. Tā ir obligāta arī N1 kategorijas transportlīdzekļiem.

| (c) | Ja transportlīdzekļa ražotājs deklarējis transportlīdzekļa piemērotību velkamām slodzēm (Regulas (ES) 2018/858 24. panta 1. punktā minētā informācijas dokumenta 2.11.5. punkts) un jebkādai piemērotas mehāniskās sakabes ierīces daļai, kura ir vai nav uzstādīta mehāniskā transportlīdzeklī, varētu (daļēji) aizsegt apgaismes jebkādas sastāvdaļas un/vai reģistrācijas aizmugurējās numura zīmes uzstādīšanas un stiprināšanas telpu, piemēro šādus nosacījumus: | instrukcijās mehāniskā transportlīdzekļa lietotājam (piem., lietotāja rokasgrāmatā, transportlīdzekļa rokasgrāmatā) skaidri jānorāda, ka nav atļauta tādas mehāniskās sakabes ierīces uzstādīšana, kuru nevar viegli noņemt vai kuras pozīcija nav maināma; |
| --- | --- | --- |

(c)

Ja transportlīdzekļa ražotājs deklarējis transportlīdzekļa piemērotību velkamām slodzēm (Regulas (ES) 2018/858 24. panta 1. punktā minētā informācijas dokumenta 2.11.5. punkts) un jebkādai piemērotas mehāniskās sakabes ierīces daļai, kura ir vai nav uzstādīta mehāniskā transportlīdzeklī, varētu (daļēji) aizsegt apgaismes jebkādas sastāvdaļas un/vai reģistrācijas aizmugurējās numura zīmes uzstādīšanas un stiprināšanas telpu, piemēro šādus nosacījumus:

instrukcijās mehāniskā transportlīdzekļa lietotājam (piem., lietotāja rokasgrāmatā, transportlīdzekļa rokasgrāmatā) skaidri jānorāda, ka nav atļauta tādas mehāniskās sakabes ierīces uzstādīšana, kuru nevar viegli noņemt vai kuras pozīcija nav maināma;

| | instrukcijās arī skaidri jānorāda, ka mehāniskā sakabes ierīce vienmēr jānoņem vai tās pozīcija jāizmaina, kad to neizmanto; un |
| --- | --- |

instrukcijās arī skaidri jānorāda, ka mehāniskā sakabes ierīce vienmēr jānoņem vai tās pozīcija jāizmaina, kad to neizmanto; un

| | gadījumā, ja transportlīdzekļa sistēmai ir tipa apstiprinājums saskaņā ar ANO Noteikumiem Nr. 55, ir jānodrošina arī noņemšanas, pozīcijas maiņas un/vai alternatīva novietojuma nosacījumu pilnīga ievērošana attiecībā uz apgaismes iekārtu uzstādīšanu un reģistrācijas aizmugurējās numura zīmes uzstādīšanas un stiprināšanas telpu. |
| --- | --- |

gadījumā, ja transportlīdzekļa sistēmai ir tipa apstiprinājums saskaņā ar ANO Noteikumiem Nr. 55, ir jānodrošina arī noņemšanas, pozīcijas maiņas un/vai alternatīva novietojuma nosacījumu pilnīga ievērošana attiecībā uz apgaismes iekārtu uzstādīšanu un reģistrācijas aizmugurējās numura zīmes uzstādīšanas un stiprināšanas telpu.

| (d) | Attiecas tikai uz ātruma ierobežošanas ierīcēm (SLD) un SLD obligātu uzstādīšanu M2, M3, N2 un N3 kategorijas transportlīdzekļos. |
| --- | --- |

(d)

Attiecas tikai uz ātruma ierobežošanas ierīcēm (SLD) un SLD obligātu uzstādīšanu M2, M3, N2 un N3 kategorijas transportlīdzekļos.

| (e) | Ar neatļautas izmantošanas novēršanas ierīcēm aprīko M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļus, un ar imobilaizera sistēmām aprīko M1 kategorijas transportlīdzekļus. |
| --- | --- |

(e)

Ar neatļautas izmantošanas novēršanas ierīcēm aprīko M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļus, un ar imobilaizera sistēmām aprīko M1 kategorijas transportlīdzekļus.

| (f) | Skatīt paskaidrojumu 4 II pielikuma tabulā. |
| --- | --- |

(f)

Skatīt paskaidrojumu 4 II pielikuma tabulā.

| (g) | M1 kategorijas transportlīdzekļiem ar maksimālo masu ≤ 3 500 kg un N1 kategorijas transportlīdzekļiem, kuriem uz ass nav dubultriteņu. |
| --- | --- |

(g)

M1 kategorijas transportlīdzekļiem ar maksimālo masu ≤ 3 500 kg un N1 kategorijas transportlīdzekļiem, kuriem uz ass nav dubultriteņu.

| 2. | II pielikumu aizstāj ar pievienoto II pielikumu.


  “II PIELIKUMS
  4. panta 5. punktā un 5. panta 3. punktā minēto prasību, kā arī 16. pantā minēto datumu uzskaitījums



















  Priekšmets | Reglamentējošie akti | Papildu specifiski tehniskie noteikumi | M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 | S T U | Sa stāv daļa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | | | | | | |
| Prasības attiecībā uz






  A | IEROBEŽOTĀJSISTĒMĀM, SADURSMES TESTIEM, BAROŠANAS SISTĒMAS INTEGRITĀTI UN AUGSTSPRIEGUMA ELEKTRODROŠĪBU |

2.

II pielikumu aizstāj ar pievienoto II pielikumu.

“II PIELIKUMS

4. panta 5. punktā un 5. panta 3. punktā minēto prasību, kā arī 16. pantā minēto datumu uzskaitījums

Priekšmets

Reglamentējošie akti

Papildu specifiski tehniskie noteikumi

M1

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

S T U

Sa stāv daļa

Prasības attiecībā uz

A

IEROBEŽOTĀJSISTĒMĀM, SADURSMES TESTIEM, BAROŠANAS SISTĒMAS INTEGRITĀTI UN AUGSTSPRIEGUMA ELEKTRODROŠĪBU

A1 Iekšējā apdare

ANO Noteikumi Nr. 21

A

A2 Sēdekļi un pagalvji

ANO Noteikumi Nr. 17

A

A

A

A

A

A

A3 Autobusa sēdekļi

ANO Noteikumi Nr. 80

A

A

A

A4 Drošības jostu stiprinājumi

ANO Noteikumi Nr. 14

A

A

A

A

A

A

A5 Drošības jostas un ierobežotājsistēmas

ANO Noteikumi Nr. 16

A

A

A

A

A

A

A

A

A6 Drošības jostas lietošanas atgādinājuma sistēmas

ANO Noteikumi Nr. 16

A

A

A

A

A

A

A7 Starpsienu sistēmas

ANO Noteikumi Nr. 126

X

B

A8 Bērna ierobežotājsistēmas stiprinājumi

ANO Noteikumi Nr. 145

A

A9 Bērna ierobežotājsistēmas

ANO Noteikumi Nr. 44

A(1)

A(1)

A(1)

A(1)

A(1)

A(1)

A

A

A10 Bērna uzlabotās ierobežotājsistēmas

ANO Noteikumi Nr. 129

X

X

X

X

X

X

B

B

A11 Priekšējā drošības konstrukcija

ANO Noteikumi Nr. 93

A

A

A

A

A12 Aizmugurējie apakšsargi

ANO Noteikumi Nr. 58

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A13 Sānu aizsardzība

ANO Noteikumi Nr. 73

A

A

A

A

A14 Degvielas tvertnes drošība

ANO Noteikumi Nr. 34

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A15 Sašķidrinātas naftas gāzes drošība

ANO Noteikumi Nr. 67

A

A

A

A

A

A

A

A16 Saspiestas un sašķidrinātas dabasgāzes drošība

ANO Noteikumi Nr. 110

A

A

A

A

A

A

A

A17 Ūdeņraža drošība

ANO Noteikumi Nr. 134

A

A

A

A

A

A

A

A18 Ūdeņraža sistēmas materiāla kvalifikācija

A

A

A

A

A

A

A

A19 Elektrodrošība lietošanā

ANO Noteikumi Nr. 100

A

A

A

A

A

A

A20 Daļēja frontāla sadursme

ANO Noteikumi Nr. 94

Piemēro M1 kategorijas transportlīdzekļiem ar maksimālo masu ≤ 3 500 kg un N1 kategorijas transportlīdzekļiem ar maksimālo masu ≤ 2 500 kg. Transportlīdzekļiem ar maksimālo masu > 2 500 kg piemēro B paskaidrojumā norādītos datumus.

A

A

A21 Frontāla sadursme pilnā platumā

ANO Noteikumi Nr. 137

Antropomorfas sadursmes testa ierīces “Hybrid III” manekena izmantošana ir atļauta līdz tam, kad ANO noteikumos būs pieejama braucēja-cilvēka ierobežotājsistēmas “THOR” testa ierīce.

B

B

A22 Trieciendroša stūres iekārta

ANO Noteikumi Nr. 12

A

A

A

A23 Maiņas drošības gaisa spilvens

ANO Noteikumi Nr. 114

X

X

B

A24 Trieciens pa kabīni

ANO Noteikumi Nr. 29

A

A

A

A25 Trieciens pa sāniem

ANO Noteikumi Nr. 95

Piemēro visiem M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem, ieskaitot tos, kam zemākā sēdekļa R punkts > 700 mm virs zemes līmeņa Transportlīdzekļiem, kam zemākā sēdekļa R punkts ir > 700 mm virs zemes līmeņa, piemēro B paskaidrojumā norādītos datumus.

A

A

A26 Sānu trieciens sadursmē ar stabu

ANO Noteikumi Nr. 135

B

B

A27 Trieciens no aizmugures

ANO Noteikumi Nr. 34

Piemēro M1 kategorijas transportlīdzekļiem ar maksimālo masu ≤ 3 500 kg un N1 kategorijas transportlīdzekļiem. Jānodrošina atbilstība elektrodrošības prasībām pēc sadursmes.

B

B

Prasības attiecībā uz

| B | NEAIZSARGĀTIEM CEĻU SATIKSMES DALĪBNIEKIEM, SKATA LAUKU UN REDZAMĪBU |
| --- | --- |

B

NEAIZSARGĀTIEM CEĻU SATIKSMES DALĪBNIEKIEM, SKATA LAUKU UN REDZAMĪBU

B1 Gājēja kāju un galvas aizsardzība

ANO Noteikumi Nr. 127

A

A

B2 Palielināta galvas trieciena zona

ANO Noteikumi Nr. 127

Bērna un pieaugušā galvas formas testa laukumu ierobežo “pieaugušā apliekšanās attālums” 2 500 mm vai “vējstikla aizmugurējā atskaites līnija”, vadoties pēc tā, kas vairāk izvirzīta uz priekšu. Galvas formas kontakts ar A-statnēm, vējstikla augšējās daļas zonu un pārsegu nav ietverts, bet jākontrolē.

C

C

B3 Priekšējā aizsardzības sistēma

X

X

A

B4 Uzlabota avārijas bremzēšana gājēja un riteņbraucēja gadījumā

C

C

B5 Sadursmes ar gājēju un riteņbraucēju brīdinājums

B

B

B

B

B

B6 Aklās zonas informācijas sistēma

B

B

B

B

B

B7 Atpakaļgaitas kontrole

B

B

B

B

B

B

B

B8 Priekšējais skata lauks

ANO Noteikumi Nr. 125

Piemēro M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem

A

C

B9 Lielas noslodzes transportlīdzekļu tiešā redzamība

D

D

D

D

B10 Drošības stiklojums

ANO Noteikumi Nr. 43

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

B11 Pretaizsalšana/ pretaizsvīšana

A

A(2)

A(2)

A(2)

A(2)

A(2)

B12 Apskalotāji/tīrītāji

A

A(3)

A(3)

A(3)

A(3)

A(3)

A

B13 Netiešās redzamības ierīces

ANO Noteikumi Nr. 46

A

A

A

A

A

A

A

Prasības attiecībā uz

| C | TRANSPORTLĪDZEKĻA ŠASIJU, BREMZĒŠANU, RIEPĀM UN STŪRĒŠANU |
| --- | --- |

C

TRANSPORTLĪDZEKĻA ŠASIJU, BREMZĒŠANU, RIEPĀM UN STŪRĒŠANU

C1 Stūres iekārta

ANO Noteikumi Nr. 79

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

C2 Joslu uzraudzības sistēma

ANO Noteikumi Nr. 130

A(4)

A(4)

A(4)

A(4)

C3 Ārkārtas joslas saglabāšanas sistēma

B(6)

B(6)

C4 Bremzēšana

ANO Noteikumi Nr. 13

ANO Noteikumi Nr. 13-H

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

C5 Bremžu maiņas daļas

ANO Noteikumi Nr. 90

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

A

C6 Bremžu palīgsistēma

ANO Noteikumi Nr. 139

A

A

C7 Stabilitātes kontrole

ANO Noteikumi Nr. 13

ANO Noteikumi Nr. 140

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

C8 Lielas noslodzes transportlīdzekļu uzlabota avārijas bremzēšana

ANO Noteikumi Nr. 131

A(4)

A(4)

A(4)

A(4)

C9 Mazas noslodzes transportlīdzekļu uzlabota avārijas bremzēšana

B

B

C10 Riepu drošība un vides raksturlielumi

ANO Noteikumi Nr. 30

ANO Noteikumi Nr. 54

ANO Noteikumi Nr. 117

Nodrošina arī nolietotu riepu testa procedūru; tiek piemēroti C piezīmē minētie datumi

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

A

C11 Rezerves riteņi un nulles spiediena sistēmas

ANO Noteikumi Nr. 64

A(1)

A(1)

C12 Atjaunotas riepas

ANO Noteikumi Nr. 108

ANO Noteikumi Nr. 109

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

A

C13 Riepu spiediena kontrole mazas noslodzes transportlīdzekļos

ANO Noteikumi Nr. 141

Piemēro M1 kategorijas transportlīdzekļiem ar maksimālo masu ≤ 3 500 kg un N1 kategorijas transportlīdzekļiem

A

B

C14 Riepu spiediena kontrole lielas noslodzes transportlīdzekļos

B

B

B

B

B

B

C15 Riepu uzstādīšana

ANO Noteikumi Nr. 142

Piemēro visu kategoriju transportlīdzekļiem

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

C16 Maiņas riteņi

ANO Noteikumi Nr. 124

X

X

X

X

B

Prasības attiecībā uz

| D | IEBŪVĒTAJIEM MĒRINSTRUMENTIEM, ELEKTROIEKĀRTU, TRANSPORTLĪDZEKĻA APGAISMES IERĪCĒM UN AIZSARDZĪBU PRET NEATĻAUTU LIETOŠANU, IESKAITOT KIBERUZBRUKUMUS |
| --- | --- |

D

IEBŪVĒTAJIEM MĒRINSTRUMENTIEM, ELEKTROIEKĀRTU, TRANSPORTLĪDZEKĻA APGAISMES IERĪCĒM UN AIZSARDZĪBU PRET NEATĻAUTU LIETOŠANU, IESKAITOT KIBERUZBRUKUMUS

D1 Skaņas signālierīce

ANO Noteikumi Nr. 28

A

A

A

A

A

A

A

D2 Radiotraucējumi (elektromagnētiskā savietojamība)

ANO Noteikumi Nr. 10

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

D3 Aizsardzība pret neatļautu lietošanu, imobilaizera un signalizācijas sistēmas

ANO Noteikumi Nr. 18

ANO Noteikumi Nr. 97

ANO Noteikumi Nr. 116

A

A(1)

A(1)

A

A(1)

A(1)

A

A

D4 Transportlīdzekļa aizsardzība pret kiberuzbrukumiem

B

B

B

B

B

B

B

B

D5 Spidometrs

ANO Noteikumi Nr. 39

A

A

A

A

A

A

D6 Odometrs

ANO Noteikumi Nr. 39

A

A

A

A

A

A

D7 Ātruma ierobežošanas ierīces

ANO Noteikumi Nr. 89

A

A

A

A

A

D8 Intelektiska ātruma pielāgošana

B

B

B

B

B

B

B

D9 Vadības ierīču, signalizatoru un indikatoru identifikācija

ANO Noteikumi Nr. 121

A

A

A

A

A

A

D10 Apsildes sistēmas

ANO Noteikumi Nr. 122

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

D11 Gaismas signālierīces

ANO Noteikumi Nr. 4

ANO Noteikumi Nr. 6

ANO Noteikumi Nr. 7

ANO Noteikumi Nr. 19

ANO Noteikumi Nr. 23

ANO Noteikumi Nr. 38

ANO Noteikumi Nr. 77

ANO Noteikumi Nr. 87

ANO Noteikumi Nr. 91

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

A

D12 Ceļa apgaismes iekārtas

ANO Noteikumi Nr. 31

ANO Noteikumi Nr. 98

ANO Noteikumi Nr. 112

ANO Noteikumi Nr. 119

ANO Noteikumi Nr. 123

X

X

X

X

X

X

A

D13 Atstarojošas ierīces

ANO Noteikumi Nr. 3

ANO Noteikumi Nr. 104

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

A

D14 Gaismas avoti

ANO Noteikumi Nr. 37

ANO Noteikumi Nr. 99

ANO Noteikumi Nr. 128

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

A

D15 Gaismas signālierīču, ceļa apgaismes un atstarojošo ierīču uzstādīšana

ANO Noteikumi Nr. 48

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

D16 Avārijas bremzēšanas signāls

B

B

B

B

B

B

D17 Galveno lukturu tīrītāji

ANO Noteikumi Nr. 45

A(1)

A(1)

A(1)

A(1)

A(1)

A(1)

A

D18 Pārnesumu pārslēgšanas indikators

A

Prasības attiecībā uz

| E | VADĪTĀJA UN SISTĒMAS DARBĪBU |
| --- | --- |

E

VADĪTĀJA UN SISTĒMAS DARBĪBU

E1 Alkometriskas autobloķēšanas uzstādīšanas atvieglošana

EN 50436:2016

B

B

B

B

B

B

E2 Brīdinājums par vadītāja miegainību un uzmanību

B

B

B

B

B

B

E3 Uzlabots brīdinājums par novērstu vadītāja uzmanību

Drīkst ņemt vērā arī izvairīšanos no traucēkļiem ar tehnisko līdzekļu palīdzību.

C

C

C

C

C

C

E4 Vadītāja pieejamības uzraudzības sistēma

B(5)

B(5)

B(5)

B(5)

B(5)

B(5)

E5 Gadījuma datu reģistrators

B

D

D

B

D

D

B

E6 Vadītāja kontroles aizstāšanas sistēmas

B(5)

B(5)

B(5)

B(5)

B(5)

B(5)

E7 Sistēmas transportlīdzekļa nodrošināšanai ar informāciju par transportlīdzekļa un apkārtnes stāvokli

B(5)

B(5)

B(5)

B(5)

B(5)

B(5)

E8 Saistītā kolonna

B(1)

B(1)

B(1)

B(1)

E9 Sistēmas, kuras sniedz drošības informāciju citiem ceļu satiksmes dalībniekiem

B(5)

B(5)

B(5)

B(5)

B(5)

B(5)

Prasības attiecībā uz

| F | TRANSPORTLĪDZEKĻA VISPĀRĪGO UZBŪVI UN ĪPAŠĪBĀM |
| --- | --- |

F

TRANSPORTLĪDZEKĻA VISPĀRĪGO UZBŪVI UN ĪPAŠĪBĀM

F1 Reģistrācijas numura zīmes telpa

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

F2 Atpakaļgaita

A

A

A

A

A

A

F3 Durvju slēgmehānismi un viras

ANO Noteikumi Nr. 11

A

A

F4 Ieejas durvju pakāpieni, rokturi un kāpšļi

A

A

A

A

F5 Ārējie izvirzījumi

ANO Noteikumi Nr. 26

A

F6 Komerciālo transportlīdzekļu kabīņu ārējie izvirzījumi

ANO Noteikumi Nr. 61

A

A

A

F7 Obligātā izgatavotāja plāksnīte un transportlīdzekļa identifikācijas numurs

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

F8 Vilkšanas ierīces

A

A

A

A

A

A

F9 Dubļusargi

A

F10 Pretšļakatu sistēmas

A

A

A

A

A

A

A

F11 Masas un gabarīti

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

F12 Mehāniskās sakabes

ANO Noteikumi Nr. 55

ANO Noteikumi Nr. 102

A(1)

A(1)

A(1)

A(1)

A(1)

A(1)

A

A

A

A

A

A

F13 Transportlīdzekļi bīstamu kravu pārvadāšanai

ANO Noteikumi Nr. 105

A

A

A

A

A

A

A

F14 Autobusu vispārīgā uzbūve

ANO Noteikumi Nr. 107

A

A

F15 Autobusu virsbūves stiprība

ANO Noteikumi Nr. 66

A

A

F16 Ugunsizturība autobusos

ANO Noteikumi Nr. 118

A

A

Piezīmes tabulā

| A: | Transportlīdzekļu reģistrēšanas, kā arī sastāvdaļu un atsevišķu tehnisko vienību laišanas tirgū un ekspluatācijas uzsākšanas aizlieguma datums: 2022. gada 6. jūlijs |
| --- | --- |

A:

Transportlīdzekļu reģistrēšanas, kā arī sastāvdaļu un atsevišķu tehnisko vienību laišanas tirgū un ekspluatācijas uzsākšanas aizlieguma datums: 2022. gada 6. jūlijs

| B: | ES tipa apstiprinājuma piešķiršanas atteikšanas datums: 2022. gada 6. jūlijs
  Transportlīdzekļu reģistrēšanas, kā arī sastāvdaļu un atsevišķu tehnisko vienību laišanas tirgū un ekspluatācijas uzsākšanas aizlieguma datums: 2024. gada 7. jūlijs |
| --- | --- |

B:

ES tipa apstiprinājuma piešķiršanas atteikšanas datums: 2022. gada 6. jūlijs

Transportlīdzekļu reģistrēšanas, kā arī sastāvdaļu un atsevišķu tehnisko vienību laišanas tirgū un ekspluatācijas uzsākšanas aizlieguma datums: 2024. gada 7. jūlijs

| C: | ES tipa apstiprinājuma piešķiršanas atteikšanas datums: 2024. gada 7. jūlijs
  Transportlīdzekļu reģistrēšanas, kā arī sastāvdaļu un atsevišķu tehnisko vienību laišanas tirgū un ekspluatācijas uzsākšanas aizlieguma datums: 2026. gada 7. jūlijs |
| --- | --- |

C:

ES tipa apstiprinājuma piešķiršanas atteikšanas datums: 2024. gada 7. jūlijs

Transportlīdzekļu reģistrēšanas, kā arī sastāvdaļu un atsevišķu tehnisko vienību laišanas tirgū un ekspluatācijas uzsākšanas aizlieguma datums: 2026. gada 7. jūlijs

| D: | ES tipa apstiprinājuma piešķiršanas atteikšanas datums: 2026. gada 7. janvāris
  Transportlīdzekļu reģistrēšanas, kā arī sastāvdaļu un atsevišķu tehnisko vienību laišanas tirgū un ekspluatācijas uzsākšanas aizlieguma datums: 2029. gada 7. janvāris |
| --- | --- |

D:

ES tipa apstiprinājuma piešķiršanas atteikšanas datums: 2026. gada 7. janvāris

Transportlīdzekļu reģistrēšanas, kā arī sastāvdaļu un atsevišķu tehnisko vienību laišanas tirgū un ekspluatācijas uzsākšanas aizlieguma datums: 2029. gada 7. janvāris

| X: | Konkrētā sastāvdaļa vai atsevišķa tehniskā vienība attiecas uz norādītajām transportlīdzekļu kategorijām. |
| --- | --- |

X:

Konkrētā sastāvdaļa vai atsevišķa tehniskā vienība attiecas uz norādītajām transportlīdzekļu kategorijām.

| (1) | Atbilstība vajadzīga uzstādīšanas gadījumā. |
| --- | --- |

(1)

Atbilstība vajadzīga uzstādīšanas gadījumā.

| (2) | Šīs kategorijas transportlīdzekļiem ir jābūt aprīkotiem ar atbilstošu priekšējā stikla pretaizsalšanas un pretaizsvīšanas ierīci. |
| --- | --- |

(2)

Šīs kategorijas transportlīdzekļiem ir jābūt aprīkotiem ar atbilstošu priekšējā stikla pretaizsalšanas un pretaizsvīšanas ierīci.

| (3) | Šīs kategorijas transportlīdzekļiem ir jābūt aprīkotiem ar atbilstošu priekšējā stikla apskalošanas un tīrīšanas ierīci. |
| --- | --- |

(3)

Šīs kategorijas transportlīdzekļiem ir jābūt aprīkotiem ar atbilstošu priekšējā stikla apskalošanas un tīrīšanas ierīci.

| (4) | Šādi transportlīdzekļi ir atbrīvoti: | puspiekabi velkoši N2 kategorijas transportlīdzekļi, kuru maksimālā masa pārsniedz 3,5 tonnas, bet nepārsniedz 8 tonnas; |
| --- | --- | --- |

(4)

Šādi transportlīdzekļi ir atbrīvoti:

puspiekabi velkoši N2 kategorijas transportlīdzekļi, kuru maksimālā masa pārsniedz 3,5 tonnas, bet nepārsniedz 8 tonnas;

| | M2 un M3 kategorijas A klases, I klases un II klases transportlīdzekļi, kā noteikts ANO Noteikumu Nr. 107 2.1. punktā; |
| --- | --- |

M2 un M3 kategorijas A klases, I klases un II klases transportlīdzekļi, kā noteikts ANO Noteikumu Nr. 107 2.1. punktā;

| | M3 kategorijas A klases, I klases un II klases posmainie autobusi, kā noteikts ANO Noteikumu Nr. 107 2.1. punktā; |
| --- | --- |

M3 kategorijas A klases, I klases un II klases posmainie autobusi, kā noteikts ANO Noteikumu Nr. 107 2.1. punktā;

| | M2, M3, N2 un N3 kategorijas paaugstinātas pārgājības transportlīdzekļi; |
| --- | --- |

M2, M3, N2 un N3 kategorijas paaugstinātas pārgājības transportlīdzekļi;

| | M2, M3, N2 un N3 kategorijas speciālie transportlīdzekļi; un |
| --- | --- |

M2, M3, N2 un N3 kategorijas speciālie transportlīdzekļi; un

| | M2, M3, N2 un N3 kategorijas transportlīdzekļi ar vairāk nekā trim asīm. |
| --- | --- |

M2, M3, N2 un N3 kategorijas transportlīdzekļi ar vairāk nekā trim asīm.

| (5) | Atbilstība vajadzīga automatizētu transportlīdzekļu gadījumā. |
| --- | --- |

(5)

Atbilstība vajadzīga automatizētu transportlīdzekļu gadījumā.

| (6) | Mehāniskajiem transportlīdzekļiem ar stūres sistēmām, kas aprīkotas ar hidrauliskā spēka palīgiekārtām, piemēro C paskaidrojumā norādītos datumus. Taču minētie transportlīdzekļi tā vietā ir aprīkoti ar joslu uzraudzības sistēmu. |
| --- | --- |

(6)

Mehāniskajiem transportlīdzekļiem ar stūres sistēmām, kas aprīkotas ar hidrauliskā spēka palīgiekārtām, piemēro C paskaidrojumā norādītos datumus. Taču minētie transportlīdzekļi tā vietā ir aprīkoti ar joslu uzraudzības sistēmu.

| 3. | 33. lappusē III pielikuma 1) punkta a) apakšpunktā (tekstā, kas attiecas uz zemsvītras piezīmi): |
| --- | --- |

3.

33. lappusē III pielikuma 1) punkta a) apakšpunktā (tekstā, kas attiecas uz zemsvītras piezīmi):

tekstu:

| “(*) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/... (2019. gada 27. novembris) par ...” |
| --- | --- |

“(*)

lasīt šādi:

| “(*) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/2144 (2019. gada 27. novembris) par ...”. |
| --- | --- |

“(*)

| 4. | 35. lappusē III pielikuma 2) punkta f) apakšpunkta i) punktā: |
| --- | --- |

4.

35. lappusē III pielikuma 2) punkta f) apakšpunkta i) punktā:

tekstu:

| “i) | tabulu “I daļa: M1 kategorijas transportlīdzekļi” groza šādi:” |
| --- | --- |

“i)

tabulu “I daļa: M1 kategorijas transportlīdzekļi” groza šādi:”

lasīt šādi:

| “i) | tabulu “I daļa: M1 kategorijas transportlīdzekļi” groza šādi:”. |
| --- | --- |

“i)

tabulu “I daļa: M1 kategorijas transportlīdzekļi” groza šādi:”.

1

| 5. | 37. lappusē III pielikuma 4) punkta c) apakšpunkta iii) punktā, ierakstā attiecībā uz 63. pozīciju: |
| --- | --- |

5.

37. lappusē III pielikuma 4) punkta c) apakšpunkta iii) punktā, ierakstā attiecībā uz 63. pozīciju:

tekstu:

| “63 | Vispārīgā drošība | Regula (ES) 2019/2144 | X(15)”; |
| --- | --- | --- | --- |

“63

Vispārīgā drošība

Regula (ES) 2019/2144

X(15)”;

lasīt šādi:

| “63 | Vispārīgā drošība | Regula (ES) 2019/2144 | X(15)”; |
| --- | --- | --- | --- |

“63

Vispārīgā drošība

Regula (ES) 2019/2144

X(15)”;

15

| 6. | 37. lappusē III pielikuma 4) punkta c) apakšpunkta iv) punktā: |
| --- | --- |

6.

37. lappusē III pielikuma 4) punkta c) apakšpunkta iv) punktā:

tekstu:

| ““5. | M1 kategorijas transportlīdzekļiem, kas nav klasificēti kā speciālie transportlīdzekļi, bet ir pieejami ar ratiņkrēslu, piemēro arī 1. līdz 4. punktu.”;” |
| --- | --- |

““5.

M1 kategorijas transportlīdzekļiem, kas nav klasificēti kā speciālie transportlīdzekļi, bet ir pieejami ar ratiņkrēslu, piemēro arī 1. līdz 4. punktu.”;”

lasīt šādi:

| ““5. | M1 kategorijas transportlīdzekļiem, kas nav klasificēti kā speciālie transportlīdzekļi, bet ir pieejami ar ratiņkrēslu, piemēro arī 1. līdz 4. punktu.”;”. |
| --- | --- |

““5.

M1 kategorijas transportlīdzekļiem, kas nav klasificēti kā speciālie transportlīdzekļi, bet ir pieejami ar ratiņkrēslu, piemēro arī 1. līdz 4. punktu.”;”.

1

| 7. | 38. lappusē III pielikuma 4) punkta d) apakšpunkta iii) punktā, ierakstā attiecībā uz 63. pozīciju: |
| --- | --- |

7.

38. lappusē III pielikuma 4) punkta d) apakšpunkta iii) punktā, ierakstā attiecībā uz 63. pozīciju:

tekstu:

| “63 | Vispārīgā drošība | Regula (ES) 2019/2144 | X(15) | X(15) | X(15) | X(15) | X(15) | X(15) | X(15) | X(15) | X(15)” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

“63

Vispārīgā drošība

Regula (ES) 2019/2144

X(15)

X(15)

X(15)

X(15)

X(15)

X(15)

X(15)

X(15)

X(15)”

lasīt šādi:

| “63 | Vispārīgā drošība | Regula (ES) 2019/2144 | X(15) | X(15) | X(15) | X(15) | X(15) | X(15) | X(15) | X(15) | X(15)” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

“63

Vispārīgā drošība

Regula (ES) 2019/2144

X(15)

15

X(15)

15

X(15)

15

X(15)

15

X(15)

15

X(15)

15

X(15)

15

X(15)

15

X(15)”

15

| 8. | 38. lappusē III pielikuma 4) punkta e) apakšpunktā, ierakstā attiecībā uz 63. pozīciju: |
| --- | --- |

8.

38. lappusē III pielikuma 4) punkta e) apakšpunktā, ierakstā attiecībā uz 63. pozīciju:

tekstu:

| “63 | Vispārīgā drošība | Regula (ES) 2019/2144 | X(15)”; |
| --- | --- | --- | --- |

“63

Vispārīgā drošība

Regula (ES) 2019/2144

X(15)”;

lasīt šādi:

| “63 | Vispārīgā drošība | Regula (ES) 2019/2144 | X(15)”; |
| --- | --- | --- | --- |

“63

Vispārīgā drošība

Regula (ES) 2019/2144

X(15)”;

15

| 9. | 38. lappusē III pielikuma 4) punkta f) apakšpunktā, ierakstā attiecībā uz 63. pozīciju: |
| --- | --- |

9.

38. lappusē III pielikuma 4) punkta f) apakšpunktā, ierakstā attiecībā uz 63. pozīciju:

tekstu:

| “63 | Vispārīgā drošība | Regula (ES) 2019/2144 | X(15) | X(15)”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

“63

Vispārīgā drošība

Regula (ES) 2019/2144

X(15)

X(15)”;

lasīt šādi:

| “63 | Vispārīgā drošība | Regula (ES) 2019/2144 | X(15) | X(15)”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

“63

Vispārīgā drošība

Regula (ES) 2019/2144

X(15)

15

X(15)”;

15

---

| 11.11.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 398/48 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 398/48

---

Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2019/876 (2019. gada 20. maijs), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 575/2013 attiecībā uz sviras rādītāju, neto stabila finansējuma rādītāju, prasībām pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām, darījuma partnera kredītrisku, tirgus risku, riska darījumiem ar centrālajiem darījumu partneriem, riska darījumiem ar kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem, lieliem riska darījumiem, pārskatu sniegšanas un informācijas atklāšanas prasībām un Regulu (ES) Nr. 648/2012

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 150, 2019. gada 7. jūnijs
  )

| 1. | 18. lappusē 6. pantā, jaunā 1.a punkta pirmajā daļā: |
| --- | --- |

1.

18. lappusē 6. pantā, jaunā 1.a punkta pirmajā daļā:

tekstu:

“1.a   Atkāpjoties no šā panta 1. punkta, vienīgi iestādes, kas ir identificētas kā noregulējuma vienības, kuras ir arī G-SNI vai kuras ietilpst G-SNI un kurām nav meitasuzņēmumu, individuāli ievēro 92.a panta prasību.”

lasīt šādi:

“1.a   Atkāpjoties no šā panta 1. punkta, vienīgi iestādes, kas ir identificētas kā noregulējuma vienības, kuras ir arī G-SNI vienības un kurām nav meitasuzņēmumu, individuāli ievēro 92.a panta prasības.”

| 2. | 20. lappusē 11. pantā, jaunā 3.a punkta pirmajā daļā: |
| --- | --- |

2.

20. lappusē 11. pantā, jaunā 3.a punkta pirmajā daļā:

tekstu:

“3.a   Atkāpjoties no šā panta 1. punkta, tikai mātes iestādes, kas identificētas kā noregulējuma vienības, kuras ir G-SNI vai daļa no G-SNI, vai daļa no ārpussavienības G-SNI, ievēro šīs regulas 92.a pantu konsolidēti tādā apjomā un veidā, kā noteikts šīs regulas 18. pantā.”

lasīt šādi:

“3.a   Atkāpjoties no šā panta 1. punkta, tikai mātes iestādes, kas identificētas kā noregulējuma vienības, kuras ir G-SNI vienības, ievēro šīs regulas 92.a pantu konsolidēti tādā apjomā un veidā, kā noteikts šīs regulas 18. pantā.”

| 3. | 21. lappusē, jaunā 12.a panta otrajā un trešajā daļā: |
| --- | --- |

3.

21. lappusē, jaunā 12.a panta otrajā un trešajā daļā:

tekstu:

“Ja saskaņā ar šā panta pirmo daļu aprēķinātā summa ir zemāka nekā šīs regulas 92.a panta 1. punkta a) apakšpunktā minētā visu attiecīgajai G-SNI piederīgo noregulējuma vienību pašu kapitāla un atbilstīgo saistību summa, noregulējuma vienības rīkojas saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 45.d panta 3. punktu un 45.h panta 2. punktu.

Ja saskaņā ar šā panta pirmo daļu aprēķinātā summa ir augstāka nekā šīs regulas 92.a panta 1. punkta a) apakšpunktā minētā visu attiecīgajai G-SNI piederīgo noregulējuma vienību pašu kapitāla un atbilstīgo saistību summa, noregulējuma vienības var rīkoties saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 45.d panta 3. punktu un 45.h panta 2. punktu.”

lasīt šādi:

“Ja saskaņā ar šā panta pirmo daļu aprēķinātā summa ir zemāka nekā šīs regulas 92.a panta 1. punkta a) apakšpunktā minētā visu attiecīgajai G-SNI piederīgo noregulējuma vienību pašu kapitāla un atbilstīgo saistību summa, noregulējuma vienības rīkojas saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 45.d panta 4. punktu un 45.h panta 2. punktu.

Ja saskaņā ar šā panta pirmo daļu aprēķinātā summa ir augstāka nekā šīs regulas 92.a panta 1. punkta a) apakšpunktā minētā visu attiecīgajai G-SNI piederīgo noregulējuma vienību pašu kapitāla un atbilstīgo saistību summa, noregulējuma vienības var rīkoties saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 45.d panta 4. punktu un 45.h panta 2. punktu.”

| 4. | 21. lappusē, aizstātā 13. panta 2. punktā: |
| --- | --- |

4.

21. lappusē, aizstātā 13. panta 2. punktā:

tekstu:

“2.   Iestādes, kuras identificētas kā noregulējuma vienības un kuras ir G-SNI vai kuras ietilpst G-SNI, ievēro 437. a pantu un 447. panta h) punktu, pamatojoties uz savas noregulējuma grupas konsolidēto finanšu stāvokli.”

lasīt šādi:

“2.   Iestādes, kuras identificētas kā noregulējuma vienības un kuras ir G-SNI vienības, ievēro 437.a pantu un 447. panta h) punktu, pamatojoties uz savas noregulējuma grupas konsolidēto finanšu stāvokli.”

| 5. | 23. lappusē, aizstātajā 22. pantā: |
| --- | --- |

5.

23. lappusē, aizstātajā 22. pantā:

tekstu:

“22. pants

Subkonsolidācija trešās valstīs esošu vienību gadījumā

1.   Meitas iestādes piemēro 89., 90. un 91. pantā un Trešajā, Ceturtajā un Septītajā daļā noteiktās prasības un Septītajā A daļā noteiktās saistītās ziņošanas prasības, pamatojoties uz to subkonsolidēto finanšu stāvokli, ja minētajām iestādēm trešā valstī ir meitasuzņēmums, kas ir iestāde vai finanšu iestāde, vai ja tām ir dalība šādā uzņēmumā.

2.   Atkāpjoties no šā panta 1. punkta, meitas iestādes var izvēlēties nepiemērot 89., 90. un 91. pantā un Trešajā, Ceturtajā un Septītajā daļā noteiktās prasības un Septītajā A daļā noteiktās saistītās ziņošanas prasības, pamatojoties uz to subkonsolidēto finanšu stāvokli, ja to trešās valstīs esošu meitasuzņēmumu un dalības kopējie aktīvi un ārpusbilances posteņi ir mazāk nekā 10 % no kopējiem meitas iestādes aktīviem un ārpusbilances posteņiem.”

lasīt šādi:

“22. pants

Subkonsolidācija trešās valstīs esošu vienību gadījumā

1.   Meitas iestādes piemēro 89., 90. un 91. pantā un Trešajā, Ceturtajā un Septītajā daļā noteiktās prasības un Septītajā A daļā noteiktās saistītās ziņošanas prasības, pamatojoties uz to subkonsolidēto finanšu stāvokli, ja minētajām iestādēm vai to mātes iestādēm, ja mātesuzņēmums ir finanšu pārvaldītājsabiedrība vai jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība, trešā valstī ir meitasuzņēmums, kas ir iestāde vai finanšu iestāde, vai ja tām ir dalība šādā uzņēmumā.

2.   Atkāpjoties no šā panta 1. punkta, meitas iestādes var izvēlēties nepiemērot 89., 90. un 91. pantā un Trešajā, Ceturtajā un Septītajā daļā noteiktās prasības un Septītajā A daļā noteiktās saistītās ziņošanas prasības, pamatojoties uz to subkonsolidēto finanšu stāvokli, ja meitasuzņēmumu un dalības kopējie aktīvi un ārpusbilances posteņi trešās valstīs ir mazāk nekā 10 % no kopējiem meitas iestādes aktīviem un ārpusbilances posteņiem.”

| 6. | 34. lappusē, jaunā 72.e. panta 4. punkta pirmajā daļā tekstā par definīcijām: |
| --- | --- |

6.

34. lappusē, jaunā 72.e. panta 4. punkta pirmajā daļā tekstā par definīcijām:

tekstu:

| “LPi | = | meitasuzņēmuma i emitēto atbilstīgo saistību posteņu apjoms, ko tur mātes iestāde; |
| --- | --- | --- |
| β | = | to meitasuzņēmuma i emitēto pašu kapitāla instrumentu un atbilstīgo saistību posteņu procentuālā daļa, ko tur mātesuzņēmums; |
| Oi | = | meitasuzņēmuma i pašu kapitāla apjoms, neņemot vērā atskaitījumu, ko aprēķina saskaņā ar šo punktu; |
| Li | = | meitasuzņēmuma i atbilstīgo saistību apjoms, neņemot vērā atskaitījumu, ko aprēķina saskaņā ar šo punktu; |
| ri | = | attiecība, ko piemēro meitasuzņēmumam i tā noregulējuma grupas līmenī saskaņā ar šīs regulas 92. a panta 1. punkta a) apakšpunktu un Direktīvas 2014/59/ES 45.d pantu; un” |

“LPi

=

meitasuzņēmuma i emitēto atbilstīgo saistību posteņu apjoms, ko tur mātes iestāde;

β

=

to meitasuzņēmuma i emitēto pašu kapitāla instrumentu un atbilstīgo saistību posteņu procentuālā daļa, ko tur mātesuzņēmums;

Oi

=

meitasuzņēmuma i pašu kapitāla apjoms, neņemot vērā atskaitījumu, ko aprēķina saskaņā ar šo punktu;

Li

=

meitasuzņēmuma i atbilstīgo saistību apjoms, neņemot vērā atskaitījumu, ko aprēķina saskaņā ar šo punktu;

ri

=

attiecība, ko piemēro meitasuzņēmumam i tā noregulējuma grupas līmenī saskaņā ar šīs regulas 92. a panta 1. punkta a) apakšpunktu un Direktīvas 2014/59/ES 45.d pantu; un”

lasīt šādi:

| “LPi | = | meitasuzņēmuma i emitēto atbilstīgo saistību instrumentu apjoms, ko tur mātes iestāde; |
| --- | --- | --- |
| β | = | to meitasuzņēmuma i emitēto pašu kapitāla instrumentu un atbilstīgo saistību instrumentu procentuālā daļa, ko tur mātesuzņēmums, aprēķina kā:



  ; |
| Oi | = | meitasuzņēmuma i pašu kapitāla apjoms, neņemot vērā atskaitījumu, ko aprēķina saskaņā ar šo punktu; |
| Li | = | meitasuzņēmuma i atbilstīgo saistību apjoms, neņemot vērā atskaitījumu, ko aprēķina saskaņā ar šo punktu; |
| ri | = | attiecība, ko piemēro meitasuzņēmumam i tā noregulējuma grupas līmenī saskaņā ar šīs regulas 92. a panta 1. punkta a) apakšpunktu un Direktīvas 2014/59/ES 45.c panta 3. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu; un”. |

“LPi

=

meitasuzņēmuma i emitēto atbilstīgo saistību instrumentu apjoms, ko tur mātes iestāde;

β

=

to meitasuzņēmuma i emitēto pašu kapitāla instrumentu un atbilstīgo saistību instrumentu procentuālā daļa, ko tur mātesuzņēmums, aprēķina kā:

Image 1
  ;

Oi

=

meitasuzņēmuma i pašu kapitāla apjoms, neņemot vērā atskaitījumu, ko aprēķina saskaņā ar šo punktu;

Li

=

meitasuzņēmuma i atbilstīgo saistību apjoms, neņemot vērā atskaitījumu, ko aprēķina saskaņā ar šo punktu;

ri

=

attiecība, ko piemēro meitasuzņēmumam i tā noregulējuma grupas līmenī saskaņā ar šīs regulas 92. a panta 1. punkta a) apakšpunktu un Direktīvas 2014/59/ES 45.c panta 3. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu; un”.

| 7. | 37. lappusē 1. panta 35) punktā: |
| --- | --- |

7.

37. lappusē 1. panta 35) punktā:

tekstu:

| “35) | regulas 76. panta 1., 2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem:

  “1.   Regulas 42. panta a) punkta, 45. panta a) punkta, 57. panta a) punkta, 59. panta a) punkta, 67. panta a) punkta, 69. panta a) punkta un 72.h panta a) punkta nolūkos iestādes var samazināt kapitāla instrumenta garās pozīcijas apjomu par indeksa daļu, kas sastāv no tā paša pamatā esošā riska darījuma, kuram ierobežo risku, ar noteikumu, ka ir izpildīti visi šādi nosacījumi:
  (...)


  2.   Ja kompetentā iestāde ir piešķīrusi iepriekšēju atļauju, iestāde var izmantot konservatīvas aplēses, lai noteiktu apmēru iestādes pamatā esošajiem riska darījumiem ar indeksos iekļautajiem instrumentiem, kā alternatīvu tam, ka tā aprēķina savus riska darījumus ar vienu vai vairākām šādām pozīcijām:
  (...)”” |
| --- | --- |

“35)

regulas 76. panta 1., 2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem:

“1.   Regulas 42. panta a) punkta, 45. panta a) punkta, 57. panta a) punkta, 59. panta a) punkta, 67. panta a) punkta, 69. panta a) punkta un 72.h panta a) punkta nolūkos iestādes var samazināt kapitāla instrumenta garās pozīcijas apjomu par indeksa daļu, kas sastāv no tā paša pamatā esošā riska darījuma, kuram ierobežo risku, ar noteikumu, ka ir izpildīti visi šādi nosacījumi:

(...)

2.   Ja kompetentā iestāde ir piešķīrusi iepriekšēju atļauju, iestāde var izmantot konservatīvas aplēses, lai noteiktu apmēru iestādes pamatā esošajiem riska darījumiem ar indeksos iekļautajiem instrumentiem, kā alternatīvu tam, ka tā aprēķina savus riska darījumus ar vienu vai vairākām šādām pozīcijām:

(...)””

lasīt šādi:

| “35) | regulas 76. panta nosaukumu un 1., 2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem:

  “76. pants
  Kapitāla instrumentu un saistību līdzdalības indeksi

  1.   Regulas 42. panta a) punkta, 45. panta a) punkta, 57. panta a) punkta, 59. panta a) punkta, 67. panta a) punkta, 69. panta a) punkta, 72.f panta a) punkta un 72.h panta a) punkta nolūkos iestādes var samazināt garās pozīcijas apjomu kapitāla instrumentā vai saistībās par indeksa daļu, kas sastāv no tā paša pamatā esošā riska darījuma, kuram ierobežo risku, ar noteikumu, ka ir izpildīti visi šādi nosacījumi:
  (...)


  2.   Ja kompetentā iestāde ir piešķīrusi iepriekšēju atļauju, iestāde var izmantot konservatīvas aplēses, lai noteiktu apmēru iestādes pamatā esošajiem riska darījumiem ar indeksos iekļautajiem kapitāla instrumentiem vai saistībām, kā alternatīvu tam, ka tā aprēķina savus riska darījumus ar vienu vai vairākām šādām pozīcijām:
  (...)””. |
| --- | --- |

“35)

regulas 76. panta nosaukumu un 1., 2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem:

“76. pants

Kapitāla instrumentu un saistību līdzdalības indeksi

1.   Regulas 42. panta a) punkta, 45. panta a) punkta, 57. panta a) punkta, 59. panta a) punkta, 67. panta a) punkta, 69. panta a) punkta, 72.f panta a) punkta un 72.h panta a) punkta nolūkos iestādes var samazināt garās pozīcijas apjomu kapitāla instrumentā vai saistībās par indeksa daļu, kas sastāv no tā paša pamatā esošā riska darījuma, kuram ierobežo risku, ar noteikumu, ka ir izpildīti visi šādi nosacījumi:

(...)

2.   Ja kompetentā iestāde ir piešķīrusi iepriekšēju atļauju, iestāde var izmantot konservatīvas aplēses, lai noteiktu apmēru iestādes pamatā esošajiem riska darījumiem ar indeksos iekļautajiem kapitāla instrumentiem vai saistībām, kā alternatīvu tam, ka tā aprēķina savus riska darījumus ar vienu vai vairākām šādām pozīcijām:

(...)””.

| 8. | 38. lappusē, aizstātā 78. panta 1. punkta otrās daļas ceturtajā teikumā: |
| --- | --- |

8.

38. lappusē, aizstātā 78. panta 1. punkta otrās daļas ceturtajā teikumā:

tekstu:

“Attiecībā uz pirmā līmeņa pamata kapitāla instrumentiem minētais iepriekš noteiktais apjoms nedrīkst pārsniegt 3 % no attiecīgās emisijas un tas nedrīkst pārsniegt 10 % no apjoma, par kādu pirmā līmeņa pamata kapitāls pārsniedz summu, ko veido pirmā līmeņa pamata kapitāla prasības, kas paredzētas šajā regulā un Direktīvās 2013/36/ES un 2014/59/ES, tādā mērā, kādu kompetentā iestāde uzskata par nepieciešamu.”

lasīt šādi:

“Attiecībā uz pirmā līmeņa pamata kapitāla instrumentiem minētais iepriekš noteiktais apjoms nedrīkst pārsniegt 3 % no attiecīgās emisijas un tas nedrīkst pārsniegt 10 % no apjoma, par kādu pirmā līmeņa pamata kapitāls pārsniedz summu, ko veido pirmā līmeņa pamata kapitāla prasības, kas paredzētas šajā regulā un Direktīvās 2013/36/ES un 2014/59/ES, un tādu rezervi, kādu kompetentā iestāde uzskata par nepieciešamu.”

| 9. | 42. lappusē, aizstātajā 82. pantā: |
| --- | --- |

9.

42. lappusē, aizstātajā 82. pantā:

tekstu:

““82. pants

Atbilstīgs pirmā līmeņa papildu kapitāls, pirmā līmeņa kapitāls, otrā līmeņa kapitāls un atbilstīgs pašu kapitāls

Atbilstīgs pirmā līmeņa papildu kapitāls, pirmā līmeņa kapitāls, otrā līmeņa kapitāls un atbilstīgs pašu kapitāls attiecīgā gadījumā ietver meitasuzņēmuma mazākuma līdzdalību, pirmā līmeņa papildu kapitāla vai otrā līmeņa kapitāla instrumentus, kam pieskaita attiecīgo nesadalīto peļņu un akciju emisijas uzcenojuma kontus, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

(...)

| c) | minētie instrumenti pieder personām, kas nav uzņēmumi, kuri ietverti konsolidācijā, ievērojot Pirmās daļas II sadaļas 2. nodaļu.”;” |
| --- | --- |

c)

minētie instrumenti pieder personām, kas nav uzņēmumi, kuri ietverti konsolidācijā, ievērojot Pirmās daļas II sadaļas 2. nodaļu.”;”

lasīt šādi:

““82. pants

Atbilstīgs pirmā līmeņa papildu kapitāls, pirmā līmeņa kapitāls, otrā līmeņa kapitāls un atbilstīgs pašu kapitāls

Atbilstīgs pirmā līmeņa papildu kapitāls, pirmā līmeņa kapitāls, otrā līmeņa kapitāls un atbilstīgs pašu kapitāls attiecīgā gadījumā ietver meitasuzņēmuma mazākuma līdzdalību, pirmā līmeņa papildu kapitāla vai otrā līmeņa kapitāla instrumentus, kam pieskaita attiecīgos akciju emisijas uzcenojuma kontus, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

(...)

| c) | šā punkta ievaddaļā minētie pirmā līmeņa pamata kapitāla posteņi, pirmā līmeņa papildu kapitāla posteņi un otrā līmeņa kapitāla posteņi pieder personām, kas nav uzņēmumi, kuri ietverti konsolidācijā, ievērojot Pirmās daļas II sadaļas 2. nodaļu.”;”. |
| --- | --- |

c)

šā punkta ievaddaļā minētie pirmā līmeņa pamata kapitāla posteņi, pirmā līmeņa papildu kapitāla posteņi un otrā līmeņa kapitāla posteņi pieder personām, kas nav uzņēmumi, kuri ietverti konsolidācijā, ievērojot Pirmās daļas II sadaļas 2. nodaļu.”;”.

| 10. | 43. lappusē, jaunā 92.a panta 1. punkta ievaddaļā: |
| --- | --- |

10.

43. lappusē, jaunā 92.a panta 1. punkta ievaddaļā:

tekstu:

“1.   Ņemot vērā 93. un 94. pantu un izņēmumus, kas minēti šā panta 2. punktā, iestādes, kas apzinātas kā noregulējuma vienības un kas ir G-SNI vai daļa no G-SNI, vienmēr nodrošina atbilstību šādām pašu kapitāla un atbilstīgo saistību prasībām:”

lasīt šādi:

“1.   Ņemot vērā 93. un 94. pantu un izņēmumus, kas minēti šā panta 2. punktā, iestādes, kas apzinātas kā noregulējuma vienības un kas ir G-SNI vienības, vienmēr nodrošina atbilstību šādām pašu kapitāla un atbilstīgo saistību prasībām:”.

| 11. | 44. lappusē, jaunā 92.a panta 3. punktā: |
| --- | --- |

11.

44. lappusē, jaunā 92.a panta 3. punktā:

tekstu:

“3.   Ja kopsumma, kas izriet no šā panta 1. punkta a) apakšpunktā noteiktās prasības piemērošanas katrai noregulējuma vienībai tajā pašā G-SNI, pārsniedz pašu kapitāla un atbilstīgo saistību prasību, kas aprēķināta saskaņā ar šīs regulas 12.a pantu, ES mātes iestādes noregulējuma iestāde pēc apspriešanās ar citām attiecīgajām noregulējuma iestādēm var rīkoties saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 45.d panta 4. punktu vai 45.h panta 1. punktu.”

lasīt šādi:

“1.   Ja kopsumma, kas izriet no šā panta 1. punkta a) apakšpunktā noteiktās prasības piemērošanas katrai noregulējuma vienībai tajā pašā G-SNI, pārsniedz pašu kapitāla un atbilstīgo saistību prasību, kas aprēķināta saskaņā ar šīs regulas 12.a pantu, ES mātes iestādes noregulējuma iestāde pēc apspriešanās ar citām attiecīgajām noregulējuma iestādēm var rīkoties saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 45.d panta 4. punktu vai 45.h panta 2. punktu.”

| 12. | 68. lappusē, jaunā 279.a panta 1. punkta a) apakšpunktā tekstā par definīcijām: |
| --- | --- |

12.

68. lappusē, jaunā 279.a panta 1. punkta a) apakšpunktā tekstā par definīcijām:

tekstu:

| “T | = | iespējas līguma beigu termiņš; iespējas līgumiem, kurus var īstenot tikai vienā datumā nākotnē, beigu termiņš ir vienāds ar minēto datumu; iespējas līgumiem, kurus var īstenot vairākos datumos nākotnē, beigu termiņš ir vienāds ar pēdējo no minētajiem datumiem; beigu termiņu izsaka gados, izmantojot attiecīgu vienošanos par brīvdienās iekrītošajiem maksājumiem; un” |
| --- | --- | --- |

“T

=

iespējas līguma beigu termiņš; iespējas līgumiem, kurus var īstenot tikai vienā datumā nākotnē, beigu termiņš ir vienāds ar minēto datumu; iespējas līgumiem, kurus var īstenot vairākos datumos nākotnē, beigu termiņš ir vienāds ar pēdējo no minētajiem datumiem; beigu termiņu izsaka gados, izmantojot attiecīgu vienošanos par brīvdienās iekrītošajiem maksājumiem; un”

lasīt šādi:

| “T | = | laikposms no iespējas līguma beigu datuma (Texp) līdz pārskata sniegšanas datumam; iespējas līgumiem, kurus var īstenot tikai vienā datumā nākotnē, Texp ir vienāds ar minēto datumu; iespējas līgumiem, kurus var īstenot vairākos datumos nākotnē, Texp ir vienāds ar pēdējo no minētajiem datumiem; T izsaka gados, izmantojot attiecīgu vienošanos par brīvdienās iekrītošajiem maksājumiem; un”. |
| --- | --- | --- |

“T

=

laikposms no iespējas līguma beigu datuma (Texp) līdz pārskata sniegšanas datumam; iespējas līgumiem, kurus var īstenot tikai vienā datumā nākotnē, Texp ir vienāds ar minēto datumu; iespējas līgumiem, kurus var īstenot vairākos datumos nākotnē, Texp ir vienāds ar pēdējo no minētajiem datumiem; T izsaka gados, izmantojot attiecīgu vienošanos par brīvdienās iekrītošajiem maksājumiem; un”.

| 13. | 70. lappusē, jaunā 279.b panta 1. punkta a) apakšpunktā formulā: |
| --- | --- |

13.

70. lappusē, jaunā 279.b panta 1. punkta a) apakšpunktā formulā:

tekstu:

“

  Image 2

kur:

| R | = | uzraudzības diskonta likme; R = 5 %; |
| --- | --- | --- |
| S | = | laikposms no darījuma sākuma datuma līdz pārskata sniegšanas datumam, ko izsaka gados, izmantojot attiecīgu vienošanos par brīvdienās iekrītošajiem maksājumiem; un |
| E | = | laikposms no darījuma beigu datuma līdz pārskata sniegšanas datumam, ko izsaka gados, izmantojot attiecīgu vienošanos par brīvdienās iekrītošajiem maksājumiem.” |

R

=

uzraudzības diskonta likme; R = 5 %;

S

=

laikposms no darījuma sākuma datuma līdz pārskata sniegšanas datumam, ko izsaka gados, izmantojot attiecīgu vienošanos par brīvdienās iekrītošajiem maksājumiem; un

E

=

laikposms no darījuma beigu datuma līdz pārskata sniegšanas datumam, ko izsaka gados, izmantojot attiecīgu vienošanos par brīvdienās iekrītošajiem maksājumiem.”

lasīt šādi:

“

  Image 3

kur:

| R | = | uzraudzības diskonta likme; R = 5 %; |
| --- | --- | --- |
| S | = | laikposms no darījuma sākuma datuma līdz pārskata sniegšanas datumam, ko izsaka gados, izmantojot attiecīgu vienošanos par brīvdienās iekrītošajiem maksājumiem; |
| E | = | laikposms no darījuma beigu datuma līdz pārskata sniegšanas datumam, ko izsaka gados, izmantojot attiecīgu vienošanos par brīvdienās iekrītošajiem maksājumiem; un |
| 1 uzņēmējd.gads | = | viens gads, kas izteikts darba dienās, izmantojot attiecīgu vienošanos par brīvdienās iekrītošajiem maksājumiem.” |

R

=

uzraudzības diskonta likme; R = 5 %;

S

=

laikposms no darījuma sākuma datuma līdz pārskata sniegšanas datumam, ko izsaka gados, izmantojot attiecīgu vienošanos par brīvdienās iekrītošajiem maksājumiem;

E

=

laikposms no darījuma beigu datuma līdz pārskata sniegšanas datumam, ko izsaka gados, izmantojot attiecīgu vienošanos par brīvdienās iekrītošajiem maksājumiem; un

1 uzņēmējd.gads

=

viens gads, kas izteikts darba dienās, izmantojot attiecīgu vienošanos par brīvdienās iekrītošajiem maksājumiem.”

| 14. | 72. lappusē, jaunā 279.c panta 1. punkta a) apakšpunktā formulā: |
| --- | --- |

14.

72. lappusē, jaunā 279.c panta 1. punkta a) apakšpunktā formulā:

tekstu:

“

  Image 4

  ”

lasīt šādi:

“

  Image 5

  ”.

| 15. | 72. lappusē, jaunā 279.c panta 1. punkta b) apakšpunktā formulā: |
| --- | --- |

15.

72. lappusē, jaunā 279.c panta 1. punkta b) apakšpunktā formulā:

tekstu:

“

  Image 6

  ”

lasīt šādi:

“

  Image 7

  ”.

| 16. | 73. lappusē, jaunā 280.a panta 1. punktā formulā: |
| --- | --- |

16.

73. lappusē, jaunā 280.a panta 1. punktā formulā:

tekstu:

“

  Image 8

  ”.

“(...)

kur:

| Papildinājums IR
  j | = | procentu likmju riska kategorijas riska ierobežošanas kopas “j” papildinājums, kas aprēķināts saskaņā ar 2. punktu.” |
| --- | --- | --- |

Papildinājums IR
  j

=

procentu likmju riska kategorijas riska ierobežošanas kopas “j” papildinājums, kas aprēķināts saskaņā ar 2. punktu.”

lasīt šādi:

“

  Image 9

kur:

(...)

| | = | procentu likmju riska kategorijas riska ierobežošanas kopas “j” papildinājums, kas aprēķināts saskaņā ar 2. punktu.” |
| --- | --- | --- |

Image 10

=

procentu likmju riska kategorijas riska ierobežošanas kopas “j” papildinājums, kas aprēķināts saskaņā ar 2. punktu.”

| 17. | 73. lappusē, jaunā 280.a panta 2. punktā formulā: |
| --- | --- |

17.

73. lappusē, jaunā 280.a panta 2. punktā formulā:

tekstu:

“

  Image 11

kur:

(...)

| | = | riska ierobežošanas kopas “j” faktiskā nosacītā summa, kas aprēķināta saskaņā ar 3. punktu.” |
| --- | --- | --- |

Image 12

=

riska ierobežošanas kopas “j” faktiskā nosacītā summa, kas aprēķināta saskaņā ar 3. punktu.”

lasīt šādi:

“

  Image 13

kur:

(..)

Image 14
  = riska ierobežošanas kopas “j” faktiskā nosacītā summa, kas aprēķināta saskaņā ar 3. punktu.”

| 18. | 73. lappusē, jaunā 280.a panta 3. punktā formulā: |
| --- | --- |

18.

73. lappusē, jaunā 280.a panta 3. punktā formulā:

tekstu:

“

  Image 15

kur:

(...)

| | = | riska ierobežošanas kopas “j” faktiskā nosacītā summa; un” |
| --- | --- | --- |

Image 16

=

riska ierobežošanas kopas “j” faktiskā nosacītā summa; un”

lasīt šādi:

“

  Image 17

(...)

| | = | riska ierobežošanas kopas “j” faktiskā nosacītā summa; un”. |
| --- | --- | --- |

Image 18

=

riska ierobežošanas kopas “j” faktiskā nosacītā summa; un”.

| 19. | 74. lappusē, jaunā 280.b panta 2. punktā formulā: |
| --- | --- |

19.

74. lappusē, jaunā 280.b panta 2. punktā formulā:

tekstu:

“

  Image 19

  ”

lasīt šādi:

“

  Image 20

  ”.

| 20. | 75. un 76. lappusē, jaunā 280.c panta 4. punktā (formulā un tekstā par formulas definīcijām) un 5. punktā (tekstā) elementa apzīmējumu “

  ” aizstāt ar “

  ”. |
| --- | --- |

20.

75. un 76. lappusē, jaunā 280.c panta 4. punktā (formulā un tekstā par formulas definīcijām) un 5. punktā (tekstā) elementa apzīmējumu “
  Image 21
  ” aizstāt ar “
  Image 22
  ”.

| 21. | 77. lappusē, jaunā 280.d panta 4. punktā formulā: |
| --- | --- |

21.

77. lappusē, jaunā 280.d panta 4. punktā formulā:

tekstu:

“

  Image 23

  ”

lasīt šādi:

“

  Image 24

  ”.

| 22. | 77. lappusē, jaunā 280.d panta 4. punktā tekstā par definīcijām “

  ” aizstāt ar “UFk
  Kapitāla vērtsp.”. |
| --- | --- |

22.

77. lappusē, jaunā 280.d panta 4. punktā tekstā par definīcijām “
  Image 25
  ” aizstāt ar “UFk

Kapitāla vērtsp.

| 23. | 78. lappusē, jaunā 280.e panta 1. punktā formulā: |
| --- | --- |

23.

78. lappusē, jaunā 280.e panta 1. punktā formulā:

tekstu:

“

  Image 26

  ”

lasīt šādi:

“

  Image 27

  ”.

| 24. | 78. lappusē, jaunā 280.e panta 4. punktā formulā: |
| --- | --- |

24.

78. lappusē, jaunā 280.e panta 4. punktā formulā:

tekstu:

“

  Image 28

  ”

lasīt šādi:

“

  Image 29

  ”.

| 25. | 78. lappusē, jaunā 280.e panta 5. punktā formulā un tekstā par definīcijām: |
| --- | --- |

25.

78. lappusē, jaunā 280.e panta 5. punktā formulā un tekstā par definīcijām:

tekstu:

“

  Image 30

kur:

(..)

| | = | uzraudzības faktors, ko piemēro preču atsauces veidam “k”; ja preču atsauces veids “k” atbilst darījumiem, kas piesaistīti 277.a panta 1. punkta e) apakšpunkta i) punktā minētajai riska ierobežošanas kopai, izņemot darījumus, kas attiecas uz elektrību,



  darījumiem, kas attiecas uz elektrību,



  un” |
| --- | --- | --- |

Image 31

=

Image 32

Image 33

lasīt šādi:

“

  Image 34

kur:

(...)

| | = | uzraudzības faktors, ko piemēro preču atsauces veidam “k”; ja preču atsauces veids “k” atbilst darījumiem, kas piesaistīti 277.a panta 1. punkta e) apakšpunktā minētajai riska ierobežošanas kopai, izņemot darījumus, kas attiecas uz elektrību,



  darījumiem, kas attiecas uz elektrību,



  un”. |
| --- | --- | --- |

Image 35

=

Image 36

Image 37

| 26. | 79. lappusē, jaunā 280.f panta 2. punktā formulā: |
| --- | --- |

26.

79. lappusē, jaunā 280.f panta 2. punktā formulā:

tekstu:

“

  Image 38

  ”

lasīt šādi:

“

  Image 39

  ”.

| 27. | 81. lappusē jaunā 281. panta 2. punkta i) apakšpunkta i) un ii) punktos: |
| --- | --- |

27.

81. lappusē jaunā 281. panta 2. punkta i) apakšpunkta i) un ii) punktos:

tekstu:

| “i) | darījumiem, kas iekļauti 275. panta 1. punktā minētajās savstarpējo prasījumu ieskaita kopās, MF = 1; |
| --- | --- |

“i)

darījumiem, kas iekļauti 275. panta 1. punktā minētajās savstarpējo prasījumu ieskaita kopās, MF = 1;

| ii) | darījumiem, kas iekļauti 275. panta 2. un 3. punktā minētajās savstarpējo prasījumu ieskaita kopās, MF = 0,42;” |
| --- | --- |

ii)

darījumiem, kas iekļauti 275. panta 2. un 3. punktā minētajās savstarpējo prasījumu ieskaita kopās, MF = 0,42;”

lasīt šādi:

| “i) | darījumiem, kas iekļauti 275. panta 1. punktā minētajās savstarpējo prasījumu ieskaita kopās, TM = 1; |
| --- | --- |

“i)

darījumiem, kas iekļauti 275. panta 1. punktā minētajās savstarpējo prasījumu ieskaita kopās, TM = 1;

| ii) | darījumiem, kas iekļauti 275. panta 2. un 3. punktā minētajās savstarpējo prasījumu ieskaita kopās, TM = 0,42;”. |
| --- | --- |

ii)

darījumiem, kas iekļauti 275. panta 2. un 3. punktā minētajās savstarpējo prasījumu ieskaita kopās, TM = 0,42;”.

| 28. | 89. lappusē, jaunā 325.a panta 2. punkta c) apakšpunktā: |
| --- | --- |

28.

89. lappusē, jaunā 325.a panta 2. punkta c) apakšpunktā:

tekstu:

| “c) | visas pozīcijas vērtē pēc to tirgus vērtībām konkrētajā datumā, izņemot pozīcijas, kas minētas b) apakšpunktā; ja kādas pozīcijas tirgus vērtība konkrētā datumā nav pieejama, iestādes izmanto šīs pozīcijas patieso vērtību minētajā datumā; ja kādas pozīcijas patiesā vērtība un tirgus vērtība konkrētajā datumā nav pieejamas, iestādes izmanto minētās pozīcijas jaunāko tirgus vērtību vai patieso vērtību;” |
| --- | --- |

“c)

visas pozīcijas vērtē pēc to tirgus vērtībām konkrētajā datumā, izņemot pozīcijas, kas minētas b) apakšpunktā; ja kādas pozīcijas tirgus vērtība konkrētā datumā nav pieejama, iestādes izmanto šīs pozīcijas patieso vērtību minētajā datumā; ja kādas pozīcijas patiesā vērtība un tirgus vērtība konkrētajā datumā nav pieejamas, iestādes izmanto minētās pozīcijas jaunāko tirgus vērtību vai patieso vērtību;”

lasīt šādi:

| “c) | visas pozīcijas vērtē pēc to tirgus vērtībām konkrētajā datumā, izņemot pozīcijas, kas minētas b) apakšpunktā; ja kādas tirdzniecības portfeļa pozīcijas tirgus vērtība konkrētā datumā nav pieejama, iestādes izmanto šīs tirdzniecības portfeļa pozīcijas patieso vērtību minētajā datumā; ja kādas tirdzniecības portfeļa pozīcijas patiesā vērtība un tirgus vērtība konkrētajā datumā nav pieejamas, iestādes izmanto minētās pozīcijas jaunāko tirgus vērtību vai patieso vērtību;”. |
| --- | --- |

“c)

visas pozīcijas vērtē pēc to tirgus vērtībām konkrētajā datumā, izņemot pozīcijas, kas minētas b) apakšpunktā; ja kādas tirdzniecības portfeļa pozīcijas tirgus vērtība konkrētā datumā nav pieejama, iestādes izmanto šīs tirdzniecības portfeļa pozīcijas patieso vērtību minētajā datumā; ja kādas tirdzniecības portfeļa pozīcijas patiesā vērtība un tirgus vērtība konkrētajā datumā nav pieejamas, iestādes izmanto minētās pozīcijas jaunāko tirgus vērtību vai patieso vērtību;”.

| 29. | 93. lappusē, jaunā 325.f panta 8. punktā tekstā par definīcijām: |
| --- | --- |

29.

93. lappusē, jaunā 325.f panta 8. punktā tekstā par definīcijām:

tekstu:

“Sb=∑k WSk visiem riska faktoriem kopā “b” Sc=∑k WSk un kopā “c”; ja minētās vērtības attiecībā uz Sb un Sc rada negatīvu skaitli kopējai summai
  Image 40
  , iestāde aprēķina ar riska klasi saistītās delta vai vega risku pašu kapitāla prasības, izmantojot citu specifikāciju, ar ko visiem riska faktoriem grupā b un visiem riska faktoriem kopā “c”.”

lasīt šādi:

“Sb=∑k WSk visiem riska faktoriem kopā “b” un Sc=∑k WSk kopā “c”; ja minētās vērtības attiecībā uz Sb
  un Sc rada negatīvu skaitli kopējai summai
  Image 41
  , iestāde aprēķina ar riska klasi saistītās delta vai vega risku pašu kapitāla prasības, izmantojot alternatīvu specifikāciju, ar ko.”.

| 30. | 100. lappusē, jaunā 325.r panta 4. punktā tekstā par definīcijām: |
| --- | --- |

30.

100. lappusē, jaunā 325.r panta 4. punktā tekstā par definīcijām:

tekstu:

| “Vi (.) | = | instrumenta “i” tirgus vērtība kā riska faktora “k” funkcija; un” |
| --- | --- | --- |

“Vi (.)

=

instrumenta “i” tirgus vērtība kā riska faktora “k” funkcija; un”

lasīt šādi:

| “Vi (.) | = | instrumenta “i” cenu noteikšanas funkcija; un”. |
| --- | --- | --- |

“Vi (.)

=

instrumenta “i” cenu noteikšanas funkcija; un”.

| 31. | 100. lappusē, jaunā 325.r panta 5. punktā tekstā par definīcijām: |
| --- | --- |

31.

100. lappusē, jaunā 325.r panta 5. punktā tekstā par definīcijām:

tekstu:

| “Vi (.) | = | instrumenta “i” tirgus vērtība kā riska faktora “k” funkcija; un” |
| --- | --- | --- |

“Vi (.)

=

instrumenta “i” tirgus vērtība kā riska faktora “k” funkcija; un”

lasīt šādi:

| “Vi (.) | = | instrumenta “i” cenu noteikšanas funkcija; un”. |
| --- | --- | --- |

“Vi (.)

=

instrumenta “i” cenu noteikšanas funkcija; un”.

| 32. | 101. lappusē, jaunā 325.s panta 1. punktā formulā: |
| --- | --- |

32.

101. lappusē, jaunā 325.s panta 1. punktā formulā:

tekstu:

“

  Image 42

  ”,

lasīt šādi:

“

  Image 43

  ”.

| 33. | 104. lappusē, jaunā 325.w panta 1. punktā, tekstā par definīcijām: |
| --- | --- |

33.

104. lappusē, jaunā 325.w panta 1. punktā, tekstā par definīcijām:

tekstu:

| “Vnotional | = | instrumenta nosacītā summa;
  (...) |
| --- | --- | --- |
| Adjustmentlong | = | summa, par kādu atvasinātā instrumenta struktūras dēļ iestādes zaudējumi saistību neizpildes gadījumā palielinātos vai samazinātos attiecībā pret pilnajiem zaudējumiem saistībā ar pamatā esošo instrumentu. Palielinājumu Adjustmentlong mainīgais atspoguļo ar pozitīvu zīmi, samazinājumu – ar negatīvu zīmi.” |

“Vnotional

=

instrumenta nosacītā summa;

(...)

Adjustmentlong

=

summa, par kādu atvasinātā instrumenta struktūras dēļ iestādes zaudējumi saistību neizpildes gadījumā palielinātos vai samazinātos attiecībā pret pilnajiem zaudējumiem saistībā ar pamatā esošo instrumentu. Palielinājumu Adjustmentlong mainīgais atspoguļo ar pozitīvu zīmi, samazinājumu – ar negatīvu zīmi.”

lasīt šādi:

| “Vnotional | = | instrumenta nosacītā summa, no kura izriet riska darījums;
  (...) |
| --- | --- | --- |
| Adjustmentlong | = | ja instruments, no kura izriet riska darījums, ir atvasinātais instruments – summa, par kādu atvasinātā instrumenta struktūras dēļ iestādes zaudējumi saistību neizpildes gadījumā palielinātos vai samazinātos attiecībā pret pilnajiem zaudējumiem saistībā ar pamatā esošo instrumentu; palielinājumu formulā norāda ar pozitīvu zīmi, samazinājumu – ar negatīvu zīmi.” |

“Vnotional

=

instrumenta nosacītā summa, no kura izriet riska darījums;

(...)

Adjustmentlong

=

ja instruments, no kura izriet riska darījums, ir atvasinātais instruments – summa, par kādu atvasinātā instrumenta struktūras dēļ iestādes zaudējumi saistību neizpildes gadījumā palielinātos vai samazinātos attiecībā pret pilnajiem zaudējumiem saistībā ar pamatā esošo instrumentu; palielinājumu formulā norāda ar pozitīvu zīmi, samazinājumu – ar negatīvu zīmi.”

| 34. | 104. lappusē, jaunā 325.w panta 2. punktā, tekstā par definīcijām: |
| --- | --- |

34.

104. lappusē, jaunā 325.w panta 2. punktā, tekstā par definīcijām:

tekstu:

| “Vnotional | = | instrumenta nosacītā summa, ko formulā norāda ar negatīvu zīmi; |
| --- | --- | --- |

“Vnotional

=

instrumenta nosacītā summa, ko formulā norāda ar negatīvu zīmi;

(...)

| Adjustmentshort | = | summa, par kādu atvasinātā instrumenta struktūras dēļ iestādes peļņa saistību neizpildes gadījumā palielinātos vai samazinātos attiecībā pret pilnajiem zaudējumiem saistībā ar pamatā esošo instrumentu. Samazinājumu Adjustmentshort
  mainīgais atspoguļo ar pozitīvu zīmi, un palielinājumu Adjustmentshort
  mainīgais atspoguļo ar negatīvu zīmi.” |
| --- | --- | --- |

Adjustmentshort

=

summa, par kādu atvasinātā instrumenta struktūras dēļ iestādes peļņa saistību neizpildes gadījumā palielinātos vai samazinātos attiecībā pret pilnajiem zaudējumiem saistībā ar pamatā esošo instrumentu. Samazinājumu Adjustmentshort
  mainīgais atspoguļo ar pozitīvu zīmi, un palielinājumu Adjustmentshort
  mainīgais atspoguļo ar negatīvu zīmi.”

lasīt šādi:

| “Vnotional | = | instrumenta nosacītā summa, no kura izriet riska darījums, ko formulā norāda ar negatīvu zīmi;
  (...) |
| --- | --- | --- |
| Adjustmentshort | = | ja instruments, no kura izriet riska darījums, ir atvasinātais instruments – summa, par kādu atvasinātā instrumenta struktūras dēļ iestādes peļņa saistību neizpildes gadījumā palielinātos vai samazinātos attiecībā pret pilnajiem zaudējumiem saistībā ar pamatā esošo instrumentu; samazinājumu formulā norāda ar pozitīvu zīmi, palielinājumu – ar negatīvu zīmi.” |

“Vnotional

=

instrumenta nosacītā summa, no kura izriet riska darījums, ko formulā norāda ar negatīvu zīmi;

(...)

Adjustmentshort

=

ja instruments, no kura izriet riska darījums, ir atvasinātais instruments – summa, par kādu atvasinātā instrumenta struktūras dēļ iestādes peļņa saistību neizpildes gadījumā palielinātos vai samazinātos attiecībā pret pilnajiem zaudējumiem saistībā ar pamatā esošo instrumentu; samazinājumu formulā norāda ar pozitīvu zīmi, palielinājumu – ar negatīvu zīmi.”

| 35. | 104. lappusē, jaunā 325.w panta 4. punktā: |
| --- | --- |

35.

104. lappusē, jaunā 325.w panta 4. punktā:

tekstu:

“4.   Lai veiktu 1. un 2. punktā izklāstītos aprēķinus, nosacītās summas nosaka šādi:

| a) | parāda instrumentu gadījumā nosacītā summa ir parāda instrumenta nominālvērtība; |
| --- | --- |

a)

parāda instrumentu gadījumā nosacītā summa ir parāda instrumenta nominālvērtība;

| b) | tādu atvasināto instrumentu gadījumā, kuru pamatā ir parāda vērtspapīru instrumenti, nosacītā summa ir atvasinātā instrumenta nosacītā summa.” |
| --- | --- |

b)

tādu atvasināto instrumentu gadījumā, kuru pamatā ir parāda vērtspapīru instrumenti, nosacītā summa ir atvasinātā instrumenta nosacītā summa.”

lasīt šādi:

“4.   Lai veiktu 1. un 2. punktā izklāstītos aprēķinus, nosacītās summas nosaka šādi:

| a) | obligāciju gadījumā nosacītā summa ir obligācijas nominālvērtība; |
| --- | --- |

a)

obligāciju gadījumā nosacītā summa ir obligācijas nominālvērtība;

| b) | tāda pārdota pārdošanas iespējas līguma gadījumā, kura pamatā ir obligācijas, nosacītā summa ir iespējas līguma nosacītā summa; tāda nopirkta pirkšanas iespējas līguma gadījumā, kura pamatā ir obligācijas, nosacītā summa ir 0.” |
| --- | --- |

b)

tāda pārdota pārdošanas iespējas līguma gadījumā, kura pamatā ir obligācijas, nosacītā summa ir iespējas līguma nosacītā summa; tāda nopirkta pirkšanas iespējas līguma gadījumā, kura pamatā ir obligācijas, nosacītā summa ir 0.”

| 36. | 104. lappusē, jaunā 325.w panta 5. punktā: |
| --- | --- |

36.

104. lappusē, jaunā 325.w panta 5. punktā:

tekstu:

“5.   Attiecībā uz riska darījumiem ar kapitāla vērtspapīru instrumentiem, iestādes aprēķinot JTD bruto summas, neizmanto formulas, kas minētas 1. un 2. punktā, bet šādas formulas:

| | JTDlong = max {LGD · V + P&Llong + Adjustmentlong; 0} |
| --- | --- |

JTDlong = max {LGD · V + P&Llong + Adjustmentlong; 0}

| | JTDshort = min {LGD · V + P&Lshort + Adjustmentshort; 0} |
| --- | --- |

JTDshort = min {LGD · V + P&Lshort + Adjustmentshort; 0}

kur:

| JTDlong | = | JTD bruto summa garajam riska darījumam; |
| --- | --- | --- |
| JTDshort | = | JTD bruto summa īsajam riska darījumam; un |
| V | = | kapitāla vērtspapīru patiesā vērtība vai – tādu atvasināto instrumentu gadījumā, kuru pamatā ir kapitāla vērtspapīra instrumenti, – pamatā esošā kapitāla vērtspapīra patiesā vērtība.” |

JTDlong

=

JTD bruto summa garajam riska darījumam;

JTDshort

=

JTD bruto summa īsajam riska darījumam; un

V

=

kapitāla vērtspapīru patiesā vērtība vai – tādu atvasināto instrumentu gadījumā, kuru pamatā ir kapitāla vērtspapīra instrumenti, – pamatā esošā kapitāla vērtspapīra patiesā vērtība.”

lasīt šādi:

“5.   Attiecībā uz riska darījumiem ar kapitāla vērtspapīru instrumentiem, iestādes JTD bruto summas aprēķina šādi:

| | JTDlong = max {LGD · Vnotional + P&Llong + Adjustmentlong; 0} |
| --- | --- |

JTDlong = max {LGD · Vnotional + P&Llong + Adjustmentlong; 0}

| | JTDshort = min {LGD · Vnotional + P&Lshort + Adjustmentshort; 0} |
| --- | --- |

JTDshort = min {LGD · Vnotional + P&Lshort + Adjustmentshort; 0}

kur:

| JTDlong | = | JTD bruto summa garajam riska darījumam; |
| --- | --- | --- |
| Vnotional | = | instrumenta nosacītā summa, no kura izriet riska darījums; nosacītā summa ir kapitāla vērtspapīru instrumentu patiesā vērtība naudas kapitāla vērtspapīru instrumentiem; JTDshort
  formulā instrumenta nosacīto summu formulā norāda ar negatīvu zīmi; |
| P&Llong | = | termins, kas koriģē peļņu vai zaudējumus, ko iestāde jau uzskaitījusi saistībā ar izmaiņām tā instrumenta patiesajā vērtībā, kas rada garo riska darījumu; peļņu formulā norāda ar pozitīvu zīmi, zaudējumus – ar negatīvu zīmi; |
| Adjustmentlong | = | summa, par kādu atvasinātā instrumenta struktūras dēļ iestādes zaudējumi saistību neizpildes gadījumā palielinātos vai samazinātos attiecībā pret pilnajiem zaudējumiem saistībā ar pamatā esošo instrumentu; palielinājumu formulā norāda ar pozitīvu zīmi, samazinājumu – ar negatīvu zīmi; |
| JTDshort | = | JTD bruto summa īsajam riska darījumam; |
| P&Lshort | = | termins, kas koriģē peļņu vai zaudējumus, ko iestāde jau uzskaitījusi saistībā ar izmaiņām tā instrumenta patiesajā vērtībā, kas rada īso riska darījumu; peļņu formulā norāda ar pozitīvu zīmi, zaudējumus – ar negatīvu zīmi; un |
| Adjustmentshort | = | summa, par kādu atvasinātā instrumenta struktūras dēļ iestādes peļņa saistību neizpildes gadījumā palielinātos vai samazinātos attiecībā pret pilnajiem zaudējumiem saistībā ar pamatā esošo instrumentu; samazinājumu formulā norāda ar pozitīvu zīmi, palielinājumu – ar negatīvu zīmi.” |

JTDlong

=

JTD bruto summa garajam riska darījumam;

Vnotional

=

instrumenta nosacītā summa, no kura izriet riska darījums; nosacītā summa ir kapitāla vērtspapīru instrumentu patiesā vērtība naudas kapitāla vērtspapīru instrumentiem; JTDshort
  formulā instrumenta nosacīto summu formulā norāda ar negatīvu zīmi;

P&Llong

=

termins, kas koriģē peļņu vai zaudējumus, ko iestāde jau uzskaitījusi saistībā ar izmaiņām tā instrumenta patiesajā vērtībā, kas rada garo riska darījumu; peļņu formulā norāda ar pozitīvu zīmi, zaudējumus – ar negatīvu zīmi;

Adjustmentlong

=

summa, par kādu atvasinātā instrumenta struktūras dēļ iestādes zaudējumi saistību neizpildes gadījumā palielinātos vai samazinātos attiecībā pret pilnajiem zaudējumiem saistībā ar pamatā esošo instrumentu; palielinājumu formulā norāda ar pozitīvu zīmi, samazinājumu – ar negatīvu zīmi;

JTDshort

=

JTD bruto summa īsajam riska darījumam;

P&Lshort

=

termins, kas koriģē peļņu vai zaudējumus, ko iestāde jau uzskaitījusi saistībā ar izmaiņām tā instrumenta patiesajā vērtībā, kas rada īso riska darījumu; peļņu formulā norāda ar pozitīvu zīmi, zaudējumus – ar negatīvu zīmi; un

Adjustmentshort

=

summa, par kādu atvasinātā instrumenta struktūras dēļ iestādes peļņa saistību neizpildes gadījumā palielinātos vai samazinātos attiecībā pret pilnajiem zaudējumiem saistībā ar pamatā esošo instrumentu; samazinājumu formulā norāda ar pozitīvu zīmi, palielinājumu – ar negatīvu zīmi.”

| 37. | 105. lappusē, jaunā 325.w panta 8. punkta pirmās daļas a) apakšpunktā: |
| --- | --- |

37.

105. lappusē, jaunā 325.w panta 8. punkta pirmās daļas a) apakšpunktā:

tekstu:

| “a) | kā iestādēm jāaprēķina JTD summas dažāda veida instrumentiem saskaņā ar šo pantu; ” |
| --- | --- |

“a)

kā iestādēm jāaprēķina JTD summas dažāda veida instrumentiem saskaņā ar šo pantu; ”

JTD

lasīt šādi:

| “a) | kā iestādēm jānosaka komponenti P&Llong
  , P&Lshort
  , Adjustmentlong
  un Adjustmentshort
  , aprēķinot JTD summas dažāda veida instrumentiem saskaņā ar šo pantu;”. |
| --- | --- |

“a)

kā iestādēm jānosaka komponenti P&Llong
  , P&Lshort
  , Adjustmentlong
  un Adjustmentshort
  , aprēķinot JTD summas dažāda veida instrumentiem saskaņā ar šo pantu;”.

P&Llong

P&Lshort

Adjustmentlong

Adjustmentshort

JTD

| 38. | 106. lappusē, jaunā 325.y panta 4. punkta formulā: |
| --- | --- |

38.

106. lappusē, jaunā 325.y panta 4. punkta formulā:

tekstu:

“

  Image 44

  ”

lasīt šādi:

“

  Image 45

  ”.

| 39. | 109. lappusē, jaunā 325.ad panta 3. punkta formulā: |
| --- | --- |

39.

109. lappusē, jaunā 325.ad panta 3. punkta formulā:

tekstu:

“

  Image 46

  ”

lasīt šādi:

“

  Image 47

  ”.

| 40. | 109. lappusē, jaunā 325.ad panta 4. punkta formulā: |
| --- | --- |

40.

109. lappusē, jaunā 325.ad panta 4. punkta formulā:

tekstu:

“

  Image 48

  ”,

lasīt šādi:

“

  Image 49

  ”.

| 41. | 121. lappusē, 325.ay panta 1. punkta ievaddaļā: |
| --- | --- |

41.

121. lappusē, 325.ay panta 1. punkta ievaddaļā:

tekstu:

“1.   Vega riska jutīgumam vispārējam procentu likmju riskam (GIRR) riska klases attiecīgajā kopā korelācijas parametru rkl nosaka šādi:”

lasīt šādi:

“1.   Vega riska jutīgumam vispārējam procentu likmju riskam (GIRR) riska klases attiecīgajā kopā korelācijas parametru ρkl nosaka šādi:”.

| 42. | 124. lappusē, jaunā 325.bb panta 1. punkta ievaddaļā: |
| --- | --- |

42.

124. lappusē, jaunā 325.bb panta 1. punkta ievaddaļā:

tekstu:

“1.   Iestādes aprēķina 325.ba panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto sagaidāmā iztrūkuma riska mēru jebkuram konkrētam datumam “t” un jebkuram konkrētam tirdzniecības pozīciju portfelim, izmantojot šādu formulu:”

lasīt šādi:

“1.   Iestādes aprēķina 325.ba panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto sagaidāmā iztrūkuma riska mēru jebkuram konkrētam datumam “t” un jebkuram konkrētam tirdzniecības pozīciju portfelim un tādu netirdzniecības pozīciju portfelim, kuras ietekmē ārvalstu valūtas risks vai preču risks, izmantojot šādu formulu:”.

| 43. | 125. lappusē, jaunā 325.bc panta 1. punkta c) apakšpunkta ievaddaļā: |
| --- | --- |

43.

125. lappusē, jaunā 325.bc panta 1. punkta c) apakšpunkta ievaddaļā:

tekstu:

| “c) | iestāde daļējo sagaidāmā iztrūkuma mēru laikā “t” konkrētam tirdzniecības pozīciju portfelim aprēķina, izmantojot šādu formulu:




  ” |
| --- | --- |

“c)

iestāde daļējo sagaidāmā iztrūkuma mēru laikā “t” konkrētam tirdzniecības pozīciju portfelim aprēķina, izmantojot šādu formulu:

Image 50

  ”

lasīt šādi:

| “c) | iestādes daļējo sagaidāmā iztrūkuma mēru laikā “t” konkrētam tirdzniecības pozīciju portfelim un tādu netirdzniecības pozīciju portfelim, kuras ietekmē ārvalstu valūtas risks vai preču risks, aprēķina saskaņā ar šādu formulu:




  ”. |
| --- | --- |

“c)

iestādes daļējo sagaidāmā iztrūkuma mēru laikā “t” konkrētam tirdzniecības pozīciju portfelim un tādu netirdzniecības pozīciju portfelim, kuras ietekmē ārvalstu valūtas risks vai preču risks, aprēķina saskaņā ar šādu formulu:

Image 51

  ”.

| 44. | 127. lappusē, jaunā 325.bd panta 4. punkta ievaddaļā: |
| --- | --- |

44.

127. lappusē, jaunā 325.bd panta 4. punkta ievaddaļā:

tekstu:

“4.   Lai aprēķinātu daļējos sagaidāmā iztrūkuma mērus saskaņā ar 325.bc panta 1. punkta c) apakšpunktu, konkrēta modelējamā riska faktora efektīvo likviditātes periodu konkrētai tirdzniecības pozīcijai aprēķina šādi:”

lasīt šādi:

“4.   Lai aprēķinātu daļējos sagaidāmā iztrūkuma mērus saskaņā ar 325.bc panta 1. punkta c) apakšpunktu, konkrēta modelējamā riska faktora efektīvo likviditātes periodu konkrētai tirdzniecības portfeļa pozīcijai vai netirdzniecības portfeļa pozīcijai, kuru ietekmē ārvalstu valūtas risks vai preču risks, aprēķina šādi:”.

| 45. | 148. lappusē, aizvietotā 411. panta 4) punktā: |
| --- | --- |

45.

148. lappusē, aizvietotā 411. panta 4) punktā:

tekstu:

“4.   “noguldījumu brokeris” ir fiziska persona vai sabiedrība, kas kredītiestādēs par maksu izvieto trešo personu noguldījumus, tostarp privātpersonu vai MVU noguldījumus un uzņēmumu noguldījumus, izņemot finanšu iestāžu noguldījumus;”

lasīt šādi:

“4.   “noguldījumu brokeris” ir fiziska persona vai sabiedrība, kas kredītiestādēs par maksu izvieto trešo personu noguldījumus, tostarp privātpersonu vai MVU noguldījumus un uzņēmumu noguldījumus, izņemot finanšu klientu noguldījumus;”.

| 46. | 158. lappusē, jaunā 428.k panta 3. punkta ievaddaļā: |
| --- | --- |

46.

158. lappusē, jaunā 428.k panta 3. punkta ievaddaļā:

tekstu:

“3.   Pieejamā stabilā finansējuma 0 % koeficientu piemēro šādām saistībām:”

lasīt šādi:

“3.   Pieejamā stabilā finansējuma 0 % koeficientu piemēro šādām saistībām un kapitāla posteņiem vai instrumentiem:”.

| 47. | 159. lappusē, jaunā 428.l panta ievaddaļā: |
| --- | --- |

47.

159. lappusē, jaunā 428.l panta ievaddaļā:

tekstu:

“Pieejamā stabilā finansējuma 50 % koeficientu piemēro šādām saistībām:”

lasīt šādi:

“Pieejamā stabilā finansējuma 50 % koeficientu piemēro šādām saistībām un kapitāla posteņiem vai instrumentiem:”.

| 48. | 159. lappusē, jaunā 428.l panta d) punktā: |
| --- | --- |

48.

159. lappusē, jaunā 428.l panta d) punktā:

tekstu:

| “d) | citām saistībām, kuru atlikušais termiņš ir no sešiem mēnešiem un mazāks par vienu gadu, bet kuras nav minētas 428.m, 428.n un 428.o pantā.” |
| --- | --- |

“d)

citām saistībām, kuru atlikušais termiņš ir no sešiem mēnešiem un mazāks par vienu gadu, bet kuras nav minētas 428.m, 428.n un 428.o pantā.”

lasīt šādi:

| “d) | citām saistībām un kapitāla posteņiem vai instrumentiem, kuru atlikušais termiņš ir no sešiem mēnešiem un mazāks par vienu gadu, bet kuras nav minētas 428.m, 428.n un 428.o pantā.”. |
| --- | --- |

“d)

citām saistībām un kapitāla posteņiem vai instrumentiem, kuru atlikušais termiņš ir no sešiem mēnešiem un mazāks par vienu gadu, bet kuras nav minētas 428.m, 428.n un 428.o pantā.”.

| 49. | 169. lappusē, jaunā 428.al panta 3. punkta ievaddaļā: |
| --- | --- |

49.

169. lappusē, jaunā 428.al panta 3. punkta ievaddaļā:

tekstu:

“3.   Šādām saistībām piemēro pieejamā stabilā finansējuma 0 % koeficientu:”

lasīt šādi:

“3.   Šādām saistībām un kapitāla posteņiem vai instrumentiem piemēro pieejamā stabilā finansējuma 0 % koeficientu:”.

| 50. | 169. lappusē, jaunā 428.am panta ievaddaļā: |
| --- | --- |

50.

169. lappusē, jaunā 428.am panta ievaddaļā:

tekstu:

“Pieejamā stabilā finansējuma 50 % koeficientu piemēro šādām saistībām:”

lasīt šādi:

“Pieejamā stabilā finansējuma 50 % koeficientu piemēro šādām saistībām un kapitāla posteņiem vai instrumentiem:”.

| 51. | 169. lappusē, jaunā 428.am panta b) punktā: |
| --- | --- |

51.

169. lappusē, jaunā 428.am panta b) punktā:

tekstu:

| “b) | saistībām, kuru atlikušais termiņš ir mazāks par vienu gadu, kas izriet no darījumiem ar:” |
| --- | --- |

“b)

saistībām, kuru atlikušais termiņš ir mazāks par vienu gadu, kas izriet no darījumiem ar:”

lasīt šādi:

| “b) | saistībām un kapitāla posteņiem vai instrumentiem, kuru atlikušais termiņš ir mazāks par vienu gadu, kas izriet no darījumiem ar:” |
| --- | --- |

“b)

saistībām un kapitāla posteņiem vai instrumentiem, kuru atlikušais termiņš ir mazāks par vienu gadu, kas izriet no darījumiem ar:”

| 52. | 175. lappusē, aizvietotā 429. panta 5. punkta pirmās daļas a) apakšpunktā: |
| --- | --- |

52.

175. lappusē, aizvietotā 429. panta 5. punkta pirmās daļas a) apakšpunktā:

tekstu:

| “a) | atvasinātajam instrumentam, kas tiek uzskatīts par ārpusbilances posteni saskaņā ar 4. punkta d) apakšpunktu, bet ar ko rīkojas kā ar atvasinājumu saskaņā ar piemērojamajiem grāmatvedības regulējumam, piemēro minētajā apakšpunktā noteikto pieeju;” |
| --- | --- |

“a)

atvasinātajam instrumentam, kas tiek uzskatīts par ārpusbilances posteni saskaņā ar 4. punkta d) apakšpunktu, bet ar ko rīkojas kā ar atvasinājumu saskaņā ar piemērojamajiem grāmatvedības regulējumam, piemēro minētajā apakšpunktā noteikto pieeju;”

lasīt šādi:

| “a) | ārpusbilances postenim saskaņā ar 4. punkta d) apakšpunktu, ar ko rīkojas kā ar atvasinājumu saskaņā ar piemērojamo grāmatvedības regulējumu, piemēro minētā punkta b) apakšpunktā noteikto pieeju;”. |
| --- | --- |

“a)

ārpusbilances postenim saskaņā ar 4. punkta d) apakšpunktu, ar ko rīkojas kā ar atvasinājumu saskaņā ar piemērojamo grāmatvedības regulējumu, piemēro minētā punkta b) apakšpunktā noteikto pieeju;”.

| 53. | 176. lappusē, jaunā 429.a panta 1. punkta pirmās daļas d) apakšpunktā: |
| --- | --- |

53.

176. lappusē, jaunā 429.a panta 1. punkta pirmās daļas d) apakšpunktā:

tekstu:

| “d) | ja iestāde ir valsts attīstības kredītiestāde, – riska darījumus, kas izriet no aktīviem, kuri ir prasījumi centrālajām valdībām, reģionālajām pašvaldībām, vietējām pašpārvaldēm vai publiskā sektora struktūrām saistībā ar publiskā sektora ieguldījumiem un attīstību veicinošiem aizdevumiem;” |
| --- | --- |

“d)

ja iestāde ir valsts attīstības kredītiestāde, – riska darījumus, kas izriet no aktīviem, kuri ir prasījumi centrālajām valdībām, reģionālajām pašvaldībām, vietējām pašpārvaldēm vai publiskā sektora struktūrām saistībā ar publiskā sektora ieguldījumiem un attīstību veicinošiem aizdevumiem;”

lasīt šādi:

| “d) | ja iestāde ir valsts attīstības kredītiestāde, – riska darījumus, kas izriet no aktīviem, kuri ir prasījumi centrālajām valdībām, reģionālajām pašvaldībām, vietējām pašpārvaldēm vai publiskā sektora struktūrām saistībā ar publiskā sektora ieguldījumiem, un no attīstību veicinošiem aizdevumiem;”. |
| --- | --- |

“d)

ja iestāde ir valsts attīstības kredītiestāde, – riska darījumus, kas izriet no aktīviem, kuri ir prasījumi centrālajām valdībām, reģionālajām pašvaldībām, vietējām pašpārvaldēm vai publiskā sektora struktūrām saistībā ar publiskā sektora ieguldījumiem, un no attīstību veicinošiem aizdevumiem;”.

| 54. | 178. lappusē, jaunā 429.a panta 2. punkta trešajā daļā: |
| --- | --- |

54.

178. lappusē, jaunā 429.a panta 2. punkta trešajā daļā:

tekstu:

“Pirmās daļas d) un e) apakšpunkta nolūkos un neskarot Savienības valsts atbalsta noteikumus un (...)”

lasīt šādi:

“Šā panta 1. punkta d) un e) apakšpunkta nolūkos un neskarot Savienības valsts atbalsta noteikumus un (...)”.

| 55. | 201. lappusē, jaunā 449.a panta otrajā daļā: |
| --- | --- |

55.

201. lappusē, jaunā 449.a panta otrajā daļā:

tekstu:

“Pirmajā daļā minēto informāciju atklāj reizi gadā par pirmo gadu un reizi divos gados pēc tam.”

lasīt šādi:

“Pirmajā daļā minēto informāciju atklāj reizi gadā par pirmo gadu un divas reizes gadā pēc tam.”

| 56. | 209. lappusē, jaunā 461.a panta pirmajā daļā: |
| --- | --- |

56.

209. lappusē, jaunā 461.a panta pirmajā daļā:

tekstu:

“Regulas 430.b panta 1. punktā noteikto pārskatu sniegšanas prasību nolūkos Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 462. pantu, lai, ņemot vērā izmaiņas starptautiskajos regulatīvajos standartos, grozītu šo regulu, veicot tehniskus pielāgojumus 325.e, 325.g līdz 325.j, 325.p, 325.q, 325.ae, 325.ak, 325.am, 325.ap līdz 325.at, 325.av, 325.ax pantā, un precizētu (...)”

lasīt šādi:

“Regulas 430.b panta 1. punktā noteikto pārskatu sniegšanas prasību nolūkos Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 462. pantu, lai, ņemot vērā izmaiņas starptautiskajos regulatīvajos standartos, grozītu šo regulu, veicot tehniskus pielāgojumus 325.e, 325.g līdz 325.j, 325.p, 325.q, 325.ae, 325.ai, 325.ak, 325.am, 325.ap līdz 325.at, 325.av, 325.ax pantā, un precizētu (...)”.

| 57. | 209. lappusē, aizstātajā 462. pantā: |
| --- | --- |

57.

209. lappusē, aizstātajā 462. pantā:

tekstu:

“(...)

| 2. | Pilnvaras pieņemt 244. panta 6. punktā, 245. panta 6. punktā, 456.–460. pantā un 461.a pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku no 2013. gada 28. jūnija. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 244. panta 6. punktā, 245. panta 6. punktā, 456.–460. pantā un 461.a pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus. |
| --- | --- |

3.

(...)

| 6. | Saskaņā ar 244. panta 6. punktu, 245. panta 6. punktu, 456.–460. pantu un 461.a pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā (...)” |
| --- | --- |

6.

lasīt šādi:

“(...)

| 2. | Pilnvaras pieņemt 244. panta 6. punktā, 245. panta 6. punktā, 456., 457., 459., 460. un 461.a pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku no 2013. gada 28. jūnija. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 244. panta 6. punktā, 245. panta 6. punktā, 456., 457., 459., 460. un 461.a pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus. |
| --- | --- |

3.

(...)

| 6. | Saskaņā ar 244. panta 6. punktu, 245. panta 6. punktu, 456., 457., 459., 460. un 461.a pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā (...)”. |
| --- | --- |

6.

| 58. | 210. lappusē, aizstātā 494. panta 1. punkta ievaddaļā: |
| --- | --- |

58.

210. lappusē, aizstātā 494. panta 1. punkta ievaddaļā:

tekstu:

“1.   Atkāpjoties no 92.a panta, no 2019. gada 27. jūnija līdz 2021. gada 31. decembrim iestādēm, kas noteiktas par noregulējuma struktūrām, kuras ir G-SNI vai G-SNI daļa, vienmēr ir jāizpilda šādas prasības attiecībā uz pašu kapitālu un atbilstīgajām saistībām:”

lasīt šādi:

“1.   Atkāpjoties no 92.a panta, no 2019. gada 27. jūnija līdz 2021. gada 31. decembrim iestādēm, kas noteiktas par noregulējuma struktūrām, kuras ir G-SNI vienības, vienmēr ir jāizpilda šādas prasības attiecībā uz pašu kapitālu un atbilstīgajām saistībām:”.

| 59. | 211. lappusē, jaunā 494.a panta 2. punkta a) apakšpunktā: |
| --- | --- |

59.

211. lappusē, jaunā 494.a panta 2. punkta a) apakšpunktā:

tekstu:

| “a) | regulas 63. panta 1. punktā izklāstītie nosacījumi, izņemot nosacījumu, kas paredz, ka iestāde ir instrumentus emitējusi tieši;” |
| --- | --- |

“a)

regulas 63. panta 1. punktā izklāstītie nosacījumi, izņemot nosacījumu, kas paredz, ka iestāde ir instrumentus emitējusi tieši;”

lasīt šādi:

| “a) | regulas 63. pantā izklāstītie nosacījumi, izņemot nosacījumu, kas paredz, ka iestāde ir instrumentus emitējusi tieši;”. |
| --- | --- |

“a)

regulas 63. pantā izklāstītie nosacījumi, izņemot nosacījumu, kas paredz, ka iestāde ir instrumentus emitējusi tieši;”.

| 60. | 211. lappusē, jaunā 494.b panta 3. punktā: |
| --- | --- |

60.

211. lappusē, jaunā 494.b panta 3. punktā:

tekstu:

“3.   Atkāpjoties no 72.a panta 1. punkta a) apakšpunkta, saistības, kas emitētas pirms 2019. gada 27. jūnija, uzskata par atbilstīgajām saistībām, ja tās atbilst (...)”

lasīt šādi:

“3.   Atkāpjoties no 72.a panta 1. punkta a) apakšpunkta, saistības, kas emitētas pirms 2019. gada 27. jūnija, uzskata par atbilstīgo saistību instrumentiem, ja tie atbilst (...)”.

| 61. | 213. lappusē, aizstātā 500. panta 1. punkta pirmās daļas c) apakšpunktā: |
| --- | --- |

61.

213. lappusē, aizstātā 500. panta 1. punkta pirmās daļas c) apakšpunktā:

tekstu:

| “c) | kopējais apjoms riska darījumiem, kuros netiek pildītas saistības un kuri realizēti kopš pirmās realizācijas dienas saskaņā ar a) apakšpunktā minēto plānu, uz a) un b) apakšpunktā minēto pirmo realizācijas dienu ir pārsniedzis 20 % no visu novēroto saistību kopējā apjoma.” |
| --- | --- |

“c)

kopējais apjoms riska darījumiem, kuros netiek pildītas saistības un kuri realizēti kopš pirmās realizācijas dienas saskaņā ar a) apakšpunktā minēto plānu, uz a) un b) apakšpunktā minēto pirmo realizācijas dienu ir pārsniedzis 20 % no visu novēroto saistību kopējā apjoma.”

lasīt šādi:

| “c) | kopējais apjoms riska darījumiem, kuros netiek pildītas saistības un kuri realizēti kopš pirmās realizācijas dienas saskaņā ar a) apakšpunktā minēto plānu, uz a) un b) apakšpunktā minēto pirmo realizācijas dienu ir pārsniedzis 20 % no visu riska darījumu, kuros netiek pildītas saistības, atlikušā apjoma.” |
| --- | --- |

“c)

kopējais apjoms riska darījumiem, kuros netiek pildītas saistības un kuri realizēti kopš pirmās realizācijas dienas saskaņā ar a) apakšpunktā minēto plānu, uz a) un b) apakšpunktā minēto pirmo realizācijas dienu ir pārsniedzis 20 % no visu riska darījumu, kuros netiek pildītas saistības, atlikušā apjoma.”

| 62. | 213. lappusē, aizstātā 501. panta 1. punkta formulā un tekstā par definīcijām: |
| --- | --- |

62.

213. lappusē, aizstātā 501. panta 1. punkta formulā un tekstā par definīcijām:

tekstu:

“

  Image 52

kur:

(..)

| E* | = | ir kopējā summa, ko MVU vai MVU savstarpēji saistītu klientu grupa ir parādā iestādei, tās meitasuzņēmumiem, tās mātesuzņēmumiem un minēto mātesuzņēmumu citiem meitasuzņēmumiem, ieskaitot jebkurus riska darījumus, kur netiek pildītas saistības, bet neskaitot prasījumus vai iespējamos prasījumus, kuri nodrošināti ar mājokļa hipotēku.” |
| --- | --- | --- |

E*

=

ir kopējā summa, ko MVU vai MVU savstarpēji saistītu klientu grupa ir parādā iestādei, tās meitasuzņēmumiem, tās mātesuzņēmumiem un minēto mātesuzņēmumu citiem meitasuzņēmumiem, ieskaitot jebkurus riska darījumus, kur netiek pildītas saistības, bet neskaitot prasījumus vai iespējamos prasījumus, kuri nodrošināti ar mājokļa hipotēku.”

lasīt šādi:

“

  Image 53

kur:

(..)

| E* | = | ir vai nu: |
| --- | --- | --- |

E*

=

ir vai nu:

| a) | kopējā summa, ko MVU vai MVU savstarpēji saistītu klientu grupa ir parādā iestādei, tās meitasuzņēmumiem, tās mātesuzņēmumiem un minēto mātesuzņēmumu citiem meitasuzņēmumiem, ieskaitot jebkurus riska darījumus, kur netiek pildītas saistības, bet neskaitot prasījumus vai iespējamos prasījumus, kuri nodrošināti ar mājokļa hipotēku; vai |
| --- | --- |

a)

kopējā summa, ko MVU vai MVU savstarpēji saistītu klientu grupa ir parādā iestādei, tās meitasuzņēmumiem, tās mātesuzņēmumiem un minēto mātesuzņēmumu citiem meitasuzņēmumiem, ieskaitot jebkurus riska darījumus, kur netiek pildītas saistības, bet neskaitot prasījumus vai iespējamos prasījumus, kuri nodrošināti ar mājokļa hipotēku; vai

| b) | ja a) apakšpunktā minētā kopējā summa ir 0, tādu prasījumu vai iespējamo prasījumu MVU vai MVU savstarpēji saistītu klientu grupai summa, kuri nodrošināti ar mājokļa hipotēku un kuri ir izslēgti no minētajā apakšpunktā minētās kopējās summas aprēķina.” |
| --- | --- |

b)

ja a) apakšpunktā minētā kopējā summa ir 0, tādu prasījumu vai iespējamo prasījumu MVU vai MVU savstarpēji saistītu klientu grupai summa, kuri nodrošināti ar mājokļa hipotēku un kuri ir izslēgti no minētajā apakšpunktā minētās kopējās summas aprēķina.”

| 63. | 218. lappusē, 510. pantā jaunajā 8. punktā: |
| --- | --- |

63.

218. lappusē, 510. pantā jaunajā 8. punktā:

tekstu:

“8.   Līdz 2025. gada 28. jūnijam nepieciešamā stabilā finansējuma koeficientus, kas piemēroti 428.r panta 1. punkta g) apakšpunktā, 428.s panta 1. punkta c) apakšpunktā un 428.v panta b) punktā minētajos darījumos, palielina attiecīgi no 0 % līdz 10 %, no 5 % līdz 15 % un no 10 % līdz 15 %, ja vien tiesību aktā, kas pieņemts, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, saskaņā ar šā panta 7. punktu, nav noteikts citādi.”;”

lasīt šādi:

“8.   Līdz 2025. gada 28. jūnijam nepieciešamā stabilā finansējuma koeficientus, kas piemēroti 428.r panta 1. punkta g) apakšpunktā, 428.s panta 1. punkta b) apakšpunktā un 428.v panta a) punktā minētajos darījumos, palielina attiecīgi no 0 % līdz 10 %, no 5 % līdz 15 % un no 10 % līdz 15 %, ja vien tiesību aktā, kas pieņemts, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, saskaņā ar šā panta 7. punktu, nav noteikts citādi.”

---

| 11.11.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 398/66 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 398/66

---

Labojums Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2021/955 (2021. gada 27. maijs), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/1156 piemērošanai attiecībā uz veidlapām, veidnēm, procedūrām un tehniskajiem risinājumiem tirdzniecības noteikumu, maksu un nodevu publicēšanai un paziņošanai un precizē informāciju, kura jāpaziņo, lai izveidotu un uzturētu centrālo datubāzi par AIF un PVKIU pārrobežu tirdzniecību, kā arī šādas informācijas paziņošanai izmantojamās veidlapas, veidnes un procedūras

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 211, 2021. gada 15. jūnijs
  )

31. lappusē 1. pantā:

tekstu:

“1. pants

Valsts noteikumu par tirdzniecības prasībām publicēšana

1.   Kompetentās iestādes Regulas (ES) 2019/1156 5. panta 1. punktā minēto informāciju savā tīmekļa vietnē publicē, izmantojot šīs regulas I pielikumā iekļauto veidni.

2.   Kompetentās iestādes pirmajā daļā minēto informāciju publicē vai nu pilnā apmērā savas tīmekļa vietnes īpašā atsevišķā tīmekļa lapā, vai arī atsevišķās tīmekļa lapās, kur attiecīgi izklāsta šajā punktā minēto informāciju par alternatīviem ieguldījumu fondiem (AIF) un pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU).

3.   Kompetentās iestādes, izmantojot šīs regulas II pielikumā iekļautās veidnes, skaidrā, kodolīgā un viegli saprotamā veidā publicē 1. punktā minētās informācijas kopsavilkumus. Minētos kopsavilkumus publicē tajā pašā tīmekļa lapā kā 1. punktā minēto informāciju, vai nu minētās tīmekļa lapas augšpusē, vai tās apakšā.”

lasīt šādi:

“1. pants

Valsts noteikumu par tirdzniecības prasībām publicēšana

1.   Kompetentās iestādes Regulas (ES) 2019/1156 5. panta 1. punktā minēto informāciju savā tīmekļa vietnē publicē, izmantojot šīs regulas I pielikumā iekļauto veidni.

Kompetentās iestādes pirmajā daļā minēto informāciju publicē vai nu pilnā apmērā savas tīmekļa vietnes īpašā atsevišķā tīmekļa lapā, vai arī atsevišķās tīmekļa lapās, kur attiecīgi izklāsta šajā punktā minēto informāciju par alternatīviem ieguldījumu fondiem (AIF) un pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU).

2.   Kompetentās iestādes, izmantojot šīs regulas II pielikumā iekļautās veidnes, skaidrā, kodolīgā un viegli saprotamā veidā publicē 1. punktā minētās informācijas kopsavilkumus. Minētos kopsavilkumus publicē tajā pašā tīmekļa lapā kā 1. punktā minēto informāciju, vai nu minētās tīmekļa lapas augšpusē, vai tās apakšā.”

35. lappusē I pielikumā trešajā atrunā:

tekstu:

“
  Atruna. Turpmāk ir sniegts neizsmeļošs to valsts tiesību aktu saraksts, kuri varētu būt piemērojami, un [kompetentās iestādes nosaukums] neatbild par jebkādiem izlaidumiem minētajā sarakstā. [Kompetentās iestādes nosaukums] neveic no šiem tiesību aktiem izrietošo prasību uzraudzību. Pirms tirgot vai ieguldīt [PVKIU/AIF/PVKIU vai AIF], būtu jānovērtē šo prasību un jebkādu citu juridisko prasību piemērojamība. Ja pastāv šaubas, PVKIU vai AIF tirgotājiem vai ieguldītājiem būtu jāsaņem neatkarīgas konsultācijas par prasībām, kas piemērojamas to individuālajai situācijai.”

lasīt šādi:

“
  Atruna. Šajā veidnē ir sniegts neizsmeļošs to valsts tiesību aktu saraksts, kuri varētu būt piemērojami, un [kompetentās iestādes nosaukums] neatbild par jebkādiem izlaidumiem minētajā sarakstā. [Kompetentās iestādes nosaukums] neveic no šiem tiesību aktiem izrietošo prasību uzraudzību. Pirms tirgot vai ieguldīt [PVKIU/AIF/PVKIU vai AIF], būtu jānovērtē šo prasību un jebkādu citu juridisko prasību piemērojamība. Ja pastāv šaubas, PVKIU vai AIF tirgotājiem vai ieguldītājiem būtu jāsaņem neatkarīgas konsultācijas par prasībām, kas piemērojamas to individuālajai situācijai.”

---

| 11.11.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 398/68 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 398/68

---

Labojums Komisijas Regulā (ES) 2021/1372 (2021. gada 17. augusts), ar ko attiecībā uz aizliegumu lauksaimniecības dzīvniekus, kuri nav atgremotāji, izņemot kažokzvērus, barot ar olbaltumvielām, kas iegūtas no dzīvniekiem, groza Regulas (EK) Nr. 999/2001 IV pielikumu

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 295, 2021. gada 18. augusts
  )

15. lappusē pielikuma 5) punkta a) apakšpunktā Regulas (EK) Nr. 999/2001 IV pielikuma V nodaļas aizvietotās A iedaļas 1. punkta m) un n) apakšpunktā:

tekstu:

| “m) | apstiprināti barības maisījumu ražošanas uzņēmumi, kuri saskaņā ar IV nodaļas G iedaļas b) punktu ražo mājputniem paredzētus barības maisījumus, kas satur no cūkām iegūtas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas; |
| --- | --- |

“m)

apstiprināti barības maisījumu ražošanas uzņēmumi, kuri saskaņā ar IV nodaļas G iedaļas b) punktu ražo mājputniem paredzētus barības maisījumus, kas satur no cūkām iegūtas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas;

| n) | apstiprināti barības maisījumu ražošanas uzņēmumi, kuri saskaņā ar IV nodaļas H iedaļas b) punktu ražo cūkām paredzētus barības maisījumus, kas satur no mājputniem iegūtas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas;” |
| --- | --- |

n)

apstiprināti barības maisījumu ražošanas uzņēmumi, kuri saskaņā ar IV nodaļas H iedaļas b) punktu ražo cūkām paredzētus barības maisījumus, kas satur no mājputniem iegūtas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas;”

lasīt šādi:

| “m) | apstiprināti barības maisījumu ražošanas uzņēmumi, kuri saskaņā ar IV nodaļas G iedaļas d) punktu ražo mājputniem paredzētus barības maisījumus, kas satur no cūkām iegūtas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas; |
| --- | --- |

“m)

apstiprināti barības maisījumu ražošanas uzņēmumi, kuri saskaņā ar IV nodaļas G iedaļas d) punktu ražo mājputniem paredzētus barības maisījumus, kas satur no cūkām iegūtas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas;

| n) | apstiprināti barības maisījumu ražošanas uzņēmumi, kuri saskaņā ar IV nodaļas H iedaļas d) punktu ražo cūkām paredzētus barības maisījumus, kas satur no mājputniem iegūtas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas;”. |
| --- | --- |

n)

apstiprināti barības maisījumu ražošanas uzņēmumi, kuri saskaņā ar IV nodaļas H iedaļas d) punktu ražo cūkām paredzētus barības maisījumus, kas satur no mājputniem iegūtas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas;”.

---

| 11.11.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 398/69 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 398/69

---

Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 168/2013 (2013. gada 15. janvāris) par divu riteņu vai trīs riteņu transportlīdzekļu un kvadriciklu apstiprināšanu un tirgus uzraudzību

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 60, 2013. gada 2. marts
  )

| 1. | 94. lappusē I pielikumā L1e ieraksta 7. punktā: |
| --- | --- |

1.

94. lappusē I pielikumā L1e ieraksta 7. punktā:

tekstu:

| “7) | maksimālā nominālā nepārtrauktā vai lietderīgā jauda (1) ≤ 4 000 kW un” |
| --- | --- |

“7)

maksimālā nominālā nepārtrauktā vai lietderīgā jauda (1) ≤ 4 000 kW un”

1

lasīt šādi:

| “7) | maksimālā nominālā nepārtrauktā vai lietderīgā jauda (1) ≤ 4 000 W un”. |
| --- | --- |

“7)

maksimālā nominālā nepārtrauktā vai lietderīgā jauda (1) ≤ 4 000 W un”.

1

| 2. | 95. lappusē I pielikumā L2e ieraksta 7. punktā: |
| --- | --- |

2.

95. lappusē I pielikumā L2e ieraksta 7. punktā:

tekstu:

| “7) | maksimālā nepārtrauktā nominālā vai lietderīgā jauda (1) ≤ 4 000 kW un” |
| --- | --- |

“7)

maksimālā nepārtrauktā nominālā vai lietderīgā jauda (1) ≤ 4 000 kW un”

1

lasīt šādi:

| “7) | maksimālā nepārtrauktā nominālā vai lietderīgā jauda (1) ≤ 4 000 W un”. |
| --- | --- |

“7)

maksimālā nepārtrauktā nominālā vai lietderīgā jauda (1) ≤ 4 000 W un”.

1

| 3. | 97. lappusē I pielikumā L3e-AxE ieraksta d) punktā: |
| --- | --- |

3.

97. lappusē I pielikumā L3e-AxE ieraksta d) punktā:

tekstu:

| “d) | masa braukšanas kārtībā plus spēkiekārtas akumulatora masa elektrisko vai hibrīda dzinēju gadījumā < 140 kg un” |
| --- | --- |

“d)

masa braukšanas kārtībā plus spēkiekārtas akumulatora masa elektrisko vai hibrīda dzinēju gadījumā < 140 kg un”

lasīt šādi:

| “d) | masa braukšanas kārtībā plus spēkiekārtas akumulatora masa elektrisko vai hibrīda dzinēju gadījumā ≤ 140 kg un”. |
| --- | --- |

“d)

masa braukšanas kārtībā plus spēkiekārtas akumulatora masa elektrisko vai hibrīda dzinēju gadījumā ≤ 140 kg un”.

| 4. | 97. lappusē I pielikumā L3e-AxT ieraksta c) punktā: |
| --- | --- |

4.

97. lappusē I pielikumā L3e-AxT ieraksta c) punktā:

tekstu:

| “c) | degvielas tvertnes tilpums < 4 litri un” |
| --- | --- |

“c)

degvielas tvertnes tilpums < 4 litri un”

lasīt šādi:

| “c) | degvielas tvertnes tilpums ≤ 4 litri un”. |
| --- | --- |

“c)

degvielas tvertnes tilpums ≤ 4 litri un”.

| 5. | 97. lappusē I pielikumā L3e-AxT ieraksta e) punktā: |
| --- | --- |

5.

97. lappusē I pielikumā L3e-AxT ieraksta e) punktā:

tekstu:

| “e) | masa braukšanas kārtībā < 100 kg un” |
| --- | --- |

“e)

masa braukšanas kārtībā < 100 kg un”

lasīt šādi:

| “e) | masa braukšanas kārtībā ≤ 100 kg un”. |
| --- | --- |

“e)

masa braukšanas kārtībā ≤ 100 kg un”.

---