# Uradni list L 354/2021

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 354 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 646. oktober 2021 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 354

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 646. oktober 2021

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Komisije (EU) 2021/1757 z dne 4. decembra 2020 o shemi pomoči SA.38399 – 2019/C (ex 2018/E), ki jo je odobrila Italija – Obdavčitev dohodkov pravnih oseb za pristanišča v Italiji (
  1
  ) | 1 |
| | * | Sklep Evropske centralne banke (EU) 2021/1758 z dne 21. septembra 2021 o spremembi Sklepa ECB/2007/7 o pogojih za sistem TARGET2-ECB (ECB/2021/43) | 29 |
| | | SMERNICE |
| | * | Smernica Evropske centralne banke (EU) 2021/1759 z dne 20. julija 2021 o spremembi Smernice ECB/2012/27 o transevropskem sistemu bruto poravnave v realnem času (TARGET2) (ECB/2021/30) | 45 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

SKLEPI

*

Sklep Komisije (EU) 2021/1757 z dne 4. decembra 2020 o shemi pomoči SA.38399 – 2019/C (ex 2018/E), ki jo je odobrila Italija – Obdavčitev dohodkov pravnih oseb za pristanišča v Italiji (
  1
  )

1

1

*

Sklep Evropske centralne banke (EU) 2021/1758 z dne 21. septembra 2021 o spremembi Sklepa ECB/2007/7 o pogojih za sistem TARGET2-ECB (ECB/2021/43)

29

SMERNICE

*

Smernica Evropske centralne banke (EU) 2021/1759 z dne 20. julija 2021 o spremembi Smernice ECB/2012/27 o transevropskem sistemu bruto poravnave v realnem času (TARGET2) (ECB/2021/30)

45

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

SKLEPI

| 6.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 354/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 354/1

---

SKLEP KOMISIJE (EU) 2021/1757

z dne 4. decembra 2020

o shemi pomoči SA.38399 – 2019/C (ex 2018/E), ki jo je odobrila Italija – Obdavčitev dohodkov pravnih oseb za pristanišča v Italiji

(Besedilo v italijanskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenima določbama (1), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

POSTOPEK

| (1) | Komisija je z dopisom z dne 3. julija 2013 vsem državam članicam poslala izčrpen vprašalnik, da bi zbrala informacije o obdavčitvi dohodkov pravnih oseb za pristanišča in morebitnih drugih oblikah državne pomoči za različne vrste naložb ali delovanja pristanišč. Italijanski organi so poslali odgovore na zgoraj navedeni vprašalnik z dopisom z dne 12. septembra 2013 in dopisom z dne 1. oktobra 2013. Komisija je z dopisoma z dne 24. januarja 2014 in 2. septembra 2014 zahtevala dodatne informacije, ki jih je Italija predložila z dopisi z dne 14. februarja 2014, 11. septembra 2014 in 29. septembra 2014. Italijanski organi so z dopisom z dne 14. novembra 2014 predložili dodatne informacije. Komisija je z dopisom z dne 27. aprila 2017 italijanskim organom poslala dodatno zahtevo za informacije, na katero so ti odgovorili 24. maja 2017. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je z dopisom z dne 3. julija 2013 vsem državam članicam poslala izčrpen vprašalnik, da bi zbrala informacije o obdavčitvi dohodkov pravnih oseb za pristanišča in morebitnih drugih oblikah državne pomoči za različne vrste naložb ali delovanja pristanišč. Italijanski organi so poslali odgovore na zgoraj navedeni vprašalnik z dopisom z dne 12. septembra 2013 in dopisom z dne 1. oktobra 2013. Komisija je z dopisoma z dne 24. januarja 2014 in 2. septembra 2014 zahtevala dodatne informacije, ki jih je Italija predložila z dopisi z dne 14. februarja 2014, 11. septembra 2014 in 29. septembra 2014. Italijanski organi so z dopisom z dne 14. novembra 2014 predložili dodatne informacije. Komisija je z dopisom z dne 27. aprila 2017 italijanskim organom poslala dodatno zahtevo za informacije, na katero so ti odgovorili 24. maja 2017.

| (2) | Komisija je z dopisom z dne 30. aprila 2018 v skladu s členom 21 Uredbe Sveta (EU) 2015/1589 (2) (v nadaljnjem besedilu: postopkovna uredba) obvestila Italijo o svoji predhodni oceni državne pomoči glede na določbe v zvezi z obdavčitvijo dohodkov pravnih oseb za pristanišča in pozvala italijanske organe, naj predložijo svoje pripombe. 22. maja 2018 in 27. junija 2018 so potekala srečanja med Komisijo in italijanskimi organi. Italija je z dopisom z dne 3. julija 2018 odgovorila na dopis Komisije z dne 30. aprila 2018. Dodatne informacije je predložila z dopisom z dne 10. septembra 2018. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je z dopisom z dne 30. aprila 2018 v skladu s členom 21 Uredbe Sveta (EU) 2015/1589 (2) (v nadaljnjem besedilu: postopkovna uredba) obvestila Italijo o svoji predhodni oceni državne pomoči glede na določbe v zvezi z obdavčitvijo dohodkov pravnih oseb za pristanišča in pozvala italijanske organe, naj predložijo svoje pripombe. 22. maja 2018 in 27. junija 2018 so potekala srečanja med Komisijo in italijanskimi organi. Italija je z dopisom z dne 3. julija 2018 odgovorila na dopis Komisije z dne 30. aprila 2018. Dodatne informacije je predložila z dopisom z dne 10. septembra 2018.

2

| (3) | Komisija je 8. januarja 2019 predlagala ustrezne ukrepe v skladu s členom 22 postopkovne uredbe. Komisija je Italijo pozvala, naj sprejme ukrepe, s katerimi bo zagotovila, da bodo organi pristaniškega sistema, ki opravljajo gospodarske dejavnosti, zavezani plačilu davka od dohodkov pravnih oseb na enak način kot druga podjetja. Poleg tega je Komisija pozvala italijanske organe, naj jo v dveh mesecih od prejema predloga pisno obvestijo, da v skladu s členom 23(1) postopkovne uredbe brezpogojno, nedvoumno in v celoti sprejemajo predlog za primerne ukrepe. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 8. januarja 2019 predlagala ustrezne ukrepe v skladu s členom 22 postopkovne uredbe. Komisija je Italijo pozvala, naj sprejme ukrepe, s katerimi bo zagotovila, da bodo organi pristaniškega sistema, ki opravljajo gospodarske dejavnosti, zavezani plačilu davka od dohodkov pravnih oseb na enak način kot druga podjetja. Poleg tega je Komisija pozvala italijanske organe, naj jo v dveh mesecih od prejema predloga pisno obvestijo, da v skladu s členom 23(1) postopkovne uredbe brezpogojno, nedvoumno in v celoti sprejemajo predlog za primerne ukrepe.

| (4) | Italija je z dopisom z dne 7. marca 2019 uradno zavrnila predlog Komisije. 2. aprila 2019 in 7. maja 2019 so potekala nadaljnja srečanja med italijanskimi organi in Komisijo. Na teh srečanjih je Italija ponovila svoje stališče. |
| --- | --- |

(4)

Italija je z dopisom z dne 7. marca 2019 uradno zavrnila predlog Komisije. 2. aprila 2019 in 7. maja 2019 so potekala nadaljnja srečanja med italijanskimi organi in Komisijo. Na teh srečanjih je Italija ponovila svoje stališče.

| (5) | Ker italijanski organi niso sprejeli predloga za primerne ukrepe, se je Komisija z dopisom z dne 15. novembra 2019 odločila, da bo v skladu s členom 23(2) postopkovne uredbe sprožila postopek iz člena 108(2) PDEU. Sklep Komisije o začetku postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije (3). Komisija je Italijo in zainteresirane strani pozvala k predložitvi pripomb. |
| --- | --- |

(5)

Ker italijanski organi niso sprejeli predloga za primerne ukrepe, se je Komisija z dopisom z dne 15. novembra 2019 odločila, da bo v skladu s členom 23(2) postopkovne uredbe sprožila postopek iz člena 108(2) PDEU. Sklep Komisije o začetku postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije (3). Komisija je Italijo in zainteresirane strani pozvala k predložitvi pripomb.

Uradnem listu Evropske unije

3

| (6) | Italija je Komisiji poslala pripombe z dopisom z dne 4. februarja 2020. |
| --- | --- |

(6)

Italija je Komisiji poslala pripombe z dopisom z dne 4. februarja 2020.

| (7) | Komisija je prejela pripombe naslednjih zainteresiranih strani:






  1. | Confetra – Confederazione Generale Italiana dei Trasporti e della Logistica (italijanska splošna zveza za prevoz in logistiko); |
| --- | --- | --- |

(7)

Komisija je prejela pripombe naslednjih zainteresiranih strani:

1.

Confetra – Confederazione Generale Italiana dei Trasporti e della Logistica (italijanska splošna zveza za prevoz in logistiko);

| 2. | Conftrasporto-Confcommercio (zveza združenj za prevoz, pomorski promet in logistiko); |
| --- | --- |

2.

Conftrasporto-Confcommercio (zveza združenj za prevoz, pomorski promet in logistiko);

| 3. | Assoporti (združenje italijanskih pristanišč); |
| --- | --- |

3.

Assoporti (združenje italijanskih pristanišč);

| 4. | Federazione Italiana Lavoratori Trasporti FILT-CGIL, Federazione Italiana Trasporti FIT-CISL, Unione Italiana dei Lavoratori dei Trasporti UILTRASPORTI (italijanska zveza delavcev v prometu FILT-CGIL, italijanska zveza delavcev v prometu FIT-CISL, italijanski sindikat delavcev v prometu UILTRASPORTI); |
| --- | --- |

4.

Federazione Italiana Lavoratori Trasporti FILT-CGIL, Federazione Italiana Trasporti FIT-CISL, Unione Italiana dei Lavoratori dei Trasporti UILTRASPORTI (italijanska zveza delavcev v prometu FILT-CGIL, italijanska zveza delavcev v prometu FIT-CISL, italijanski sindikat delavcev v prometu UILTRASPORTI);

| 5. | Associazione Nazionale Imprese Portuali ANCIP (nacionalno združenje pristaniških podjetij). |
| --- | --- |

5.

Associazione Nazionale Imprese Portuali ANCIP (nacionalno združenje pristaniških podjetij).

| (8) | Komisija je prejela tudi pripombe tako imenovanega mednarodnega začasnega predstavnika Svobodnega tržaškega ozemlja. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je prejela tudi pripombe tako imenovanega mednarodnega začasnega predstavnika Svobodnega tržaškega ozemlja.

| (9) | Komisija je te pripombe posredovala Italiji in ji dala možnost, da v zvezi z njimi predloži svoje pripombe. Italija ni predložila pripomb. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je te pripombe posredovala Italiji in ji dala možnost, da v zvezi z njimi predloži svoje pripombe. Italija ni predložila pripomb.

2.   OPIS PREISKOVANEGA UKREPA IN OZADJE PREISKAVE

OPIS PREISKOVANEGA UKREPA IN OZADJE PREISKAVE

| (10) | Organi pristaniškega sistema v Italiji niso zavezani plačilu davka od dohodka pravnih oseb (IRES). Ta sklep obravnava ukrep oprostitve davka od dohodkov pravnih oseb za organe pristaniškega sistema v Italiji. |
| --- | --- |

(10)

Organi pristaniškega sistema v Italiji niso zavezani plačilu davka od dohodka pravnih oseb (IRES). Ta sklep obravnava ukrep oprostitve davka od dohodkov pravnih oseb za organe pristaniškega sistema v Italiji.

2.1   Organizacija in regulacija pristanišč v Italiji

Organizacija in regulacija pristanišč v Italiji

2.1.1   Zakon št. 84/1994 in ustanovitev organov pristaniškega sistema

Zakon št. 84/1994 in ustanovitev organov pristaniškega sistema

| (11) | Zakon št. 84/1994 (4), kakor je bil spremenjen (v nadaljnjem besedilu: zakon št. 84/1994), ureja pristaniške dejavnosti ter naloge in funkcije organov pristaniškega sistema, pomorskega organa in drugih podjetij, povezanih z dejavnostmi pristanišč. |
| --- | --- |

(11)

Zakon št. 84/1994 (4), kakor je bil spremenjen (v nadaljnjem besedilu: zakon št. 84/1994), ureja pristaniške dejavnosti ter naloge in funkcije organov pristaniškega sistema, pomorskega organa in drugih podjetij, povezanih z dejavnostmi pristanišč.

4

| (12) | Pristanišča, v katerih delujejo organi pristaniškega sistema, so opredeljena kot „pristanišča ali posebna pristaniška območja državnega in mednarodnega gospodarskega pomena“ (pristanišča kategorije II, razreda I in II). |
| --- | --- |

(12)

Pristanišča, v katerih delujejo organi pristaniškega sistema, so opredeljena kot „pristanišča ali posebna pristaniška območja državnega in mednarodnega gospodarskega pomena“ (pristanišča kategorije II, razreda I in II).

| (13) | „Pristanišča ali posebna pristaniška območja državnega in mednarodnega gospodarskega pomena“ (kategorija II, razreda I in II) imajo naslednje funkcije:






  (1) | trgovina in logistika; |
| --- | --- | --- |

(13)

„Pristanišča ali posebna pristaniška območja državnega in mednarodnega gospodarskega pomena“ (kategorija II, razreda I in II) imajo naslednje funkcije:

(1)

trgovina in logistika;

| (2) | industrija in nafta; |
| --- | --- |

(2)

industrija in nafta;

| (3) | potniške storitve, vključno s potniki na križarjenju; |
| --- | --- |

(3)

potniške storitve, vključno s potniki na križarjenju;

| (4) | ribolov; |
| --- | --- |

(4)

ribolov;

| (5) | turizem in prosti čas. |
| --- | --- |

(5)

turizem in prosti čas.

| (14) | Po začetku veljavnosti zakonodajnega odloka št. 169/2016 je bilo v Italiji ustanovljenih 16 organov pristaniškega sistema, ki zajemajo 57 glavnih pristanišč. Pristanišča, ki jih upravljajo organi pristaniškega sistema, so navedena v Prilogi A, ki je sestavni del zakona št. 84/1994. Prilogo A je mogoče spremeniti tako, da se omogoči vključitev pristanišča ali prenos pristanišča pod okrilje drugega organa pristaniškega sistema, pri čemer veljajo določeni pogoji. |
| --- | --- |

(14)

Po začetku veljavnosti zakonodajnega odloka št. 169/2016 je bilo v Italiji ustanovljenih 16 organov pristaniškega sistema, ki zajemajo 57 glavnih pristanišč. Pristanišča, ki jih upravljajo organi pristaniškega sistema, so navedena v Prilogi A, ki je sestavni del zakona št. 84/1994. Prilogo A je mogoče spremeniti tako, da se omogoči vključitev pristanišča ali prenos pristanišča pod okrilje drugega organa pristaniškega sistema, pri čemer veljajo določeni pogoji.

| (15) | V skladu z zakonom št. 84/1994 so organi pristaniškega sistema negospodarski javni subjekti nacionalnega pomena s posebnim pravnim statusom in imajo upravno, organizacijsko, regulativno, proračunsko in finančno avtonomijo. So pod nadzorom ministra za infrastrukturo in promet. Njihov proračun in bilanco stanja mora odobriti minister za infrastrukturo in promet v soglasju z ministrom za gospodarstvo in finance. Revizijo finančnega poslovodenja organov pristaniškega sistema izvede računsko sodišče. |
| --- | --- |

(15)

V skladu z zakonom št. 84/1994 so organi pristaniškega sistema negospodarski javni subjekti nacionalnega pomena s posebnim pravnim statusom in imajo upravno, organizacijsko, regulativno, proračunsko in finančno avtonomijo. So pod nadzorom ministra za infrastrukturo in promet. Njihov proračun in bilanco stanja mora odobriti minister za infrastrukturo in promet v soglasju z ministrom za gospodarstvo in finance. Revizijo finančnega poslovodenja organov pristaniškega sistema izvede računsko sodišče.

| (16) | Organi pristaniškega sistema morajo v skladu z zakonom št. 84/1994 pripraviti program strateškega načrtovanja, v katerem so določeni njihovi razvojni cilji. Spodbujati morajo ukrepe za izboljšanje energijske učinkovitosti in uporabe energije iz obnovljivih virov v pristaniščih ter pripraviti dokument o načrtovanju teh ukrepov. |
| --- | --- |

(16)

Organi pristaniškega sistema morajo v skladu z zakonom št. 84/1994 pripraviti program strateškega načrtovanja, v katerem so določeni njihovi razvojni cilji. Spodbujati morajo ukrepe za izboljšanje energijske učinkovitosti in uporabe energije iz obnovljivih virov v pristaniščih ter pripraviti dokument o načrtovanju teh ukrepov.

| (17) | V skladu z zakonom št. 84/1994 je država odgovorna za izvedbo večjih infrastrukturnih del (gradnja pomorskih kanalov, zaščitnih nasipov, dokov in opremljenih dokov, izkopi in poglabljanje morskega dna) v pristaniščih kategorije II (razreda I in razreda II). Regije, občine ali organi pristaniškega sistema lahko posredujejo z lastnimi sredstvi. Da bi pokrili stroške izvedenih del, lahko organi pristaniškega sistema uvedejo dodatno pristojbino za raztovorjeno in natovorjeno blago ali povečajo znesek koncesijskih dajatev. |
| --- | --- |

(17)

V skladu z zakonom št. 84/1994 je država odgovorna za izvedbo večjih infrastrukturnih del (gradnja pomorskih kanalov, zaščitnih nasipov, dokov in opremljenih dokov, izkopi in poglabljanje morskega dna) v pristaniščih kategorije II (razreda I in razreda II). Regije, občine ali organi pristaniškega sistema lahko posredujejo z lastnimi sredstvi. Da bi pokrili stroške izvedenih del, lahko organi pristaniškega sistema uvedejo dodatno pristojbino za raztovorjeno in natovorjeno blago ali povečajo znesek koncesijskih dajatev.

2.1.2   Naloge organov pristaniškega sistema in pomorskega organa

Naloge organov pristaniškega sistema in pomorskega organa

| (18) | Organi pristaniškega sistema v skladu s členom 6 zakona št. 84/1994 izvajajo naslednje naloge:






  (1) | upravljanje, načrtovanje, usklajevanje, urejanje, spodbujanje in nadzorovanje pristaniških dejavnosti in storitev, dejavnosti v zvezi z dovoljenji in koncesijami iz členov 16 (glej oddelek 2.1.4 spodaj), 17 in 18 (glej oddelek 2.1.5 spodaj) zakona št. 84/1994 ter druge trgovske in industrijske dejavnosti, ki se izvajajo v pristaniščih; |
| --- | --- | --- |

(18)

Organi pristaniškega sistema v skladu s členom 6 zakona št. 84/1994 izvajajo naslednje naloge:

(1)

upravljanje, načrtovanje, usklajevanje, urejanje, spodbujanje in nadzorovanje pristaniških dejavnosti in storitev, dejavnosti v zvezi z dovoljenji in koncesijami iz členov 16 (glej oddelek 2.1.4 spodaj), 17 in 18 (glej oddelek 2.1.5 spodaj) zakona št. 84/1994 ter druge trgovske in industrijske dejavnosti, ki se izvajajo v pristaniščih;

| (2) | redno in izredno vzdrževanje skupnih delov pristaniškega območja, vključno z vzdrževanjem morskega dna; |
| --- | --- |

(2)

redno in izredno vzdrževanje skupnih delov pristaniškega območja, vključno z vzdrževanjem morskega dna;

| (3) | dodeljevanje zagotavljanja storitev splošnega pomena, ki niso tesno povezane s pristaniškimi dejavnostmi iz člena 16 (glej oddelek 2.1.4 spodaj), uporabnikom pristanišč in nadzorovanje zagotavljanja teh storitev; |
| --- | --- |

(3)

dodeljevanje zagotavljanja storitev splošnega pomena, ki niso tesno povezane s pristaniškimi dejavnostmi iz člena 16 (glej oddelek 2.1.4 spodaj), uporabnikom pristanišč in nadzorovanje zagotavljanja teh storitev;

| (4) | usklajevanje upravnih dejavnosti, ki jih izvajajo javni organi in telesa na pristaniškem območju; |
| --- | --- |

(4)

usklajevanje upravnih dejavnosti, ki jih izvajajo javni organi in telesa na pristaniškem območju;

| (5) | izključno upravljanje zemljišč in javnega dobrega ob morju v skladu z določbami zakona št. 84/1994 in predpisi o plovbi; |
| --- | --- |

(5)

izključno upravljanje zemljišč in javnega dobrega ob morju v skladu z določbami zakona št. 84/1994 in predpisi o plovbi;

| (6) | usklajevanje in spodbujanje povezav z logističnimi sistemi zunaj pristanišča in med pristanišči. |
| --- | --- |

(6)

usklajevanje in spodbujanje povezav z logističnimi sistemi zunaj pristanišča in med pristanišči.

| (19) | Pomorski organ je v skladu z zakonom št. 84/1994 odgovoren za policijske in varnostne funkcije, ki jih določajo predpisi o plovbi in posebni zakoni. |
| --- | --- |

(19)

Pomorski organ je v skladu z zakonom št. 84/1994 odgovoren za policijske in varnostne funkcije, ki jih določajo predpisi o plovbi in posebni zakoni.

| (20) | Organi pristaniškega sistema v skladu s členom 6 zakona št. 84/1994 ne smejo, niti neposredno niti prek podjetij, v katera vlagajo, opravljati pristaniških dejavnosti (5) in tesno povezanih dejavnosti. Poleg tega organi pristaniškega sistema ne morejo opravljati tehnično-navtičnih storitev pilotaže, vleke, privezovanja in pretovarjanja. |
| --- | --- |

(20)

Organi pristaniškega sistema v skladu s členom 6 zakona št. 84/1994 ne smejo, niti neposredno niti prek podjetij, v katera vlagajo, opravljati pristaniških dejavnosti (5) in tesno povezanih dejavnosti. Poleg tega organi pristaniškega sistema ne morejo opravljati tehnično-navtičnih storitev pilotaže, vleke, privezovanja in pretovarjanja.

5

| (21) | Ustanovljen bo posvetovalni odbor, ki ga bo sestavljalo pet predstavnikov uslužbencev podjetij, ki delujejo v pristanišču, en predstavnik uslužbencev organov pristaniškega sistema in po en predstavnik vsake od naslednjih kategorij podjetij, ki delujejo v pristanišču: lastniki plovil; industrijska podjetja; družbe iz členov 16 (glej oddelek 2.1.4 spodaj) in 18 (glej oddelek 2.1.5 spodaj); špediterji; mornarji in agenti ter prevozniki, ki delujejo v pristaniškem sektorju. Navedeni odbor bo imel svetovalno funkcijo v zvezi z izdajo, začasnim odvzemom ali odvzemom dovoljenj in koncesij. |
| --- | --- |

(21)

Ustanovljen bo posvetovalni odbor, ki ga bo sestavljalo pet predstavnikov uslužbencev podjetij, ki delujejo v pristanišču, en predstavnik uslužbencev organov pristaniškega sistema in po en predstavnik vsake od naslednjih kategorij podjetij, ki delujejo v pristanišču: lastniki plovil; industrijska podjetja; družbe iz členov 16 (glej oddelek 2.1.4 spodaj) in 18 (glej oddelek 2.1.5 spodaj); špediterji; mornarji in agenti ter prevozniki, ki delujejo v pristaniškem sektorju. Navedeni odbor bo imel svetovalno funkcijo v zvezi z izdajo, začasnim odvzemom ali odvzemom dovoljenj in koncesij.

| (22) | Organi pristaniškega sistema vzpostavijo lastne območne urade, v katerih je generalni sekretar organov pristaniškega sistema ali njegov zastopnik med drugim odgovoren za podeljevanje koncesij za do štiri leta in določitev ustreznih koncesijskih dajatev na podlagi mnenja posvetovalnega in upravnega odbora. |
| --- | --- |

(22)

Organi pristaniškega sistema vzpostavijo lastne območne urade, v katerih je generalni sekretar organov pristaniškega sistema ali njegov zastopnik med drugim odgovoren za podeljevanje koncesij za do štiri leta in določitev ustreznih koncesijskih dajatev na podlagi mnenja posvetovalnega in upravnega odbora.

2.1.3   Finančna sredstva organov pristaniškega sistema

Finančna sredstva organov pristaniškega sistema

| (23) | Prihodke organov pristaniškega sistema sestavljajo:






  (1) | koncesijske dajatve iz člena 18 zakona št. 84/1994 (glej oddelek 2.1.5 spodaj) za območja in doke v državni lasti na pristaniškem območju in znotraj teritorialnih meja; |
| --- | --- | --- |

(23)

Prihodke organov pristaniškega sistema sestavljajo:

(1)

koncesijske dajatve iz člena 18 zakona št. 84/1994 (glej oddelek 2.1.5 spodaj) za območja in doke v državni lasti na pristaniškem območju in znotraj teritorialnih meja;

| (2) | pristojbine za dovoljenje za pristaniške dejavnosti iz člena 16 zakona št. 84/1994 (glej 2.1.4 spodaj); |
| --- | --- |

(2)

pristojbine za dovoljenje za pristaniške dejavnosti iz člena 16 zakona št. 84/1994 (glej 2.1.4 spodaj);

| (3) | pristojbine za sidranje („tassa di ancoraggio“); |
| --- | --- |

(3)

pristojbine za sidranje („tassa di ancoraggio“);

| (4) | pristojbine za raztovorjeno in natovorjeno blago („tassa portuale“); |
| --- | --- |

(4)

pristojbine za raztovorjeno in natovorjeno blago („tassa portuale“);

| (5) | prispevki regij, lokalnih organov in drugih javnih organov; |
| --- | --- |

(5)

prispevki regij, lokalnih organov in drugih javnih organov;

| (6) | drugi prihodki. |
| --- | --- |

(6)

drugi prihodki.

| (24) | Po poročilu italijanskega ministrstva za infrastrukturo in promet so italijanskim pristaniščem v letu 2017 večino prihodka prinesle „pristaniške pristojbine“ (pristojbine za raztovorjeno in natovorjeno blago ter za sidranje, tj. tassa portuale in tassa di ancoraggio) in koncesijske dajatve, ki so predstavljale 53,2 % oziroma 27,1 % poslovnih prihodkov (6). |
| --- | --- |

(24)

Po poročilu italijanskega ministrstva za infrastrukturo in promet so italijanskim pristaniščem v letu 2017 večino prihodka prinesle „pristaniške pristojbine“ (pristojbine za raztovorjeno in natovorjeno blago ter za sidranje, tj. tassa portuale in tassa di ancoraggio) in koncesijske dajatve, ki so predstavljale 53,2 % oziroma 27,1 % poslovnih prihodkov (6).

tassa portuale

tassa di ancoraggio

6

2.1.4   Pristaniške dejavnosti (člen 16 zakona št. 84/1994)

Pristaniške dejavnosti (člen 16 zakona št. 84/1994)

| (25) | Pristaniške dejavnosti so nakladanje, razkladanje, pretovarjanje, skladiščenje, splošni pretok blaga in vse druge dejavnosti, ki se izvajajo na pristaniškem območju. Pristaniške storitve so specialistične, dopolnilne in pomožne storitve v pristaniškem obratovalnem ciklu. Organi pristaniškega sistema lahko te storitve opredelijo s posebnimi predpisi, določenimi v odloku ministra za promet in plovbo. |
| --- | --- |

(25)

Pristaniške dejavnosti so nakladanje, razkladanje, pretovarjanje, skladiščenje, splošni pretok blaga in vse druge dejavnosti, ki se izvajajo na pristaniškem območju. Pristaniške storitve so specialistične, dopolnilne in pomožne storitve v pristaniškem obratovalnem ciklu. Organi pristaniškega sistema lahko te storitve opredelijo s posebnimi predpisi, določenimi v odloku ministra za promet in plovbo.

| (26) | Organi pristaniškega sistema urejajo in nadzorujejo pristaniške dejavnosti in storitve ter uporabo tarif, ki jih vsako podjetje javno objavi, in redno poročajo ministru za promet in plovbo. |
| --- | --- |

(26)

Organi pristaniškega sistema urejajo in nadzorujejo pristaniške dejavnosti in storitve ter uporabo tarif, ki jih vsako podjetje javno objavi, in redno poročajo ministru za promet in plovbo.

| (27) | Za opravljanje pristaniških dejavnosti in storitev za svoj račun ali v imenu tretje osebe je potrebno dovoljenje organov pristaniškega sistema. To dovoljenje zajema opravljanje pristaniških dejavnosti ali ene ali več pristaniških storitev, ki jih je treba opredeliti v samem dovoljenju. |
| --- | --- |

(27)

Za opravljanje pristaniških dejavnosti in storitev za svoj račun ali v imenu tretje osebe je potrebno dovoljenje organov pristaniškega sistema. To dovoljenje zajema opravljanje pristaniških dejavnosti ali ene ali več pristaniških storitev, ki jih je treba opredeliti v samem dovoljenju.

| (28) | Podjetja z dovoljenjem se vpišejo v ločene registre, ki jih vodijo organi pristaniškega sistema, ter so zavezana plačilu letne pristojbine in predložitvi varščine. |
| --- | --- |

(28)

Podjetja z dovoljenjem se vpišejo v ločene registre, ki jih vodijo organi pristaniškega sistema, ter so zavezana plačilu letne pristojbine in predložitvi varščine.

| (29) | Minister za promet in plovbo mora za izdajo dovoljenj z odlokom določiti:






  (1) | osebne, finančne in poklicne zahteve za upravljavce in podjetja, ki so zaprosila za dovoljenje; |
| --- | --- | --- |

(29)

Minister za promet in plovbo mora za izdajo dovoljenj z odlokom določiti:

(1)

osebne, finančne in poklicne zahteve za upravljavce in podjetja, ki so zaprosila za dovoljenje;

| (2) | merila, postopke in roke za izdajo, začasni odvzem in odvzem dovoljenja ter s tem povezane preglede; |
| --- | --- |

(2)

merila, postopke in roke za izdajo, začasni odvzem in odvzem dovoljenja ter s tem povezane preglede;

| (3) | parametre za določanje najnižjih in najvišjih zneskov letnih pristojbin in varščine glede na trajanje in posebne značilnosti dovoljenja, ob upoštevanju obsega naložb in dejavnosti, ki se bodo opravljale. |
| --- | --- |

(3)

parametre za določanje najnižjih in najvišjih zneskov letnih pristojbin in varščine glede na trajanje in posebne značilnosti dovoljenja, ob upoštevanju obsega naložb in dejavnosti, ki se bodo opravljale.

| (30) | Organi pristaniškega sistema morajo javno objaviti tarife za pristaniške dejavnosti. Podjetja, ki prejmejo dovoljenje, morajo organom pristaniškega sistema sporočiti tarife, ki jih nameravajo zaračunavati uporabnikom, in vse nadaljnje spremembe. |
| --- | --- |

(30)

Organi pristaniškega sistema morajo javno objaviti tarife za pristaniške dejavnosti. Podjetja, ki prejmejo dovoljenje, morajo organom pristaniškega sistema sporočiti tarife, ki jih nameravajo zaračunavati uporabnikom, in vse nadaljnje spremembe.

| (31) | Trajanje veljavnosti dovoljenja je povezano z operativnim programom, ki ga predlaga podjetje, oziroma, če je odobreno podjetje tudi imetnik koncesije v smislu člena 18 zakona št. 84/1994 (glej oddelek 2.1.5 spodaj), je enako trajanju veljavnosti same koncesije. Dovoljenje se lahko podaljša v povezavi z novimi operativnimi programi ali po podaljšanju koncesije. |
| --- | --- |

(31)

Trajanje veljavnosti dovoljenja je povezano z operativnim programom, ki ga predlaga podjetje, oziroma, če je odobreno podjetje tudi imetnik koncesije v smislu člena 18 zakona št. 84/1994 (glej oddelek 2.1.5 spodaj), je enako trajanju veljavnosti same koncesije. Dovoljenje se lahko podaljša v povezavi z novimi operativnimi programi ali po podaljšanju koncesije.

| (32) | Organ pristaniškega sistema mora po posvetovanju z lokalnim svetovalnim odborom določiti največje število dovoljenj, ki bodo izdana, pri čemer upošteva operativne zahteve in promet v pristanišču ter v vsakem primeru zagotovi najvišjo raven konkurence v sektorju. |
| --- | --- |

(32)

Organ pristaniškega sistema mora po posvetovanju z lokalnim svetovalnim odborom določiti največje število dovoljenj, ki bodo izdana, pri čemer upošteva operativne zahteve in promet v pristanišču ter v vsakem primeru zagotovi najvišjo raven konkurence v sektorju.

2.1.5   Koncesije za zemljišča in doke (člen 18 zakona št. 84/1994)

Koncesije za zemljišča in doke (člen 18 zakona št. 84/1994)

| (33) | Organi pristaniškega sistema dajo podjetjem iz člena 16 zakona št. 84/1994 koncesijo za zemljišča in doke na pristaniškem območju za opravljanje pristaniških dejavnosti. |
| --- | --- |

(33)

Organi pristaniškega sistema dajo podjetjem iz člena 16 zakona št. 84/1994 koncesijo za zemljišča in doke na pristaniškem območju za opravljanje pristaniških dejavnosti.

| (34) | Koncesije se podelijo na podlagi ustreznih oblik oglaševanja, določenih z odlokom ministra za promet in plovbo v soglasju z ministrom za finance. V tem odloku so navedeni tudi:






  (1) | trajanje veljavnosti koncesije, nadzorna in inšpekcijska pooblastila organov, ki izdajajo koncesije, pogoji za podaljšanje koncesije in podelitev koncesije za infrastrukturo novemu imetniku koncesije; |
| --- | --- | --- |

(34)

Koncesije se podelijo na podlagi ustreznih oblik oglaševanja, določenih z odlokom ministra za promet in plovbo v soglasju z ministrom za finance. V tem odloku so navedeni tudi:

(1)

trajanje veljavnosti koncesije, nadzorna in inšpekcijska pooblastila organov, ki izdajajo koncesije, pogoji za podaljšanje koncesije in podelitev koncesije za infrastrukturo novemu imetniku koncesije;

| (2) | najnižje koncesijske dajatve, ki jih morajo plačati imetniki koncesije. |
| --- | --- |

(2)

najnižje koncesijske dajatve, ki jih morajo plačati imetniki koncesije.

| (35) | Vložniki morajo za pridobitev koncesije:






  (1) | predložiti poslovni načrt, podprt z ustreznimi jamstvi, ki je namenjen povečanju pristaniškega prometa in produktivnosti; |
| --- | --- | --- |

(35)

Vložniki morajo za pridobitev koncesije:

(1)

predložiti poslovni načrt, podprt z ustreznimi jamstvi, ki je namenjen povečanju pristaniškega prometa in produktivnosti;

| (2) | imeti ustrezna tehnična in organizacijska orodja, tudi glede varnosti, s katerimi lahko zadovoljijo potrebe po stalnem in integriranem proizvodnem in obratovalnem ciklu zase in za tretje osebe; |
| --- | --- |

(2)

imeti ustrezna tehnična in organizacijska orodja, tudi glede varnosti, s katerimi lahko zadovoljijo potrebe po stalnem in integriranem proizvodnem in obratovalnem ciklu zase in za tretje osebe;

| (3) | pripraviti kadrovski načrt, ki ustreza poslovnemu načrtu. |
| --- | --- |

(3)

pripraviti kadrovski načrt, ki ustreza poslovnemu načrtu.

| (36) | Imetnik koncesije za državno zemljišče mora v posameznem pristanišču neposredno opravljati dejavnost, za katero je dobil koncesijo. Imetnik koncesije ne more biti hkrati imetnik koncesije za drugo državno območje v istem pristanišču, razen če se dejavnost, za katero se zahteva nova koncesija, razlikuje od dejavnosti, zajete v obstoječih koncesijah na istem državnem območju, in ne more opravljati pristaniških dejavnosti na območjih, ki niso zajeta v koncesiji. |
| --- | --- |

(36)

Imetnik koncesije za državno zemljišče mora v posameznem pristanišču neposredno opravljati dejavnost, za katero je dobil koncesijo. Imetnik koncesije ne more biti hkrati imetnik koncesije za drugo državno območje v istem pristanišču, razen če se dejavnost, za katero se zahteva nova koncesija, razlikuje od dejavnosti, zajete v obstoječih koncesijah na istem državnem območju, in ne more opravljati pristaniških dejavnosti na območjih, ki niso zajeta v koncesiji.

| (37) | Organ pristaniškega sistema mora izvajati letne inšpekcijske preglede, da preveri, ali se izpolnjujejo zahteve, ki so bile izpolnjene ob podelitvi koncesije, in se izvajajo naložbe iz poslovnega načrta. |
| --- | --- |

(37)

Organ pristaniškega sistema mora izvajati letne inšpekcijske preglede, da preveri, ali se izpolnjujejo zahteve, ki so bile izpolnjene ob podelitvi koncesije, in se izvajajo naložbe iz poslovnega načrta.

| (38) | V primeru neupravičenega neizpolnjevanja obveznosti, ki jih je prevzel imetnik koncesije, in ciljev, določenih v poslovnem načrtu, mora organ pristaniškega sistema odvzeti koncesijo. |
| --- | --- |

(38)

V primeru neupravičenega neizpolnjevanja obveznosti, ki jih je prevzel imetnik koncesije, in ciljev, določenih v poslovnem načrtu, mora organ pristaniškega sistema odvzeti koncesijo.

2.2   Sistem obdavčitve dohodkov pravnih oseb v Italiji in oprostitev za organe pristaniškega sistema

Sistem obdavčitve dohodkov pravnih oseb v Italiji in oprostitev za organe pristaniškega sistema

| (39) | Italijanski davek od dohodkov ureja predsedniški odlok št. 917 z dne 22. decembra 1986: Testo Unico delle Imposte sui Redditi (prečiščeno besedilo zakona o davku od dohodkov, „TUIR“) (7). Naslov II TUIR določa pravila za obdavčitev dohodkov pravnih oseb. |
| --- | --- |

(39)

Italijanski davek od dohodkov ureja predsedniški odlok št. 917 z dne 22. decembra 1986: Testo Unico delle Imposte sui Redditi (prečiščeno besedilo zakona o davku od dohodkov, „TUIR“) (7). Naslov II TUIR določa pravila za obdavčitev dohodkov pravnih oseb.

Testo Unico delle Imposte sui Redditi

7

| (40) | Glavni elementi italijanskega davka od dohodkov pravnih oseb (Imposta sul reddito sulle società IRES, „IRES“) so opisani v nadaljevanju (8). |
| --- | --- |

(40)

Glavni elementi italijanskega davka od dohodkov pravnih oseb (Imposta sul reddito sulle società IRES, „IRES“) so opisani v nadaljevanju (8).

Imposta sul reddito sulle società IRES

8

2.2.1   Davčni zavezanci (člena 73 in 74 TUIR)

Davčni zavezanci (člena 73 in 74 TUIR)

| (41) | V skladu s členom 73(1) TUIR so plačilu davka od dohodkov pravnih oseb zavezani naslednji subjekti:






  (1) | delniške družbe in komanditne družbe, družbe z omejeno odgovornostjo, zadruge in vzajemne zavarovalnice, evropske družbe v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 2157/2001 (9) in evropske zadruge v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1435/2003 (10), s sedežem na ozemlju države; |
| --- | --- | --- |

(41)

V skladu s členom 73(1) TUIR so plačilu davka od dohodkov pravnih oseb zavezani naslednji subjekti:

(1)

delniške družbe in komanditne družbe, družbe z omejeno odgovornostjo, zadruge in vzajemne zavarovalnice, evropske družbe v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 2157/2001 (9) in evropske zadruge v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1435/2003 (10), s sedežem na ozemlju države;

9

10

| (2) | javni in zasebni subjekti, razen podjetij, ter skladi s sedežem v državi, katerih izključni ali glavni namen je opravljanje trgovskih dejavnosti; |
| --- | --- |

(2)

javni in zasebni subjekti, razen podjetij, ter skladi s sedežem v državi, katerih izključni ali glavni namen je opravljanje trgovskih dejavnosti;

| (3) | javni in zasebni subjekti, razen podjetij, skladi, katerih izključni ali glavni namen ni opravljanje trgovskih dejavnosti, ter kolektivni naložbeni podjemi za vlaganje prihrankov s sedežem na ozemlju države; |
| --- | --- |

(3)

javni in zasebni subjekti, razen podjetij, skladi, katerih izključni ali glavni namen ni opravljanje trgovskih dejavnosti, ter kolektivni naložbeni podjemi za vlaganje prihrankov s sedežem na ozemlju države;

| (4) | podjetja in ustanove katere koli vrste, vključno s skladi, s pravno osebnostjo ali brez nje, ki nimajo sedeža na ozemlju države. |
| --- | --- |

(4)

podjetja in ustanove katere koli vrste, vključno s skladi, s pravno osebnostjo ali brez nje, ki nimajo sedeža na ozemlju države.

| (42) | Člen 74 TUIR uvaja posebne določbe za državne in javne organe ter opredeljuje dejavnosti, ki se ne štejejo za trgovske dejavnosti. |
| --- | --- |

(42)

Člen 74 TUIR uvaja posebne določbe za državne in javne organe ter opredeljuje dejavnosti, ki se ne štejejo za trgovske dejavnosti.

| (43) | V skladu s členom 74(1) TUIR državni organi in uprave, vključno s tistimi, ki imajo avtonomno ureditev, četudi imajo pravno osebnost, ter občine, konzorciji lokalnih organov, združenj in organov, ki upravljajo skupno lastnino, gorske skupnosti, pokrajine in regije niso zavezani plačilu davka od dohodkov pravnih oseb. V skladu s členom 74(2) TUIR se izvajanje javnih funkcij s strani javnih organov ne šteje za trgovsko dejavnost. |
| --- | --- |

(43)

V skladu s členom 74(1) TUIR državni organi in uprave, vključno s tistimi, ki imajo avtonomno ureditev, četudi imajo pravno osebnost, ter občine, konzorciji lokalnih organov, združenj in organov, ki upravljajo skupno lastnino, gorske skupnosti, pokrajine in regije niso zavezani plačilu davka od dohodkov pravnih oseb. V skladu s členom 74(2) TUIR se izvajanje javnih funkcij s strani javnih organov ne šteje za trgovsko dejavnost.

2.2.2   Obdavčljiv dohodek

Obdavčljiv dohodek

| (44) | Ves dohodek podjetij, ki opravljajo trgovske dejavnosti, se šteje za poslovni prihodek, za katerega se plača davek od dohodkov pravnih oseb (člen 81 TUIR). Davčna osnova je dohodek na svetovni ravni, prikazan v izkazu poslovnega izida, pripravljenem za zadevno poslovno leto v skladu s pravili prava gospodarskih družb in prilagojenim v skladu z davčno zakonodajo, ki se nanaša na poslovni prihodek. |
| --- | --- |

(44)

Ves dohodek podjetij, ki opravljajo trgovske dejavnosti, se šteje za poslovni prihodek, za katerega se plača davek od dohodkov pravnih oseb (člen 81 TUIR). Davčna osnova je dohodek na svetovni ravni, prikazan v izkazu poslovnega izida, pripravljenem za zadevno poslovno leto v skladu s pravili prava gospodarskih družb in prilagojenim v skladu z davčno zakonodajo, ki se nanaša na poslovni prihodek.

| (45) | Obravnava davka od dohodkov pravnih oseb iz nepremičnin je odvisna od vrste nepremičnine. Če se nepremičnina dejansko in izključno uporablja za opravljanje trgovske dejavnosti (ali se zaradi svojih značilnosti lahko uporablja samo za trgovsko dejavnost), se dohodek od nepremičnine šteje za poslovni prihodek. Posledično je tak dohodek vključen v obdavčljiv dohodek podjetja. |
| --- | --- |

(45)

Obravnava davka od dohodkov pravnih oseb iz nepremičnin je odvisna od vrste nepremičnine. Če se nepremičnina dejansko in izključno uporablja za opravljanje trgovske dejavnosti (ali se zaradi svojih značilnosti lahko uporablja samo za trgovsko dejavnost), se dohodek od nepremičnine šteje za poslovni prihodek. Posledično je tak dohodek vključen v obdavčljiv dohodek podjetja.

2.2.3   Davčno obdobje

Davčno obdobje

| (46) | Davčno obdobje za namene davka od dohodkov pravnih oseb je poslovno leto podjetja, kot ga določa zakon ali statut. Če poslovno leto ni tako določeno ali je daljše od dveh let, se za davčno obdobje šteje koledarsko leto (člen 76 TUIR). |
| --- | --- |

(46)

Davčno obdobje za namene davka od dohodkov pravnih oseb je poslovno leto podjetja, kot ga določa zakon ali statut. Če poslovno leto ni tako določeno ali je daljše od dveh let, se za davčno obdobje šteje koledarsko leto (člen 76 TUIR).

2.2.4   Stopnje

Stopnje

| (47) | Stopnja IRES znaša 24 % (člen 77 TUIR) (11). |
| --- | --- |

(47)

Stopnja IRES znaša 24 % (člen 77 TUIR) (11).

11

| (48) | S členom 1(716) zakona št. 160 z dne 27. decembra 2019 je bil uveden nov dodatni davek IRES v višini 3,5 odstotne točke na dohodek iz dejavnosti, ki se opravljajo na podlagi pristaniških dovoljenj in koncesij, izdanih v skladu s členoma 16 in 18 zakona št. 84/1994 (12). To je začasni ukrep, ki bi se moral uporabljati samo za poslovna leta 2019, 2020 in 2021. |
| --- | --- |

(48)

S členom 1(716) zakona št. 160 z dne 27. decembra 2019 je bil uveden nov dodatni davek IRES v višini 3,5 odstotne točke na dohodek iz dejavnosti, ki se opravljajo na podlagi pristaniških dovoljenj in koncesij, izdanih v skladu s členoma 16 in 18 zakona št. 84/1994 (12). To je začasni ukrep, ki bi se moral uporabljati samo za poslovna leta 2019, 2020 in 2021.

12

2.2.5   Obdavčitev organov pristaniškega sistema v Italiji

Obdavčitev organov pristaniškega sistema v Italiji

| (49) | Organi pristaniškega sistema v Italiji niso zavezani plačilu davka od dohodka pravnih oseb (IRES). Ta sklep obravnava ukrep oprostitve davka od dohodkov pravnih oseb za organe pristaniškega sistema v Italiji. Ta oprostitev zlasti temelji na členu 74 TUIR, kot ga razlagajo in uporabljajo italijanski organi. |
| --- | --- |

(49)

Organi pristaniškega sistema v Italiji niso zavezani plačilu davka od dohodka pravnih oseb (IRES). Ta sklep obravnava ukrep oprostitve davka od dohodkov pravnih oseb za organe pristaniškega sistema v Italiji. Ta oprostitev zlasti temelji na členu 74 TUIR, kot ga razlagajo in uporabljajo italijanski organi.

| (50) | V skladu s členom 74 TUIR državni organi in uprave, vključno s tistimi, ki imajo avtonomno ureditev, četudi imajo pravno osebnost, občine, konzorciji lokalnih organov, združenj in organov, ki upravljajo skupno lastnino, gorske skupnosti, pokrajine in regije niso zavezani plačilu davka od dohodkov pravnih oseb. |
| --- | --- |

(50)

V skladu s členom 74 TUIR državni organi in uprave, vključno s tistimi, ki imajo avtonomno ureditev, četudi imajo pravno osebnost, občine, konzorciji lokalnih organov, združenj in organov, ki upravljajo skupno lastnino, gorske skupnosti, pokrajine in regije niso zavezani plačilu davka od dohodkov pravnih oseb.

| (51) | Po mnenju italijanskih organov so organi pristaniškega sistema javni organi, ki imajo izključno upravno funkcijo, zato zanje velja člen 74 TUIR. Po njihovem mnenju bi se v skladu s členom 73 TUIR nasprotno predvidevalo, da zadevni subjekt opravlja trgovske dejavnosti, četudi kot sekundarno dejavnost, in naj se ta zato za organe pristaniškega sistema ne bi uporabljal. |
| --- | --- |

(51)

Po mnenju italijanskih organov so organi pristaniškega sistema javni organi, ki imajo izključno upravno funkcijo, zato zanje velja člen 74 TUIR. Po njihovem mnenju bi se v skladu s členom 73 TUIR nasprotno predvidevalo, da zadevni subjekt opravlja trgovske dejavnosti, četudi kot sekundarno dejavnost, in naj se ta zato za organe pristaniškega sistema ne bi uporabljal.

| (52) | Iz členov 73 in 74, kot ju razlagajo in uporabljajo italijanski organi, izhaja, da so organi pristaniškega sistema v Italiji oproščeni davka od dohodkov pravnih oseb, tudi kadar gre za dohodek, ki izhaja iz izkoriščanja pristaniške infrastrukture. |
| --- | --- |

(52)

Iz členov 73 in 74, kot ju razlagajo in uporabljajo italijanski organi, izhaja, da so organi pristaniškega sistema v Italiji oproščeni davka od dohodkov pravnih oseb, tudi kadar gre za dohodek, ki izhaja iz izkoriščanja pristaniške infrastrukture.

2.3   Razlogi za sprožitev postopka

Razlogi za sprožitev postopka

| (53) | Komisija je 8. januarja 2019 predlagala primerne ukrepe v skladu s členom 22 postopkovne uredbe in pozvala Italijo, naj sprejme ukrepe, s katerimi bi zagotovila, da bi bili organi pristaniškega sistema, ki opravljajo gospodarske dejavnosti, zavezani plačilu davka od dohodkov pravnih oseb na enak način kot druga podjetja. Vendar je Italija je z dopisom z dne 7. marca 2019 uradno zavrnila predlog Komisije, naj sprejme ukrepe, s katerimi bi zagotovila, da bi bili organi pristaniškega sistema, ki opravljajo gospodarske dejavnosti, zavezani plačilu davka od dohodkov pravnih oseb na enak način kot druga podjetja. |
| --- | --- |

(53)

Komisija je 8. januarja 2019 predlagala primerne ukrepe v skladu s členom 22 postopkovne uredbe in pozvala Italijo, naj sprejme ukrepe, s katerimi bi zagotovila, da bi bili organi pristaniškega sistema, ki opravljajo gospodarske dejavnosti, zavezani plačilu davka od dohodkov pravnih oseb na enak način kot druga podjetja. Vendar je Italija je z dopisom z dne 7. marca 2019 uradno zavrnila predlog Komisije, naj sprejme ukrepe, s katerimi bi zagotovila, da bi bili organi pristaniškega sistema, ki opravljajo gospodarske dejavnosti, zavezani plačilu davka od dohodkov pravnih oseb na enak način kot druga podjetja.

| (54) | Ker je Komisija še vedno menila, da oprostitev davka od dohodkov pravnih oseb v korist organom pristaniškega sistema, ki opravljajo gospodarske dejavnosti, pomeni obstoječo shemo državne pomoči in ker je dvomila o združljivosti te sheme pomoči z notranjim trgom, se je odločila, da v skladu s členom 23(2) poslovnika sproži postopek, določen v členu 108(2) PDEU. V tem sklepu je Komisija začasno ugotovila, da oprostitev davka od dohodkov pravnih oseb, ki jo uživajo organi pristaniškega sistema, pomeni obstoječo državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, ki je ni mogoče šteti za združljivo z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(54)

Ker je Komisija še vedno menila, da oprostitev davka od dohodkov pravnih oseb v korist organom pristaniškega sistema, ki opravljajo gospodarske dejavnosti, pomeni obstoječo shemo državne pomoči in ker je dvomila o združljivosti te sheme pomoči z notranjim trgom, se je odločila, da v skladu s členom 23(2) poslovnika sproži postopek, določen v členu 108(2) PDEU. V tem sklepu je Komisija začasno ugotovila, da oprostitev davka od dohodkov pravnih oseb, ki jo uživajo organi pristaniškega sistema, pomeni obstoječo državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, ki je ni mogoče šteti za združljivo z notranjim trgom.

3.   PRIPOMBE ITALIJE IN ZAINTERESIRANIH STRANI

PRIPOMBE ITALIJE IN ZAINTERESIRANIH STRANI

3.1   Splošne pripombe

Splošne pripombe

| (55) | Italija in druge zainteresirane strani trdijo, da so zaradi neobstoja zakonodaje Unije o pristaniščih in skupnega pojmovanja pristaniških organov v pravu Unije države članice pristojne za opredelitev in urejanje narave in funkcij upravnih organov pristanišč, kot je razvidno iz Uredbe (EU) 2017/352 Evropskega parlamenta in Sveta (13). |
| --- | --- |

(55)

Italija in druge zainteresirane strani trdijo, da so zaradi neobstoja zakonodaje Unije o pristaniščih in skupnega pojmovanja pristaniških organov v pravu Unije države članice pristojne za opredelitev in urejanje narave in funkcij upravnih organov pristanišč, kot je razvidno iz Uredbe (EU) 2017/352 Evropskega parlamenta in Sveta (13).

13

| (56) | Menijo, da uporaba načel v sklepih, ki jih je Komisija sprejela v posebnih primerih v drugih državah članicah, za Italijo ni smiselna. Po njihovem mnenju položaj v Italiji ni primerljiv z drugimi državami članicami (14). |
| --- | --- |

(56)

Menijo, da uporaba načel v sklepih, ki jih je Komisija sprejela v posebnih primerih v drugih državah članicah, za Italijo ni smiselna. Po njihovem mnenju položaj v Italiji ni primerljiv z drugimi državami članicami (14).

14

3.2   Podjetja/gospodarske dejavnosti

Podjetja/gospodarske dejavnosti

3.2.1   Negospodarske dejavnosti, ki se opravljajo v javnem interesu

Negospodarske dejavnosti, ki se opravljajo v javnem interesu

| (57) | Po navedbah Italije in v skladu z večino pripomb zainteresiranih strani organi pristaniškega sistema niso podjetja in ne opravljajo gospodarskih dejavnosti (15). Italijanski pravni sistem zahteva, da so organi pristaniškega sistema negospodarski javni organi državnega pomena z upravno, organizacijsko, regulativno, proračunsko in finančno avtonomijo. |
| --- | --- |

(57)

Po navedbah Italije in v skladu z večino pripomb zainteresiranih strani organi pristaniškega sistema niso podjetja in ne opravljajo gospodarskih dejavnosti (15). Italijanski pravni sistem zahteva, da so organi pristaniškega sistema negospodarski javni organi državnega pomena z upravno, organizacijsko, regulativno, proračunsko in finančno avtonomijo.

15

| (58) | Organe pristaniškega sistema nadzoruje ministrstvo za infrastrukturo in promet, poročila o njihovem finančnem poslovodenju pa revidira računsko sodišče na enak način kot za poročila o vseh organov, ki so del javne uprave. Vključeni so na seznam, ki ga je pripravil italijanski statistični inštitut in se uporablja za določitev konsolidiranega finančnega računa države. Organi pristaniškega sistema torej niso le v javni lasti, temveč so dejansko negospodarski javni organi (16). |
| --- | --- |

(58)

Organe pristaniškega sistema nadzoruje ministrstvo za infrastrukturo in promet, poročila o njihovem finančnem poslovodenju pa revidira računsko sodišče na enak način kot za poročila o vseh organov, ki so del javne uprave. Vključeni so na seznam, ki ga je pripravil italijanski statistični inštitut in se uporablja za določitev konsolidiranega finančnega računa države. Organi pristaniškega sistema torej niso le v javni lasti, temveč so dejansko negospodarski javni organi (16).

16

| (59) | Italija in večina zainteresiranih strani ugotavljajo, da organi pristaniškega sistema sami ne opravljajo pristaniških ali tehnično-navtičnih storitev (17). Regulativna pooblastila za tehnično-navtične storitve pilotaže, vleke, privezovanja in pretovarjanja ima pomorski organ, ki je decentralizirana struktura ministrstva za infrastrukturo in promet. Pravila za oddajo naročila za take storitve so določena v italijanskih predpisih o plovbi in izvedbenih predpisih. Tudi drugih dejavnosti, kot sta oskrbovanje z gorivom in zbiranje odpadkov, ne opravljajo sami organi pristaniškega sistema. |
| --- | --- |

(59)

Italija in večina zainteresiranih strani ugotavljajo, da organi pristaniškega sistema sami ne opravljajo pristaniških ali tehnično-navtičnih storitev (17). Regulativna pooblastila za tehnično-navtične storitve pilotaže, vleke, privezovanja in pretovarjanja ima pomorski organ, ki je decentralizirana struktura ministrstva za infrastrukturo in promet. Pravila za oddajo naročila za take storitve so določena v italijanskih predpisih o plovbi in izvedbenih predpisih. Tudi drugih dejavnosti, kot sta oskrbovanje z gorivom in zbiranje odpadkov, ne opravljajo sami organi pristaniškega sistema.

17

| (60) | Po navedbah italijanskih organov in večine zainteresiranih strani organi pristaniškega sistema v javnem interesu omogočajo nediskriminatoren dostop pristaniških storitev do trgov pod pogoji proste konkurence in zagotavljajo, da se z državno lastnino upravlja povsem pregledno in nepristransko (18). Dejavnosti organov pristaniškega sistema, opredeljene v zakonu št. 84/1994, temeljijo na javnem interesu za pravilno delovanje pristaniških območij. |
| --- | --- |

(60)

Po navedbah italijanskih organov in večine zainteresiranih strani organi pristaniškega sistema v javnem interesu omogočajo nediskriminatoren dostop pristaniških storitev do trgov pod pogoji proste konkurence in zagotavljajo, da se z državno lastnino upravlja povsem pregledno in nepristransko (18). Dejavnosti organov pristaniškega sistema, opredeljene v zakonu št. 84/1994, temeljijo na javnem interesu za pravilno delovanje pristaniških območij.

18

3.2.2   Koncesije se ne podeljujejo z namenom ustvarjanja dobička

Koncesije se ne podeljujejo z namenom ustvarjanja dobička

| (61) | Italija in več drugih zainteresiranih strani menijo, da je podelitev pristaniških koncesij s strani organov pristaniškega sistema regulativna dejavnost, namenjena produktivnejši dodelitvi pristaniške infrastrukture v interesu pristaniške skupnosti in uporabnikov pristanišča. Organi pristaniškega sistema zagotavljajo, da so koncesije za uporabo pristaniških območij v javni lasti podeljene z namenom izboljšanja upravljanja pristanišča in vseh z njim povezanih dejavnosti. Koncesije se nikakor ne podeljujejo z namenom ustvarjanja dobička. Postopek ne poteka na konkurenčnem trgu (19). |
| --- | --- |

(61)

Italija in več drugih zainteresiranih strani menijo, da je podelitev pristaniških koncesij s strani organov pristaniškega sistema regulativna dejavnost, namenjena produktivnejši dodelitvi pristaniške infrastrukture v interesu pristaniške skupnosti in uporabnikov pristanišča. Organi pristaniškega sistema zagotavljajo, da so koncesije za uporabo pristaniških območij v javni lasti podeljene z namenom izboljšanja upravljanja pristanišča in vseh z njim povezanih dejavnosti. Koncesije se nikakor ne podeljujejo z namenom ustvarjanja dobička. Postopek ne poteka na konkurenčnem trgu (19).

19

| (62) | Italija in druge zainteresirane strani navajajo, da so imetniki koncesij izbrani v preglednih in nediskriminatornih postopkih (20). Njihova izbira ni nujno odvisna od najboljših možnosti donosa v obliki višjih nadomestil za uporabo zemljišča. Cilj je predvsem povečati uporabnost in vrednost pristaniških območij v javnem interesu. |
| --- | --- |

(62)

Italija in druge zainteresirane strani navajajo, da so imetniki koncesij izbrani v preglednih in nediskriminatornih postopkih (20). Njihova izbira ni nujno odvisna od najboljših možnosti donosa v obliki višjih nadomestil za uporabo zemljišča. Cilj je predvsem povečati uporabnost in vrednost pristaniških območij v javnem interesu.

20

3.2.3   Koncesijske dajatve niso tržne cene

Koncesijske dajatve niso tržne cene

| (63) | Italija in več drugih zainteresiranih strani menijo, da dajatve, ki jih organi pristaniškega sistema zaračunavajo zasebnim podjetjem za podelitev koncesij in dovoljenj za komercialno uporabo osnovne pristaniške infrastrukture in zagotavljanje storitev, ne pomenijo nadomestila za opravljeno storitev ali ponujeno blago. Po njihovem mnenju zadevnih storitev ni mogoče šteti za gospodarske dejavnosti (21). |
| --- | --- |

(63)

Italija in več drugih zainteresiranih strani menijo, da dajatve, ki jih organi pristaniškega sistema zaračunavajo zasebnim podjetjem za podelitev koncesij in dovoljenj za komercialno uporabo osnovne pristaniške infrastrukture in zagotavljanje storitev, ne pomenijo nadomestila za opravljeno storitev ali ponujeno blago. Po njihovem mnenju zadevnih storitev ni mogoče šteti za gospodarske dejavnosti (21).

21

| (64) | Organi pristaniškega sistema podeljujejo koncesije na podlagi preglednih, konkurenčnih in nediskriminatornih postopkov. Postopek dodeljevanja, v katerem je izbran imetnik koncesije, je v celoti ločen od zneska dajatve. Organi pristaniškega sistema so dolžni nadzorovati imetnika koncesije in preverjati, ali spoštuje pogoje koncesije. Opravljajo preverjanja skladnosti in imajo posebna pooblastila za sankcioniranje imetnika koncesije, na primer pooblastilo za odvzem koncesije v primeru neizpolnjevanja obveznosti. Neposredna pogodbena razmerja z lastniki ladij in upravljavci plovil imajo le imetniki koncesij, ne pa tudi organi pristaniškega sistema. |
| --- | --- |

(64)

Organi pristaniškega sistema podeljujejo koncesije na podlagi preglednih, konkurenčnih in nediskriminatornih postopkov. Postopek dodeljevanja, v katerem je izbran imetnik koncesije, je v celoti ločen od zneska dajatve. Organi pristaniškega sistema so dolžni nadzorovati imetnika koncesije in preverjati, ali spoštuje pogoje koncesije. Opravljajo preverjanja skladnosti in imajo posebna pooblastila za sankcioniranje imetnika koncesije, na primer pooblastilo za odvzem koncesije v primeru neizpolnjevanja obveznosti. Neposredna pogodbena razmerja z lastniki ladij in upravljavci plovil imajo le imetniki koncesij, ne pa tudi organi pristaniškega sistema.

| (65) | Glede na pripombe Italije in več drugih zainteresiranih strani obstaja precejšnja razlika med dodelitvijo državne lastnine imetnikom koncesije (kot v primeru Italije) in oddajanjem take lastnine v najem (22). Pravice, ki jih organi pristaniškega sistema podelijo imetniku koncesije, niso tako pomembne kot pravice običajnega najemnika v najemniškem razmerju v tradicionalnih modelih, v katerih so pristanišča najemodajalci. To dokazujejo naslednje posebnosti italijanskega sistema:






  (1) | izključna uporaba javne lastnine s strani imetnika koncesije ne sme biti v nasprotju z javnim interesom; |
| --- | --- | --- |

(65)

Glede na pripombe Italije in več drugih zainteresiranih strani obstaja precejšnja razlika med dodelitvijo državne lastnine imetnikom koncesije (kot v primeru Italije) in oddajanjem take lastnine v najem (22). Pravice, ki jih organi pristaniškega sistema podelijo imetniku koncesije, niso tako pomembne kot pravice običajnega najemnika v najemniškem razmerju v tradicionalnih modelih, v katerih so pristanišča najemodajalci. To dokazujejo naslednje posebnosti italijanskega sistema:

22

(1)

izključna uporaba javne lastnine s strani imetnika koncesije ne sme biti v nasprotju z javnim interesom;

| (2) | organi pristaniškega sistema lahko kadar koli odvzamejo koncesije zaradi posebnih razlogov, povezanih z uporabo morja, ali drugih razlogov v javnem interesu; v takem primeru imetnik koncesije ne bo upravičen do odškodnine; |
| --- | --- |

(2)

organi pristaniškega sistema lahko kadar koli odvzamejo koncesije zaradi posebnih razlogov, povezanih z uporabo morja, ali drugih razlogov v javnem interesu; v takem primeru imetnik koncesije ne bo upravičen do odškodnine;

| (3) | dajatve se pobirajo v skladu z izvršilnimi postopki, podobnimi postopkom v zvezi z davčnimi dolgovi; |
| --- | --- |

(3)

dajatve se pobirajo v skladu z izvršilnimi postopki, podobnimi postopkom v zvezi z davčnimi dolgovi;

| (4) | po izteku koncesij je državna lastnina na voljo organom pristaniškega sistema, vsa izvedena dela ali izboljšave pa ostanejo v lasti države; imetnik koncesije ne bo prejel nobenega plačila ali povračila za taka dela in izboljšave. |
| --- | --- |

(4)

po izteku koncesij je državna lastnina na voljo organom pristaniškega sistema, vsa izvedena dela ali izboljšave pa ostanejo v lasti države; imetnik koncesije ne bo prejel nobenega plačila ali povračila za taka dela in izboljšave.

| (66) | Po navedbah Italije in več zainteresiranih strani koncesijske dajatve, ki jih imetniki koncesije plačujejo organom pristaniškega sistema, zato niso niti najemnine niti tržne cene, saj pogajalske stranke nimajo nobene diskrecijske pravice. Vzpostavljene so z zakonom in imajo značilnosti davka, ki ga imetnik koncesije plača državi prek organov pristaniškega sistema v zameno za dostop do trga za pristaniške gospodarske dejavnosti, zlasti za opravljanje dejavnosti in storitev z uporabo javne dobrine (23). |
| --- | --- |

(66)

Po navedbah Italije in več zainteresiranih strani koncesijske dajatve, ki jih imetniki koncesije plačujejo organom pristaniškega sistema, zato niso niti najemnine niti tržne cene, saj pogajalske stranke nimajo nobene diskrecijske pravice. Vzpostavljene so z zakonom in imajo značilnosti davka, ki ga imetnik koncesije plača državi prek organov pristaniškega sistema v zameno za dostop do trga za pristaniške gospodarske dejavnosti, zlasti za opravljanje dejavnosti in storitev z uporabo javne dobrine (23).

23

| (67) | Iz tega izhaja, da organi pristaniškega sistema ne opravljajo nobene gospodarske dejavnosti, ker ne morejo posredovati pri glavnem elementu gospodarske transakcije, izvedene pod tržnimi pogoji, tj. ceni storitve (24). |
| --- | --- |

(67)

Iz tega izhaja, da organi pristaniškega sistema ne opravljajo nobene gospodarske dejavnosti, ker ne morejo posredovati pri glavnem elementu gospodarske transakcije, izvedene pod tržnimi pogoji, tj. ceni storitve (24).

24

| (68) | Nekatere zainteresirane strani (25) ugotavljajo, da v skladu s sodno prakso Sodišča ni nobene gospodarske dejavnosti, za katero bi bile specifične metode ponujanja določenega blaga ali storitev določene neposredno z zakonom in zato ne temeljijo na ekonomskih ocenah ponudnikov (26). Obstoj komercialne dajatve, ki jo neposredno določi podjetje, ki upravlja infrastrukturo, bi bil torej pogoj za njegovo uvrstitev med podjetja (27). |
| --- | --- |

(68)

Nekatere zainteresirane strani (25) ugotavljajo, da v skladu s sodno prakso Sodišča ni nobene gospodarske dejavnosti, za katero bi bile specifične metode ponujanja določenega blaga ali storitev določene neposredno z zakonom in zato ne temeljijo na ekonomskih ocenah ponudnikov (26). Obstoj komercialne dajatve, ki jo neposredno določi podjetje, ki upravlja infrastrukturo, bi bil torej pogoj za njegovo uvrstitev med podjetja (27).

25

26

27

3.2.4   Gospodarska komponenta koncesijskih dajatev

Gospodarska komponenta koncesijskih dajatev

| (69) | Italija in nekatere zainteresirane strani navajajo, da dejavnosti, ki jih organi pristaniškega sistema opravljajo pri upravljanju pristanišč, nimajo nobenega vpliva na javno dobrino. To pomeni, da čeprav so nekateri elementi dejavnosti organov pristaniškega sistema gospodarske narave, na podlagi tega ni mogoče sklepati, da so organi pristaniškega sistema podjetja (28). Po navedbah Italije sodna praksa Sodišča izključuje možnost, da bi bili organi, ki so bili ustanovljeni in določeni za opravljanje javnih in negospodarskih funkcij in dejavnosti, ki pa hkrati opravljajo nekatere gospodarske dejavnosti, opredeljeni kot podjetja (29). |
| --- | --- |

(69)

Italija in nekatere zainteresirane strani navajajo, da dejavnosti, ki jih organi pristaniškega sistema opravljajo pri upravljanju pristanišč, nimajo nobenega vpliva na javno dobrino. To pomeni, da čeprav so nekateri elementi dejavnosti organov pristaniškega sistema gospodarske narave, na podlagi tega ni mogoče sklepati, da so organi pristaniškega sistema podjetja (28). Po navedbah Italije sodna praksa Sodišča izključuje možnost, da bi bili organi, ki so bili ustanovljeni in določeni za opravljanje javnih in negospodarskih funkcij in dejavnosti, ki pa hkrati opravljajo nekatere gospodarske dejavnosti, opredeljeni kot podjetja (29).

28

29

| (70) | Italija priznava, da dajatve, ki jih plačujejo imetniki koncesij, vključujejo gospodarsko komponento. Dajatve so določene v skladu z merili, določenimi na nacionalni ravni. Vendar se pri dajatvah upoštevajo tudi zaveze imetnika koncesije glede obsega tovora, vrste naložb in obsega prometa. Posledično se lahko osnovna dajatev zniža, na primer ko imetniki koncesij vlagajo v večja infrastrukturna dela ali izvajajo izredno vzdrževanje javnega dobrega, ki spada na področje pristojnosti organov pristaniškega sistema. |
| --- | --- |

(70)

Italija priznava, da dajatve, ki jih plačujejo imetniki koncesij, vključujejo gospodarsko komponento. Dajatve so določene v skladu z merili, določenimi na nacionalni ravni. Vendar se pri dajatvah upoštevajo tudi zaveze imetnika koncesije glede obsega tovora, vrste naložb in obsega prometa. Posledično se lahko osnovna dajatev zniža, na primer ko imetniki koncesij vlagajo v večja infrastrukturna dela ali izvajajo izredno vzdrževanje javnega dobrega, ki spada na področje pristojnosti organov pristaniškega sistema.

| (71) | Po navedbah italijanskih organov so torej koncesijske dajatve sestavljene iz fiksne in spremenljive komponente. Fiksna komponenta je sorazmerna s površino zadevnih območij, pri njej pa se upošteva tudi več drugih parametrov (lokacija in raven infrastrukture zadevnih območij). Spremenljiva komponenta se izračuna na podlagi mehanizmov spodbujanja za doseganje večje produktivnosti, večje energijske in okoljske učinkovitosti ter boljše ravni storitev, zlasti glede prometa in intermodalnega povezovanja pristanišč. Pri parametrih spodbud, ki se uporabljajo pri spremenljivi komponenti koncesijskih dajatev, se običajno upoštevajo obseg prometa v smislu plovil, količin in vrst blaga ter gibanje posebnih kazalnikov trga in kakovosti storitev (povprečni čas skladiščenja blaga v na območjih skladiščenja; raven učinkovitosti pri prehodu na druge načine prevoza; raven energijske in okoljske učinkovitosti celotnega pristaniškega cikla; stopnja produktivnosti na enoto površine pristaniškega območja, ki ga zajema koncesija). |
| --- | --- |

(71)

Po navedbah italijanskih organov so torej koncesijske dajatve sestavljene iz fiksne in spremenljive komponente. Fiksna komponenta je sorazmerna s površino zadevnih območij, pri njej pa se upošteva tudi več drugih parametrov (lokacija in raven infrastrukture zadevnih območij). Spremenljiva komponenta se izračuna na podlagi mehanizmov spodbujanja za doseganje večje produktivnosti, večje energijske in okoljske učinkovitosti ter boljše ravni storitev, zlasti glede prometa in intermodalnega povezovanja pristanišč. Pri parametrih spodbud, ki se uporabljajo pri spremenljivi komponenti koncesijskih dajatev, se običajno upoštevajo obseg prometa v smislu plovil, količin in vrst blaga ter gibanje posebnih kazalnikov trga in kakovosti storitev (povprečni čas skladiščenja blaga v na območjih skladiščenja; raven učinkovitosti pri prehodu na druge načine prevoza; raven energijske in okoljske učinkovitosti celotnega pristaniškega cikla; stopnja produktivnosti na enoto površine pristaniškega območja, ki ga zajema koncesija).

| (72) | Koncesijska dajatev (fiksna in spremenljiva komponenta) torej po eni strani zajema komponento plačila za upravljanje pristanišča in uporabo pristaniške lastnine kot osnovne infrastrukture, ki je negospodarske narave, po drugi strani pa zajema delovanje in uporabo javne lastnine, ki imetnikom koncesije omogoča opravljanje njihovih dejavnosti. |
| --- | --- |

(72)

Koncesijska dajatev (fiksna in spremenljiva komponenta) torej po eni strani zajema komponento plačila za upravljanje pristanišča in uporabo pristaniške lastnine kot osnovne infrastrukture, ki je negospodarske narave, po drugi strani pa zajema delovanje in uporabo javne lastnine, ki imetnikom koncesije omogoča opravljanje njihovih dejavnosti.

| (73) | Italija meni, da je razlikovanje med negospodarskim (fiksna komponenta) in gospodarskim (spremenljiva komponenta) delom koncesijske dajatve posredno potrjeno z Uredbo (EU) 2017/352. Navedena uredba določa, da so lahko v skladu z ekonomsko strategijo pristanišča in njegovo politiko prostorskega načrtovanja pristojbine za pristaniško infrastrukturo različne, da se spodbudi učinkovitejša uporaba pristaniške infrastrukture (30). |
| --- | --- |

(73)

Italija meni, da je razlikovanje med negospodarskim (fiksna komponenta) in gospodarskim (spremenljiva komponenta) delom koncesijske dajatve posredno potrjeno z Uredbo (EU) 2017/352. Navedena uredba določa, da so lahko v skladu z ekonomsko strategijo pristanišča in njegovo politiko prostorskega načrtovanja pristojbine za pristaniško infrastrukturo različne, da se spodbudi učinkovitejša uporaba pristaniške infrastrukture (30).

30

| (74) | Italija meni tudi, da je treba pri ocenjevanju narave koncesijskih dajatev upoštevati dejavnosti, ki jih opravljajo organi pristaniškega sistema kot javni organi, ki upravljajo javno lastnino. Sodna praksa daje smernice, da če javni organ opravlja gospodarsko dejavnost, ki jo je mogoče ločiti od izvajanja prerogativ javne oblasti, ravna glede te dejavnosti kot podjetje. Kadar pa je ta gospodarska dejavnost neločljivo povezana z izvajanjem njegovih prerogativ javne oblasti, so dejavnosti tega organa v celoti povezane z izvajanjem navedenih prerogativ (31). |
| --- | --- |

(74)

Italija meni tudi, da je treba pri ocenjevanju narave koncesijskih dajatev upoštevati dejavnosti, ki jih opravljajo organi pristaniškega sistema kot javni organi, ki upravljajo javno lastnino. Sodna praksa daje smernice, da če javni organ opravlja gospodarsko dejavnost, ki jo je mogoče ločiti od izvajanja prerogativ javne oblasti, ravna glede te dejavnosti kot podjetje. Kadar pa je ta gospodarska dejavnost neločljivo povezana z izvajanjem njegovih prerogativ javne oblasti, so dejavnosti tega organa v celoti povezane z izvajanjem navedenih prerogativ (31).

31

| (75) | V primeru organov pristaniškega sistema so dejavnosti, ki bi lahko imele gospodarski pomen pri upravljanju pristaniške lastnine in bi lahko bile pomembne pri določanju koncesijske dajatve, v vsakem primeru neločljivo povezane z javnimi dejavnostmi, ki jih imajo organi pristaniškega sistema po zakonu, kot so nadzor in upravljanje pristaniške lastnine ter načrtovanje vseh dejavnosti z uporabo pristaniških območij. Koncesijske dajatve, ki jih zaračunavajo organi pristaniškega sistema, se zato ne bi smele šteti za dohodek pravnih oseb. |
| --- | --- |

(75)

V primeru organov pristaniškega sistema so dejavnosti, ki bi lahko imele gospodarski pomen pri upravljanju pristaniške lastnine in bi lahko bile pomembne pri določanju koncesijske dajatve, v vsakem primeru neločljivo povezane z javnimi dejavnostmi, ki jih imajo organi pristaniškega sistema po zakonu, kot so nadzor in upravljanje pristaniške lastnine ter načrtovanje vseh dejavnosti z uporabo pristaniških območij. Koncesijske dajatve, ki jih zaračunavajo organi pristaniškega sistema, se zato ne bi smele šteti za dohodek pravnih oseb.

| (76) | Italija priznava, da je spremenljiva komponenta koncesijske dajatve gospodarske narave in da bi to teoretično upravičevalo njeno vključitev v osnovo za odmero morebitnega davka od dohodka podjetja. |
| --- | --- |

(76)

Italija priznava, da je spremenljiva komponenta koncesijske dajatve gospodarske narave in da bi to teoretično upravičevalo njeno vključitev v osnovo za odmero morebitnega davka od dohodka podjetja.

| (77) | Vendar po njenem mnenju parametri spodbud spremenljive komponente koncesijskih dajatev vplivajo na to, da se izračunani zneski dajatve postopoma zmanjšujejo, ko imetniki koncesije dosežejo gospodarske cilje. Po mnenju Italije to vodi k splošnemu znižanju same koncesijske dajatve. Posledično so prihodki organov pristaniškega sistema v celoti ali skoraj v celoti sestavljeni iz fiksne komponente, ki je omejena na plačilo za upravljavske in regulativne dejavnosti organov pristaniškega sistema. Zato po mnenju Italije organi pristaniškega sistema ne izvajajo nobene gospodarske dejavnosti. |
| --- | --- |

(77)

Vendar po njenem mnenju parametri spodbud spremenljive komponente koncesijskih dajatev vplivajo na to, da se izračunani zneski dajatve postopoma zmanjšujejo, ko imetniki koncesije dosežejo gospodarske cilje. Po mnenju Italije to vodi k splošnemu znižanju same koncesijske dajatve. Posledično so prihodki organov pristaniškega sistema v celoti ali skoraj v celoti sestavljeni iz fiksne komponente, ki je omejena na plačilo za upravljavske in regulativne dejavnosti organov pristaniškega sistema. Zato po mnenju Italije organi pristaniškega sistema ne izvajajo nobene gospodarske dejavnosti.

3.3   Državna sredstva

Državna sredstva

| (78) | Kot so pripomnile nekatere zainteresirane strani, izključitev organov pristaniškega sistema iz obveznosti plačila davka od dohodkov pravnih oseb ne pomeni izgube prihodkov od davkov, saj so organi pristaniškega sistema del države. Zato naj ne bi prišlo do porabe državnih sredstev v obliki fiskalnih ali proračunskih odhodkov (32). |
| --- | --- |

(78)

Kot so pripomnile nekatere zainteresirane strani, izključitev organov pristaniškega sistema iz obveznosti plačila davka od dohodkov pravnih oseb ne pomeni izgube prihodkov od davkov, saj so organi pristaniškega sistema del države. Zato naj ne bi prišlo do porabe državnih sredstev v obliki fiskalnih ali proračunskih odhodkov (32).

32

| (79) | Nekatere zainteresirane strani ugotavljajo tudi, da bi se z zneski, ki bi jih organi pristaniškega sistema plačali državi v primeru obdavčitve njihovega dohodka, sredstva preusmerila stran od organov pristaniškega sistema, zato ne bi bila na voljo za opravljanje njihovih institucionalnih nalog. Nato bi se od države pričakovalo, da bo povečala prispevke za organe pristaniškega sistema. |
| --- | --- |

(79)

Nekatere zainteresirane strani ugotavljajo tudi, da bi se z zneski, ki bi jih organi pristaniškega sistema plačali državi v primeru obdavčitve njihovega dohodka, sredstva preusmerila stran od organov pristaniškega sistema, zato ne bi bila na voljo za opravljanje njihovih institucionalnih nalog. Nato bi se od države pričakovalo, da bo povečala prispevke za organe pristaniškega sistema.

3.4   Selektivnost

Selektivnost

| (80) | Kar zadeva oprostitev davka od dohodkov pravnih oseb (IRES) za organe pristaniškega sistema, Italija in večina zainteresiranih strani navajajo, da uvrstitev organov pristaniškega sistema v kategorijo negospodarskih javnih organov v prečiščenem besedilu italijanskega davčnega zakona TUIR nujno vključuje njihovo oprostitev davka od dohodkov pravnih oseb (33). To naj ne bi bila izjema v sistemu ali poseben ukrep v korist organov pristaniškega sistema, ker je povsem v skladu z načeli italijanskega davčnega sistema (34). |
| --- | --- |

(80)

Kar zadeva oprostitev davka od dohodkov pravnih oseb (IRES) za organe pristaniškega sistema, Italija in večina zainteresiranih strani navajajo, da uvrstitev organov pristaniškega sistema v kategorijo negospodarskih javnih organov v prečiščenem besedilu italijanskega davčnega zakona TUIR nujno vključuje njihovo oprostitev davka od dohodkov pravnih oseb (33). To naj ne bi bila izjema v sistemu ali poseben ukrep v korist organov pristaniškega sistema, ker je povsem v skladu z načeli italijanskega davčnega sistema (34).

33

34

| (81) | Davčni sistem, določen v italijanskem zakonu TUIR, je tudi povsem v skladu z naravo in funkcijami, dodeljenimi organom pristaniškega sistema, saj gre za javne organe, ki so jim dodeljene izključno upravne funkcije, in zato zanje velja člen 74 TUIR. Člen 73 TUIR nasprotno predvideva, da zadevni subjekt opravlja trgovske dejavnosti, četudi kot sekundarno dejavnost, in naj zato ne bi veljal za organe pristaniškega sistema (35). |
| --- | --- |

(81)

Davčni sistem, določen v italijanskem zakonu TUIR, je tudi povsem v skladu z naravo in funkcijami, dodeljenimi organom pristaniškega sistema, saj gre za javne organe, ki so jim dodeljene izključno upravne funkcije, in zato zanje velja člen 74 TUIR. Člen 73 TUIR nasprotno predvideva, da zadevni subjekt opravlja trgovske dejavnosti, četudi kot sekundarno dejavnost, in naj zato ne bi veljal za organe pristaniškega sistema (35).

35

3.5   Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino

Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino

| (82) | Ena zainteresirana stran meni, da ukrep ne vpliva na trgovino in konkurenco, saj v Italiji ni zasebnih pristanišč (36). Organom pristaniškega sistema ni treba spodbujati potencialnih imetnikov koncesij s ponujanjem nizkih ali znižanih koncesijskih dajatev, saj je povpraševanje po dostopu do pristaniških območij večje od ponudbe razpoložljivih območij. |
| --- | --- |

(82)

Ena zainteresirana stran meni, da ukrep ne vpliva na trgovino in konkurenco, saj v Italiji ni zasebnih pristanišč (36). Organom pristaniškega sistema ni treba spodbujati potencialnih imetnikov koncesij s ponujanjem nizkih ali znižanih koncesijskih dajatev, saj je povpraševanje po dostopu do pristaniških območij večje od ponudbe razpoložljivih območij.

36

| (83) | Nekatere zainteresirane strani navajajo tudi, da pristanišča ne tekmujejo z drugimi ponudniki prevoznih storitev, saj različne prometne infrastrukture služijo različnim trgom blaga in prometa ter jih ni mogoče zamenjati. |
| --- | --- |

(83)

Nekatere zainteresirane strani navajajo tudi, da pristanišča ne tekmujejo z drugimi ponudniki prevoznih storitev, saj različne prometne infrastrukture služijo različnim trgom blaga in prometa ter jih ni mogoče zamenjati.

4.   OCENA

OCENA

4.1   Obstoj državne pomoči na podlagi člena 107(1) PDEU

Obstoj državne pomoči na podlagi člena 107(1) PDEU

| (84) | V skladu s členom 107(1) PDEU je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(84)

V skladu s členom 107(1) PDEU je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami.

4.1.1   Prisotnost podjetij

Prisotnost podjetij

4.1.1.1   Pojem podjetja

| (85) | Po ustaljeni sodni praksi pojem podjetja zajema vsak subjekt, ki opravlja gospodarsko dejavnost, ne glede na njegov pravni status in način financiranja (37). Dejstvo, da si subjekt ne prizadeva ustvariti dobička, pri ugotavljanju, ali gre za podjetje ali ne (38), ni odločilno. Tudi dejstvo, da je v javni lasti, ni odločilno. |
| --- | --- |

(85)

Po ustaljeni sodni praksi pojem podjetja zajema vsak subjekt, ki opravlja gospodarsko dejavnost, ne glede na njegov pravni status in način financiranja (37). Dejstvo, da si subjekt ne prizadeva ustvariti dobička, pri ugotavljanju, ali gre za podjetje ali ne (38), ni odločilno. Tudi dejstvo, da je v javni lasti, ni odločilno.

37

38

| (86) | Kot sta pojasnili sodišči Unije, je vsaka dejavnost, ki vključuje ponujanje blaga in storitev na določenem trgu, tj. storitve, ki se običajno opravljajo proti plačilu, gospodarska dejavnost. Bistvena značilnost plačila je v tem, da je nadomestilo za zadevno storitev (39). Tudi nepridobitni subjekti lahko ponujajo blago in storitve na trgu (40). |
| --- | --- |

(86)

Kot sta pojasnili sodišči Unije, je vsaka dejavnost, ki vključuje ponujanje blaga in storitev na določenem trgu, tj. storitve, ki se običajno opravljajo proti plačilu, gospodarska dejavnost. Bistvena značilnost plačila je v tem, da je nadomestilo za zadevno storitev (39). Tudi nepridobitni subjekti lahko ponujajo blago in storitve na trgu (40).

39

40

| (87) | Kar zadeva gradnjo in izkoriščanje javne infrastrukture, sta sodišči Unije pojasnili, da je prihodnja uporaba infrastrukture, tj. ali se ekonomsko izkorišča ali ne, tista, ki določa, ali financiranje gradnje take infrastrukture spada na področje uporabe pravil Unije o državni pomoči ali ne (41). Jasno je, da se komercialna uporaba pristaniške ali letališke infrastrukture in gradnja navedene infrastrukture za tako komercialno uporabo štejeta za gospodarski dejavnosti (42). |
| --- | --- |

(87)

Kar zadeva gradnjo in izkoriščanje javne infrastrukture, sta sodišči Unije pojasnili, da je prihodnja uporaba infrastrukture, tj. ali se ekonomsko izkorišča ali ne, tista, ki določa, ali financiranje gradnje take infrastrukture spada na področje uporabe pravil Unije o državni pomoči ali ne (41). Jasno je, da se komercialna uporaba pristaniške ali letališke infrastrukture in gradnja navedene infrastrukture za tako komercialno uporabo štejeta za gospodarski dejavnosti (42).

41

42

| (88) | V skladu s to sodno prakso je Komisija v vrsti sklepov ugotovila, da se gradnja in komercialna uporaba pristaniške infrastrukture štejeta za gospodarski dejavnosti (43). Na primer, komercialna uporaba pristaniškega ali letališkega terminala na način, da se da na razpolago uporabnikom proti plačilu pristojbine, je gospodarska dejavnost (44). Zato javno financiranje pristaniške infrastrukture daje prednost gospodarski dejavnosti in zanj načeloma veljajo pravila o državni pomoči (45). |
| --- | --- |

(88)

V skladu s to sodno prakso je Komisija v vrsti sklepov ugotovila, da se gradnja in komercialna uporaba pristaniške infrastrukture štejeta za gospodarski dejavnosti (43). Na primer, komercialna uporaba pristaniškega ali letališkega terminala na način, da se da na razpolago uporabnikom proti plačilu pristojbine, je gospodarska dejavnost (44). Zato javno financiranje pristaniške infrastrukture daje prednost gospodarski dejavnosti in zanj načeloma veljajo pravila o državni pomoči (45).

43

44

45

| (89) | Nasprotno pa naložbe za infrastrukturo, ki je potrebna za opravljanje dejavnosti, za katere je odgovorna država v okviru izvajanja svojih javnih pooblastil, niso predmet nadzora državne pomoči (46). Le infrastrukture, ki so del bistvenih funkcij države, so negospodarske narave. |
| --- | --- |

(89)

Nasprotno pa naložbe za infrastrukturo, ki je potrebna za opravljanje dejavnosti, za katere je odgovorna država v okviru izvajanja svojih javnih pooblastil, niso predmet nadzora državne pomoči (46). Le infrastrukture, ki so del bistvenih funkcij države, so negospodarske narave.

46

4.1.1.2   Organi pristaniškega sistema opravljajo gospodarske in negospodarske dejavnosti

| (90) | Italija in večina zainteresiranih strani trdijo, da so organi pristaniškega sistema negospodarski javni organi državnega pomena z upravno, organizacijsko, regulativno, proračunsko in finančno avtonomijo. Po njihovem mnenju organi pristaniškega sistema ne opravljajo gospodarskih dejavnosti in niso podjetja. |
| --- | --- |

(90)

Italija in večina zainteresiranih strani trdijo, da so organi pristaniškega sistema negospodarski javni organi državnega pomena z upravno, organizacijsko, regulativno, proračunsko in finančno avtonomijo. Po njihovem mnenju organi pristaniškega sistema ne opravljajo gospodarskih dejavnosti in niso podjetja.

| (91) | Komisija meni, da opredelitev organov pristaniškega sistema kot negospodarskih javnih organov po italijanski zakonodaji ne zadošča za ugotovitev, da ne gre za podjetja. Za določitev, ali so dejavnosti, ki jih opravljajo organi pristaniškega sistema, dejavnosti podjetja v smislu PDEU, je treba ugotoviti naravo njihovih dejavnosti (47). |
| --- | --- |

(91)

Komisija meni, da opredelitev organov pristaniškega sistema kot negospodarskih javnih organov po italijanski zakonodaji ne zadošča za ugotovitev, da ne gre za podjetja. Za določitev, ali so dejavnosti, ki jih opravljajo organi pristaniškega sistema, dejavnosti podjetja v smislu PDEU, je treba ugotoviti naravo njihovih dejavnosti (47).

47

| (92) | Komisija na podlagi opisa dejavnosti organov pristaniškega sistema (glej oddelke 2.1.2 do 2.1.5) meni, da se omogočanje dostopa do pristanišč proti plačilu (pristojbine za sidranje ter za natovorjeno in raztovorjeno blago), izdaja dovoljenj proti plačilu za opravljanje pristaniških dejavnosti in podeljevanje koncesij proti plačilu štejejo za gospodarske dejavnosti. Komisija zato ugotavlja, da organi pristaniškega sistema opravljajo tako negospodarske kot gospodarske dejavnosti. |
| --- | --- |

(92)

Komisija na podlagi opisa dejavnosti organov pristaniškega sistema (glej oddelke 2.1.2 do 2.1.5) meni, da se omogočanje dostopa do pristanišč proti plačilu (pristojbine za sidranje ter za natovorjeno in raztovorjeno blago), izdaja dovoljenj proti plačilu za opravljanje pristaniških dejavnosti in podeljevanje koncesij proti plačilu štejejo za gospodarske dejavnosti. Komisija zato ugotavlja, da organi pristaniškega sistema opravljajo tako negospodarske kot gospodarske dejavnosti.

| (93) | Komisija ne izpodbija, da se organom pristaniškega sistema lahko zaupa izvajanje nekaterih javnih pooblastil negospodarske narave (na primer varnost in nadzor pomorskega prometa ali nadzor onesnaževanja, ki jih izvajajo sami ali v povezavi z drugimi javnimi organi, kot je pomorski organ) (48). Pri opravljanju teh dejavnosti niso podjetja v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(93)

Komisija ne izpodbija, da se organom pristaniškega sistema lahko zaupa izvajanje nekaterih javnih pooblastil negospodarske narave (na primer varnost in nadzor pomorskega prometa ali nadzor onesnaževanja, ki jih izvajajo sami ali v povezavi z drugimi javnimi organi, kot je pomorski organ) (48). Pri opravljanju teh dejavnosti niso podjetja v smislu člena 107(1) PDEU.

48

| (94) | Vendar dejstvo, da organi pristaniškega sistema pri opravljanju nekaterih dejavnosti izvršujejo pooblastila javnega organa, samo po sebi ne preprečuje, da bi bili opredeljeni kot podjetja (49). |
| --- | --- |

(94)

Vendar dejstvo, da organi pristaniškega sistema pri opravljanju nekaterih dejavnosti izvršujejo pooblastila javnega organa, samo po sebi ne preprečuje, da bi bili opredeljeni kot podjetja (49).

49

| (95) | Organi pristaniškega sistema opravljajo tudi gospodarske dejavnosti. Uporabnikom pristanišč (lastnikom ladij in upravljavcem plovil) zagotavljajo splošno storitev, tako da ladjam omogočajo dostop do pristaniške infrastrukture v zameno za plačilo, ki se običajno imenuje pristaniška pristojbina (pristojbine za raztovorjeno in natovorjeno blago ter za sidranje). Z izdajo dovoljenj in koncesij proti plačilu dajo določeno infrastrukturo ali zemljišča na razpolago podjetjem, ki navedena območja uporabljajo za lastne namene ali za zagotavljanje storitev lastnikom ladij in upravljavcem plovil. |
| --- | --- |

(95)

Organi pristaniškega sistema opravljajo tudi gospodarske dejavnosti. Uporabnikom pristanišč (lastnikom ladij in upravljavcem plovil) zagotavljajo splošno storitev, tako da ladjam omogočajo dostop do pristaniške infrastrukture v zameno za plačilo, ki se običajno imenuje pristaniška pristojbina (pristojbine za raztovorjeno in natovorjeno blago ter za sidranje). Z izdajo dovoljenj in koncesij proti plačilu dajo določeno infrastrukturo ali zemljišča na razpolago podjetjem, ki navedena območja uporabljajo za lastne namene ali za zagotavljanje storitev lastnikom ladij in upravljavcem plovil.

| (96) | Italija in več drugih zainteresiranih strani trdijo, da organi pristaniškega sistema nimajo neposrednih pogodbenih razmerij z lastniki ladij in upravljavci plovil (taka razmerja imajo le imetniki koncesij). Kljub temu Komisija meni, da dejstvo, da imetniki koncesij uporabljajo določena pristaniška zemljišča in infrastrukturo za zagotavljanje storitev lastnikom ladij in upravljavcem plovil, ne izključuje tega, da so nekatere dejavnosti, ki jih opravljajo organi pristaniškega sistema, na primer oddajanje pristaniškega zemljišča in infrastrukture v najem tretjim podjetjem, prav tako gospodarske narave (50). |
| --- | --- |

(96)

Italija in več drugih zainteresiranih strani trdijo, da organi pristaniškega sistema nimajo neposrednih pogodbenih razmerij z lastniki ladij in upravljavci plovil (taka razmerja imajo le imetniki koncesij). Kljub temu Komisija meni, da dejstvo, da imetniki koncesij uporabljajo določena pristaniška zemljišča in infrastrukturo za zagotavljanje storitev lastnikom ladij in upravljavcem plovil, ne izključuje tega, da so nekatere dejavnosti, ki jih opravljajo organi pristaniškega sistema, na primer oddajanje pristaniškega zemljišča in infrastrukture v najem tretjim podjetjem, prav tako gospodarske narave (50).

50

| (97) | To stališče je v skladu s stališčem, ki ga je Komisija zavzela v več zadevah, ki vključujejo državno pomoč za italijanske organe pristaniškega sistema (51). Poleg tega je Komisija v zadevah v zvezi z oprostitvijo davka od dohodkov pravnih oseb za pristanišča v Belgiji in Franciji jasno navedla, da je oddajanje javne dobrine proti plačilu gospodarska dejavnost (52). Splošno sodišče je potrdilo to stališče (53). |
| --- | --- |

(97)

To stališče je v skladu s stališčem, ki ga je Komisija zavzela v več zadevah, ki vključujejo državno pomoč za italijanske organe pristaniškega sistema (51). Poleg tega je Komisija v zadevah v zvezi z oprostitvijo davka od dohodkov pravnih oseb za pristanišča v Belgiji in Franciji jasno navedla, da je oddajanje javne dobrine proti plačilu gospodarska dejavnost (52). Splošno sodišče je potrdilo to stališče (53).

51

52

53

| (98) | Skratka, organ pristaniškega sistema bo obravnavan kot podjetje, če – in kolikor – dejansko opravlja eno ali več gospodarskih dejavnosti (54). Organi pristaniškega sistema lastnikom ladij in upravljavcem plovil omogočijo dostop do pristaniške infrastrukture v zameno za plačilo (in sicer za pristojbine za raztovorjeno in natovorjeno blago ter za sidranje). Podeljujejo dovoljenja za pristaniške dejavnosti proti plačilu (pristojbine za dovoljenje) in oddajajo javno dobrino v najem proti plačilu (koncesijske dajatve). Te dejavnosti se štejejo za gospodarske dejavnosti. Komisija zato meni, da so organi pristaniškega sistema podjetja v povezavi z gospodarskimi dejavnostmi, ki jih opravljajo. |
| --- | --- |

(98)

Skratka, organ pristaniškega sistema bo obravnavan kot podjetje, če – in kolikor – dejansko opravlja eno ali več gospodarskih dejavnosti (54). Organi pristaniškega sistema lastnikom ladij in upravljavcem plovil omogočijo dostop do pristaniške infrastrukture v zameno za plačilo (in sicer za pristojbine za raztovorjeno in natovorjeno blago ter za sidranje). Podeljujejo dovoljenja za pristaniške dejavnosti proti plačilu (pristojbine za dovoljenje) in oddajajo javno dobrino v najem proti plačilu (koncesijske dajatve). Te dejavnosti se štejejo za gospodarske dejavnosti. Komisija zato meni, da so organi pristaniškega sistema podjetja v povezavi z gospodarskimi dejavnostmi, ki jih opravljajo.

54

4.1.1.3   Odsotnost pridobitnega namena ne zadostuje za izključitev uvrstitve med podjetja

| (99) | Italija in več zainteresiranih strani trdijo, da organi pristaniškega sistema ne sledijo tržni logiki in si ne prizadevajo za povečanje dobička. V zvezi s tem želi Komisija poudariti, da dejstvo, da se blago ali storitve ponujajo na nepridobitni osnovi, ne preprečuje, da bi bil subjekt, ki na trgu opravlja te dejavnosti, opredeljen kot podjetje (55). |
| --- | --- |

(99)

Italija in več zainteresiranih strani trdijo, da organi pristaniškega sistema ne sledijo tržni logiki in si ne prizadevajo za povečanje dobička. V zvezi s tem želi Komisija poudariti, da dejstvo, da se blago ali storitve ponujajo na nepridobitni osnovi, ne preprečuje, da bi bil subjekt, ki na trgu opravlja te dejavnosti, opredeljen kot podjetje (55).

55

| (100) | Komisija ugotavlja, da ne niti Italija ne zainteresirane strani ne trdijo, da so pristojbine, ki jih zaračunavajo organi pristaniškega sistema, zgolj simbolične ali nepovezane s stroški opravljenih storitev. Komisija ugotavlja tudi, da pristaniške pristojbine (in sicer pristojbine za raztovorjeno in natovorjeno blago ter za sidranje), pristojbine za dovoljenje in koncesijske dajatve predstavljajo največji del prihodka organov pristaniškega sistema. Po poročilu italijanskega ministrstva za infrastrukturo in promet so pristaniške pristojbine (pristojbine za raztovorjeno in natovorjeno blago in pristojbine za sidranje) leta 2017 predstavljale 53,2 %, koncesijske dajatve pa 27,1 % prihodkov organov pristaniškega sistema (56). |
| --- | --- |

(100)

Komisija ugotavlja, da ne niti Italija ne zainteresirane strani ne trdijo, da so pristojbine, ki jih zaračunavajo organi pristaniškega sistema, zgolj simbolične ali nepovezane s stroški opravljenih storitev. Komisija ugotavlja tudi, da pristaniške pristojbine (in sicer pristojbine za raztovorjeno in natovorjeno blago ter za sidranje), pristojbine za dovoljenje in koncesijske dajatve predstavljajo največji del prihodka organov pristaniškega sistema. Po poročilu italijanskega ministrstva za infrastrukturo in promet so pristaniške pristojbine (pristojbine za raztovorjeno in natovorjeno blago in pristojbine za sidranje) leta 2017 predstavljale 53,2 %, koncesijske dajatve pa 27,1 % prihodkov organov pristaniškega sistema (56).

56

4.1.1.4   Določitev pristojbin z zakonom ne izključuje obstoja gospodarske dejavnosti

| (101) | Italija in več zainteresiranih strani trdijo, da pristojbine za koncesije in dovoljenja, ki jih organi pristaniškega sistema podeljujejo zasebnim podjetjem za komercialno uporabo osnovne pristaniške infrastrukture ter zagotavljanje pristaniških dejavnosti in storitev, niso nadomestilo za opravljeno storitev ali ponujeno blago (glej oddelek 3.2.3). |
| --- | --- |

(101)

Italija in več zainteresiranih strani trdijo, da pristojbine za koncesije in dovoljenja, ki jih organi pristaniškega sistema podeljujejo zasebnim podjetjem za komercialno uporabo osnovne pristaniške infrastrukture ter zagotavljanje pristaniških dejavnosti in storitev, niso nadomestilo za opravljeno storitev ali ponujeno blago (glej oddelek 3.2.3).

| (102) | Italija trdi, da so koncesijske dajatve določene z zakonom. Organi pristaniškega sistema torej ne opravljajo gospodarskih dejavnosti, ker ne morejo posredovati pri glavnem elementu gospodarske transakcije, izvedene pod tržnimi pogoji, tj. ceni storitve. |
| --- | --- |

(102)

Italija trdi, da so koncesijske dajatve določene z zakonom. Organi pristaniškega sistema torej ne opravljajo gospodarskih dejavnosti, ker ne morejo posredovati pri glavnem elementu gospodarske transakcije, izvedene pod tržnimi pogoji, tj. ceni storitve.

| (103) | Komisija želi za začetek opozoriti, da so v skladu s sodno prakso storitve, ki jih je mogoče označiti za gospodarske dejavnosti, tiste, ki se običajno opravljajo proti plačilu. Bistvena značilnost plačila je v tem, da je nadomestilo za zadevno ugodnost (57). Obstoj plačila je torej odločilni dejavnik za ugotovitev obstoja gospodarske dejavnosti (58). |
| --- | --- |

(103)

Komisija želi za začetek opozoriti, da so v skladu s sodno prakso storitve, ki jih je mogoče označiti za gospodarske dejavnosti, tiste, ki se običajno opravljajo proti plačilu. Bistvena značilnost plačila je v tem, da je nadomestilo za zadevno ugodnost (57). Obstoj plačila je torej odločilni dejavnik za ugotovitev obstoja gospodarske dejavnosti (58).

57

58

| (104) | Zagotavljanje storitev proti plačilu, določenim z zakonom, samo po sebi ne zadostuje, da zadevna dejavnost ne bi bila opredeljena kot gospodarska dejavnost (59). |
| --- | --- |

(104)

Zagotavljanje storitev proti plačilu, določenim z zakonom, samo po sebi ne zadostuje, da zadevna dejavnost ne bi bila opredeljena kot gospodarska dejavnost (59).

59

| (105) | Komisija zato meni, da argument, da so koncesijske dajatve določene z zakonom, ne zadostuje za ugotovitev, da organi pristaniškega sistema ne opravljajo gospodarskih dejavnosti. Komisija ugotavlja tudi, da zakon določa le najnižje koncesijske dajatve, organi pristaniškega sistema pa imajo možnost, da vplivajo na dajatve v skladu s svojo poslovno strategijo. Tudi če bi držalo, da so koncesijske dajatve v celoti določene z zakonom, bi bilo to vsekakor brezpredmetno, saj dajo organi pristaniškega sistema določeno infrastrukturo ali zemljišča podjetjem na razpolago proti plačilu, kar se šteje za gospodarsko dejavnost. |
| --- | --- |

(105)

Komisija zato meni, da argument, da so koncesijske dajatve določene z zakonom, ne zadostuje za ugotovitev, da organi pristaniškega sistema ne opravljajo gospodarskih dejavnosti. Komisija ugotavlja tudi, da zakon določa le najnižje koncesijske dajatve, organi pristaniškega sistema pa imajo možnost, da vplivajo na dajatve v skladu s svojo poslovno strategijo. Tudi če bi držalo, da so koncesijske dajatve v celoti določene z zakonom, bi bilo to vsekakor brezpredmetno, saj dajo organi pristaniškega sistema določeno infrastrukturo ali zemljišča podjetjem na razpolago proti plačilu, kar se šteje za gospodarsko dejavnost.

| (106) | Komisija zato ugotavlja, da bi bilo treba podeljevanje koncesij proti plačilu opredeliti kot gospodarsko dejavnost. |
| --- | --- |

(106)

Komisija zato ugotavlja, da bi bilo treba podeljevanje koncesij proti plačilu opredeliti kot gospodarsko dejavnost.

4.1.1.5   Gospodarske spodbude

| (107) | Komisija ugotavlja, da določanje pristojbin z zakonom ne izključuje možnosti, da se pristojbine vsaj deloma določijo na gospodarski podlagi. V obravnavanem primeru se, preden se določijo koncesijske dajatve in pristojbine za dovoljenje za pristaniške dejavnosti na nacionalni ravni, opravi posvetovanje s številnimi javnimi in zasebnimi deležniki (nacionalnimi in regionalnimi organi, organi pristaniškega sistema in drugimi javnimi organi, podjetji, ki opravljajo pristaniške storitve in pristaniške dejavnosti, sindikati). Enako velja za pristaniške pristojbine (pristojbine za natovorjeno in raztovorjeno blago ter pristojbine za sidranje). |
| --- | --- |

(107)

Komisija ugotavlja, da določanje pristojbin z zakonom ne izključuje možnosti, da se pristojbine vsaj deloma določijo na gospodarski podlagi. V obravnavanem primeru se, preden se določijo koncesijske dajatve in pristojbine za dovoljenje za pristaniške dejavnosti na nacionalni ravni, opravi posvetovanje s številnimi javnimi in zasebnimi deležniki (nacionalnimi in regionalnimi organi, organi pristaniškega sistema in drugimi javnimi organi, podjetji, ki opravljajo pristaniške storitve in pristaniške dejavnosti, sindikati). Enako velja za pristaniške pristojbine (pristojbine za natovorjeno in raztovorjeno blago ter pristojbine za sidranje).

| (108) | Komisija meni, da lahko organi pristaniškega sistema uporabljajo nižje pristojbine, ker so oproščeni davka od dohodkov pravnih oseb. Višina pristojbin je pomemben element trgovinske politike, ki jo izvajajo pristanišča, da bi lastnike ladij in upravljavce plovil spodbudila k uporabi pristaniške infrastrukture, podjetja pa k ustalitvi v pristanišču, da bi tam razvila svoje proizvodne ali storitvene dejavnosti (60). |
| --- | --- |

(108)

Komisija meni, da lahko organi pristaniškega sistema uporabljajo nižje pristojbine, ker so oproščeni davka od dohodkov pravnih oseb. Višina pristojbin je pomemben element trgovinske politike, ki jo izvajajo pristanišča, da bi lastnike ladij in upravljavce plovil spodbudila k uporabi pristaniške infrastrukture, podjetja pa k ustalitvi v pristanišču, da bi tam razvila svoje proizvodne ali storitvene dejavnosti (60).

60

| (109) | Prav tako je v primeru koncesij le en del koncesijske dajatve (najnižja pristojbina) določen na nacionalni ravni. Ta del je fiksna komponenta koncesijske dajatve. Spremenljiva komponenta koncesijske dajatve organom pristaniškega sistema omogoča, da izvajajo lastne poslovne strategije glede na specifične tržne razmere. |
| --- | --- |

(109)

Prav tako je v primeru koncesij le en del koncesijske dajatve (najnižja pristojbina) določen na nacionalni ravni. Ta del je fiksna komponenta koncesijske dajatve. Spremenljiva komponenta koncesijske dajatve organom pristaniškega sistema omogoča, da izvajajo lastne poslovne strategije glede na specifične tržne razmere.

| (110) | Koncesijske dajatve so dejansko sestavljene iz fiksne in spremenljive komponente. Fiksna komponenta je običajno sorazmerna s površino območij, ki jih zajema koncesija, pri tej komponenti pa je upoštevanih tudi več drugih parametrov (lokacija, raven infrastrukture zadevnih območij). Spremenljiva komponenta vključuje ekonomske mehanizme spodbujanja za doseganje večje produktivnosti, večje energijske in okoljske učinkovitosti ter boljše ravni storitev, zlasti glede prometa in intermodalnega povezovanja pristanišč. |
| --- | --- |

(110)

Koncesijske dajatve so dejansko sestavljene iz fiksne in spremenljive komponente. Fiksna komponenta je običajno sorazmerna s površino območij, ki jih zajema koncesija, pri tej komponenti pa je upoštevanih tudi več drugih parametrov (lokacija, raven infrastrukture zadevnih območij). Spremenljiva komponenta vključuje ekonomske mehanizme spodbujanja za doseganje večje produktivnosti, večje energijske in okoljske učinkovitosti ter boljše ravni storitev, zlasti glede prometa in intermodalnega povezovanja pristanišč.

| (111) | Italija priznava, da je spremenljiva komponenta koncesijskih dajatev gospodarske narave in bi se zato upravičeno upoštevala pri osnovi za odmero morebitnega davka od dohodka organov pristaniškega sistema. Ko pa bi imetniki koncesij dosegli zastavljene gospodarske cilje, bi se ustrezni znesek pristojbine postopoma zniževal, posledično pa bi se znižala celotna koncesijska dajatev. Po mnenju italijanskih organov so zato prihodki organov pristaniškega sistema iz koncesij v praksi skoraj v celoti sestavljeni iz fiksne komponente, ki je omejena na plačilo za upravljavske in regulativne dejavnosti organov pristaniškega sistema. Ker Italija meni, da je fiksna komponenta koncesijskih dajatev nadomestilo za negospodarske dejavnosti, ugotavlja, da organi pristaniškega sistema ne opravljajo nobene gospodarske dejavnosti. |
| --- | --- |

(111)

Italija priznava, da je spremenljiva komponenta koncesijskih dajatev gospodarske narave in bi se zato upravičeno upoštevala pri osnovi za odmero morebitnega davka od dohodka organov pristaniškega sistema. Ko pa bi imetniki koncesij dosegli zastavljene gospodarske cilje, bi se ustrezni znesek pristojbine postopoma zniževal, posledično pa bi se znižala celotna koncesijska dajatev. Po mnenju italijanskih organov so zato prihodki organov pristaniškega sistema iz koncesij v praksi skoraj v celoti sestavljeni iz fiksne komponente, ki je omejena na plačilo za upravljavske in regulativne dejavnosti organov pristaniškega sistema. Ker Italija meni, da je fiksna komponenta koncesijskih dajatev nadomestilo za negospodarske dejavnosti, ugotavlja, da organi pristaniškega sistema ne opravljajo nobene gospodarske dejavnosti.

| (112) | Vendar Komisija ugotavlja, da ne Italija ne nobena od zainteresiranih strani ni predložila dokaza, ki bi potrjeval trditev, da se zaradi spremenljive komponente dajatve zniža celotna koncesijska dajatev. |
| --- | --- |

(112)

Vendar Komisija ugotavlja, da ne Italija ne nobena od zainteresiranih strani ni predložila dokaza, ki bi potrjeval trditev, da se zaradi spremenljive komponente dajatve zniža celotna koncesijska dajatev.

| (113) | Še pomembneje je, da se ne izpodbija, da so koncesijske dajatve določene tako, da odražajo vrednost opravljene storitve (obseg, lokacija in raven infrastrukture). Poleg tega koncesijske dajatve niso zgolj simbolične. |
| --- | --- |

(113)

Še pomembneje je, da se ne izpodbija, da so koncesijske dajatve določene tako, da odražajo vrednost opravljene storitve (obseg, lokacija in raven infrastrukture). Poleg tega koncesijske dajatve niso zgolj simbolične.

| (114) | Komisija zato ugotavlja, da dejstvo, da bi spremenljiva komponenta koncesijskih dajatev lahko znižala skupni prihodek od koncesijskih dajatev, ko imetniki koncesij dosežejo gospodarske cilje iz koncesijske pogodbe, ne zadostuje za izključitev tega, da organi pristaniškega sistema opravljajo gospodarske dejavnosti. Komisija meni tudi, da dejstvo, da se s prihodki od koncesijskih dajatev lahko financirajo tudi nekatere negospodarske dejavnosti, ne spreminja dejstva, da so dajatve prejete v zameno za storitev, tj. dostop do pristaniške infrastrukture (61). |
| --- | --- |

(114)

Komisija zato ugotavlja, da dejstvo, da bi spremenljiva komponenta koncesijskih dajatev lahko znižala skupni prihodek od koncesijskih dajatev, ko imetniki koncesij dosežejo gospodarske cilje iz koncesijske pogodbe, ne zadostuje za izključitev tega, da organi pristaniškega sistema opravljajo gospodarske dejavnosti. Komisija meni tudi, da dejstvo, da se s prihodki od koncesijskih dajatev lahko financirajo tudi nekatere negospodarske dejavnosti, ne spreminja dejstva, da so dajatve prejete v zameno za storitev, tj. dostop do pristaniške infrastrukture (61).

61

4.1.1.6   Pristojbine niso davki

| (115) | Italija in več zainteresiranih strani trdijo tudi, da imajo pristojbine, ki jih je treba plačati organom pristaniškega sistema, značilnosti davka, ki ga imetnik koncesije plača državi prek organov pristaniškega sistema. |
| --- | --- |

(115)

Italija in več zainteresiranih strani trdijo tudi, da imajo pristojbine, ki jih je treba plačati organom pristaniškega sistema, značilnosti davka, ki ga imetnik koncesije plača državi prek organov pristaniškega sistema.

| (116) | Komisija meni, da ta argument ni primeren za ugotavljanje, ali organi pristaniškega sistema opravljajo gospodarsko dejavnost, saj samih nacionalnih kvalifikacij ni mogoče uporabiti za to, da bi se obšla uporaba skupnih pravil Unije. Storitve, ki jih je mogoče opredeliti kot gospodarske dejavnosti, so storitve, ki se običajno opravljajo proti plačilu (62). Pristojbine, ki jih prejmejo organi pristaniškega sistema, pomenijo nadomestilo, ki ga uporabniki plačajo v zameno za zagotavljanje določenih storitev. Kot je Splošno sodišče že ugotovilo v primeru španskih pristanišč, ko so ta prav tako trdila, da so pristaniške pristojbine davki, so pristaniške pristojbine tiste pristojbine, ki se zaračunavajo za uporabo pristaniške infrastrukture (63). |
| --- | --- |

(116)

Komisija meni, da ta argument ni primeren za ugotavljanje, ali organi pristaniškega sistema opravljajo gospodarsko dejavnost, saj samih nacionalnih kvalifikacij ni mogoče uporabiti za to, da bi se obšla uporaba skupnih pravil Unije. Storitve, ki jih je mogoče opredeliti kot gospodarske dejavnosti, so storitve, ki se običajno opravljajo proti plačilu (62). Pristojbine, ki jih prejmejo organi pristaniškega sistema, pomenijo nadomestilo, ki ga uporabniki plačajo v zameno za zagotavljanje določenih storitev. Kot je Splošno sodišče že ugotovilo v primeru španskih pristanišč, ko so ta prav tako trdila, da so pristaniške pristojbine davki, so pristaniške pristojbine tiste pristojbine, ki se zaračunavajo za uporabo pristaniške infrastrukture (63).

62

63

4.1.1.7   Gospodarske dejavnosti organov pristaniškega sistema niso pomožne dejavnosti

| (117) | Italija meni, da so gospodarske dejavnosti, ki jih opravljajo organi pristaniškega sistema pri upravljanju pristanišč, obrobne in nezadostne, da bi bili organi pristaniškega sistema opredeljeni kot podjetja. Sodna praksa Sodišča naj bi izključevala, da se organi, ki so ustanovljeni in določeni za opravljanje javnih in negospodarskih funkcij in dejavnosti ter ki hkrati opravljajo nekatere gospodarske dejavnosti, uvrščajo med podjetja (64). |
| --- | --- |

(117)

Italija meni, da so gospodarske dejavnosti, ki jih opravljajo organi pristaniškega sistema pri upravljanju pristanišč, obrobne in nezadostne, da bi bili organi pristaniškega sistema opredeljeni kot podjetja. Sodna praksa Sodišča naj bi izključevala, da se organi, ki so ustanovljeni in določeni za opravljanje javnih in negospodarskih funkcij in dejavnosti ter ki hkrati opravljajo nekatere gospodarske dejavnosti, uvrščajo med podjetja (64).

64

| (118) | Italija meni tudi, da so dejavnosti, ki bi lahko imele gospodarski pomen za upravljanje pristaniške lastnine in bi lahko bile pomembne pri določanju koncesijskih dajatev, neločljivo povezane z javnimi dejavnostmi, ki so z zakonom zaupane organom pristaniškega sistema, kot sta nadzorovanje in upravljanje pristaniške lastnine. Po mnenju Italije se pristojbine, ki jih zaračunavajo organi pristaniškega sistema, zato ne bi smele šteti za dohodek pravnih oseb. |
| --- | --- |

(118)

Italija meni tudi, da so dejavnosti, ki bi lahko imele gospodarski pomen za upravljanje pristaniške lastnine in bi lahko bile pomembne pri določanju koncesijskih dajatev, neločljivo povezane z javnimi dejavnostmi, ki so z zakonom zaupane organom pristaniškega sistema, kot sta nadzorovanje in upravljanje pristaniške lastnine. Po mnenju Italije se pristojbine, ki jih zaračunavajo organi pristaniškega sistema, zato ne bi smele šteti za dohodek pravnih oseb.

| (119) | Komisija želi opozoriti, da dejstvo, da ima subjekt javna pooblastila za izvajanje dela dejavnosti, samo po sebi ne preprečuje, da bi bil za svoje gospodarske dejavnosti opredeljen kot podjetje za namene konkurenčnega prava Unije (65). |
| --- | --- |

(119)

Komisija želi opozoriti, da dejstvo, da ima subjekt javna pooblastila za izvajanje dela dejavnosti, samo po sebi ne preprečuje, da bi bil za svoje gospodarske dejavnosti opredeljen kot podjetje za namene konkurenčnega prava Unije (65).

65

| (120) | Sodna praksa pravi, da če javni subjekt opravlja gospodarsko dejavnost, ki jo je mogoče ločiti od izvajanja prerogativ javne oblasti, ravna glede te dejavnosti kot podjetje. Kadar pa te gospodarske dejavnosti ni mogoče ločiti od izvajanja njegovih prerogativ javne oblasti, so vse dejavnosti, ki jih opravlja navedeni subjekt, dejavnosti, ki so povezane z izvajanjem navedenih prerogativ (66). |
| --- | --- |

(120)

Sodna praksa pravi, da če javni subjekt opravlja gospodarsko dejavnost, ki jo je mogoče ločiti od izvajanja prerogativ javne oblasti, ravna glede te dejavnosti kot podjetje. Kadar pa te gospodarske dejavnosti ni mogoče ločiti od izvajanja njegovih prerogativ javne oblasti, so vse dejavnosti, ki jih opravlja navedeni subjekt, dejavnosti, ki so povezane z izvajanjem navedenih prerogativ (66).

66

| (121) | Komisija ugotavlja, da ne Italija ne nobena od zainteresiranih strani ni predložila dokazov, da gospodarskih dejavnosti, ki jih opravljajo pristanišča, ni mogoče ločiti od njihovih prerogativ javne oblasti. Zgolj možnost gospodarske povezave med navedenimi dejavnostmi v smislu, da gospodarske dejavnosti pristanišč omogočajo delno ali celotno financiranje njihovih negospodarskih dejavnosti, ni zadosten dokaz neločljivosti navedenih dejavnosti v smislu sodne prakse (67). |
| --- | --- |

(121)

Komisija ugotavlja, da ne Italija ne nobena od zainteresiranih strani ni predložila dokazov, da gospodarskih dejavnosti, ki jih opravljajo pristanišča, ni mogoče ločiti od njihovih prerogativ javne oblasti. Zgolj možnost gospodarske povezave med navedenimi dejavnostmi v smislu, da gospodarske dejavnosti pristanišč omogočajo delno ali celotno financiranje njihovih negospodarskih dejavnosti, ni zadosten dokaz neločljivosti navedenih dejavnosti v smislu sodne prakse (67).

67

| (122) | Komisija ugotavlja tudi, da v tem primeru gospodarske dejavnosti organov pristaniškega sistema niso obvezne zaradi njihovih negospodarskih dejavnosti v javnem interesu in da v njihovi odsotnosti negospodarske dejavnosti niso nujno neuporabne (68). |
| --- | --- |

(122)

Komisija ugotavlja tudi, da v tem primeru gospodarske dejavnosti organov pristaniškega sistema niso obvezne zaradi njihovih negospodarskih dejavnosti v javnem interesu in da v njihovi odsotnosti negospodarske dejavnosti niso nujno neuporabne (68).

68

| (123) | Komisija ugotavlja tudi, da ne Italija ne zainteresirane strani niso dokazale, da so gospodarske dejavnosti pristanišč pomožne njihovim negospodarskim dejavnostim, ki se opravljajo/izvajajo v javnem interesu (69). Nasprotno, pristaniške pristojbine (in sicer pristojbine za raztovorjeno in natovorjeno blago ter pristojbine za sidranje) in koncesijske dajatve predstavljajo večino operativnih prihodkov organov pristaniškega sistema, saj s tem povezane dejavnosti predstavljajo glavno poslovno dejavnost organov pristaniškega sistema (70). |
| --- | --- |

(123)

Komisija ugotavlja tudi, da ne Italija ne zainteresirane strani niso dokazale, da so gospodarske dejavnosti pristanišč pomožne njihovim negospodarskim dejavnostim, ki se opravljajo/izvajajo v javnem interesu (69). Nasprotno, pristaniške pristojbine (in sicer pristojbine za raztovorjeno in natovorjeno blago ter pristojbine za sidranje) in koncesijske dajatve predstavljajo večino operativnih prihodkov organov pristaniškega sistema, saj s tem povezane dejavnosti predstavljajo glavno poslovno dejavnost organov pristaniškega sistema (70).

69

70

| (124) | Komisija zato ugotavlja, da je v smislu sodne prakse (71) gospodarske dejavnosti organov pristaniškega sistema mogoče ločiti od negospodarskih dejavnosti, ki jih opravljajo/izvajajo v javnem interesu. Posledično Komisija meni, da bi se morali organi pristaniškega sistema obravnavati kot podjetje, če – in kolikor – dejansko opravljajo eno ali več gospodarskih dejavnosti (72). |
| --- | --- |

(124)

Komisija zato ugotavlja, da je v smislu sodne prakse (71) gospodarske dejavnosti organov pristaniškega sistema mogoče ločiti od negospodarskih dejavnosti, ki jih opravljajo/izvajajo v javnem interesu. Posledično Komisija meni, da bi se morali organi pristaniškega sistema obravnavati kot podjetje, če – in kolikor – dejansko opravljajo eno ali več gospodarskih dejavnosti (72).

71

72

4.1.1.8   Pravni monopol ni dovolj, da bi se dejavnosti organov pristaniškega sistema štele za negospodarske

| (125) | Italija in več zainteresiranih strani trdijo, da organi pristaniškega sistema nimajo konkurentov in da ni trga, na katerem bi delovali. Zaradi neobstoja trga, na katerem bi organi pristaniškega sistema lahko ponujali svoje storitve, naj teh ne bi bilo mogoče šteti za podjetje. Nekatere zainteresirane strani tudi navajajo, da se upravljanje pristanišč razlikuje od upravljanja letališč. |
| --- | --- |

(125)

Italija in več zainteresiranih strani trdijo, da organi pristaniškega sistema nimajo konkurentov in da ni trga, na katerem bi delovali. Zaradi neobstoja trga, na katerem bi organi pristaniškega sistema lahko ponujali svoje storitve, naj teh ne bi bilo mogoče šteti za podjetje. Nekatere zainteresirane strani tudi navajajo, da se upravljanje pristanišč razlikuje od upravljanja letališč.

| (126) | V zvezi s tem Komisija ugotavlja, da lahko subjekt, ki uživa pravni monopol, ponuja blago in storitve na trgu ter je zato podjetje v smislu člena 107 PDEU. Pojem gospodarske dejavnosti je objektiven, saj izhaja iz dejstev, zlasti iz obstoja trga za zadevne storitve (73). |
| --- | --- |

(126)

V zvezi s tem Komisija ugotavlja, da lahko subjekt, ki uživa pravni monopol, ponuja blago in storitve na trgu ter je zato podjetje v smislu člena 107 PDEU. Pojem gospodarske dejavnosti je objektiven, saj izhaja iz dejstev, zlasti iz obstoja trga za zadevne storitve (73).

73

| (127) | Komisija opozarja tudi, da sta sodišči Unije presodili, da zagotavljanje letaliških zmogljivosti letalskim družbam proti plačilu pristojbine pomeni gospodarsko dejavnost (74). Komisija meni, da med zagotavljanjem dostopa do letališke infrastrukture v zameno za plačilo letaliških pristojbin in zagotavljanjem dostopa do pristaniške infrastrukture v zameno za pristaniške pravice (75) ni bistvene razlike, zlasti ker imajo letališča podoben pravni monopol, kot ga uživajo italijanski organi pristaniškega sistema. Organi pristaniškega sistema sami upravljajo pristaniško infrastrukturo, ko lastnikom ladij in upravljavcem plovil omogočajo dostop do pristaniške infrastrukture ali jo oddajo v najem v zameno za plačilo (76). |
| --- | --- |

(127)

Komisija opozarja tudi, da sta sodišči Unije presodili, da zagotavljanje letaliških zmogljivosti letalskim družbam proti plačilu pristojbine pomeni gospodarsko dejavnost (74). Komisija meni, da med zagotavljanjem dostopa do letališke infrastrukture v zameno za plačilo letaliških pristojbin in zagotavljanjem dostopa do pristaniške infrastrukture v zameno za pristaniške pravice (75) ni bistvene razlike, zlasti ker imajo letališča podoben pravni monopol, kot ga uživajo italijanski organi pristaniškega sistema. Organi pristaniškega sistema sami upravljajo pristaniško infrastrukturo, ko lastnikom ladij in upravljavcem plovil omogočajo dostop do pristaniške infrastrukture ali jo oddajo v najem v zameno za plačilo (76).

74

75

76

| (128) | Komisija zato ugotavlja, da argumenti, ki so jih predstavile Italija in nekatere zainteresirane strani, ne zadostujejo za ugotovitev, da dejavnosti organov pristaniškega sistema niso gospodarske. |
| --- | --- |

(128)

Komisija zato ugotavlja, da argumenti, ki so jih predstavile Italija in nekatere zainteresirane strani, ne zadostujejo za ugotovitev, da dejavnosti organov pristaniškega sistema niso gospodarske.

4.1.1.9   Sklepne ugotovitve

| (129) | Glede na zgoraj navedeno Komisija ugotavlja, da organi pristaniškega sistema opravljajo gospodarske dejavnosti in se v zvezi z njimi štejejo za podjetja v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(129)

Glede na zgoraj navedeno Komisija ugotavlja, da organi pristaniškega sistema opravljajo gospodarske dejavnosti in se v zvezi z njimi štejejo za podjetja v smislu člena 107(1) PDEU.

4.1.2   Uporaba državnih sredstev in pripisljivost državi

Uporaba državnih sredstev in pripisljivost državi

| (130) | V skladu s členom 107(1) PDEU se ukrep opredeli kot državna pomoč, če ga dodeli država članica ali če gre za kakršno koli vrsto pomoči iz državnih sredstev. V obravnavanem primeru oprostitev davka od dohodkov pravnih oseb temelji zlasti na členu 74 TUIR, kot so ga razlagali in uporabljali italijanski organi (glej uvodne izjave 50 do 52). V skladu s členom 74 TUIR državni organi in uprave ter drugi teritorialni organi, kot so na primer regije in občine, niso zavezani plačilu davka od dohodkov pravnih oseb. Po mnenju italijanskih organov so organi pristaniškega sistema javni organi, ki imajo izključno upravno funkcijo, zato zanje velja člen 74 TUIR. Ukrep je torej mogoče pripisati državi. |
| --- | --- |

(130)

V skladu s členom 107(1) PDEU se ukrep opredeli kot državna pomoč, če ga dodeli država članica ali če gre za kakršno koli vrsto pomoči iz državnih sredstev. V obravnavanem primeru oprostitev davka od dohodkov pravnih oseb temelji zlasti na členu 74 TUIR, kot so ga razlagali in uporabljali italijanski organi (glej uvodne izjave 50 do 52). V skladu s členom 74 TUIR državni organi in uprave ter drugi teritorialni organi, kot so na primer regije in občine, niso zavezani plačilu davka od dohodkov pravnih oseb. Po mnenju italijanskih organov so organi pristaniškega sistema javni organi, ki imajo izključno upravno funkcijo, zato zanje velja člen 74 TUIR. Ukrep je torej mogoče pripisati državi.

| (131) | Izguba prihodka od davkov je enaka porabi državnih sredstev v obliki davčnih izdatkov. |
| --- | --- |

(131)

Izguba prihodka od davkov je enaka porabi državnih sredstev v obliki davčnih izdatkov.

| (132) | Kot sta odločili sodišči Unije, je ukrep, s katerim javni organi nekatera podjetja oprostijo davka, zaradi česar so osebe, za katere oprostitev velja, čeprav ne vključuje prenosa državnih sredstev, v ugodnejšem finančnem položaju kot drugi davkoplačevalci, v skladu z opredelitvijo pojma „državna sredstva“ v smislu člena 107(1) PDEU (77). |
| --- | --- |

(132)

Kot sta odločili sodišči Unije, je ukrep, s katerim javni organi nekatera podjetja oprostijo davka, zaradi česar so osebe, za katere oprostitev velja, čeprav ne vključuje prenosa državnih sredstev, v ugodnejšem finančnem položaju kot drugi davkoplačevalci, v skladu z opredelitvijo pojma „državna sredstva“ v smislu člena 107(1) PDEU (77).

77

| (133) | Italijanski organi se z oprostitvijo davka od dohodkov pravnih oseb za organe pristaniškega sistema, ki opravljajo gospodarske dejavnosti, torej odpovedujejo prihodkom, ki predstavljajo državna sredstva. Komisija zato meni, da zadevni ukrep pomeni izgubo državnih sredstev in da je posledično ukrep, ki ga država dodeli iz državnih sredstev. |
| --- | --- |

(133)

Italijanski organi se z oprostitvijo davka od dohodkov pravnih oseb za organe pristaniškega sistema, ki opravljajo gospodarske dejavnosti, torej odpovedujejo prihodkom, ki predstavljajo državna sredstva. Komisija zato meni, da zadevni ukrep pomeni izgubo državnih sredstev in da je posledično ukrep, ki ga država dodeli iz državnih sredstev.

| (134) | Kar zadeva argument nekaterih zainteresiranih strani, da izključitev organov pristaniškega sistema iz obveznosti plačila davka od dohodkov pravnih oseb ne bi povzročila izgube davčnih prihodkov, saj so organi pristaniškega sistema del države, je treba opozoriti, da je pravni red Unije nevtralen glede lastninskopravne ureditve (78) in v ničemer ne posega v pravico držav članic, da delujejo kot gospodarski subjekti. Po drugi strani, če javni organi neposredno ali posredno opravljajo gospodarske transakcije v kakršni koli obliki, zanje veljajo pravila Unije o državni pomoči (79). V skladu z ustaljeno sodno prakso je zato treba razlikovati med obveznostmi, ki jih država prevzame kot lastnica podjetja, in obveznostmi, ki jih ima kot javni organ (80). To pomeni, da prihodkov, ki jih lahko država ustvarja iz lastništva javnega podjetja, ni mogoče upoštevati pri oceni, ali davčna ugodnost, ki je dodeljena takemu podjetju, vpliva na državna sredstva. Poleg tega ne Italija ne nobena od zainteresiranih strani ni navedla nobenega argumenta, ki bi dokazoval, da bi bila davčna ugodnost, povezana z oprostitvijo davka od dohodkov pravnih oseb za organe pristaniškega sistema, omejena na znesek, potreben za financiranje institucionalnih nalog organov pristaniškega sistema. |
| --- | --- |

(134)

Kar zadeva argument nekaterih zainteresiranih strani, da izključitev organov pristaniškega sistema iz obveznosti plačila davka od dohodkov pravnih oseb ne bi povzročila izgube davčnih prihodkov, saj so organi pristaniškega sistema del države, je treba opozoriti, da je pravni red Unije nevtralen glede lastninskopravne ureditve (78) in v ničemer ne posega v pravico držav članic, da delujejo kot gospodarski subjekti. Po drugi strani, če javni organi neposredno ali posredno opravljajo gospodarske transakcije v kakršni koli obliki, zanje veljajo pravila Unije o državni pomoči (79). V skladu z ustaljeno sodno prakso je zato treba razlikovati med obveznostmi, ki jih država prevzame kot lastnica podjetja, in obveznostmi, ki jih ima kot javni organ (80). To pomeni, da prihodkov, ki jih lahko država ustvarja iz lastništva javnega podjetja, ni mogoče upoštevati pri oceni, ali davčna ugodnost, ki je dodeljena takemu podjetju, vpliva na državna sredstva. Poleg tega ne Italija ne nobena od zainteresiranih strani ni navedla nobenega argumenta, ki bi dokazoval, da bi bila davčna ugodnost, povezana z oprostitvijo davka od dohodkov pravnih oseb za organe pristaniškega sistema, omejena na znesek, potreben za financiranje institucionalnih nalog organov pristaniškega sistema.

78

79

80

4.1.3   Prednost

Prednost

| (135) | Ukrep mora pomeniti tudi finančno prednost za prejemnika, da je lahko opredeljen kot državna pomoč. Pojem prednosti ne zajema samo pozitivnih koristi, ampak tudi posredovanja, ki v različnih oblikah znižujejo stroške, ki običajno bremenijo podjetje (81). |
| --- | --- |

(135)

Ukrep mora pomeniti tudi finančno prednost za prejemnika, da je lahko opredeljen kot državna pomoč. Pojem prednosti ne zajema samo pozitivnih koristi, ampak tudi posredovanja, ki v različnih oblikah znižujejo stroške, ki običajno bremenijo podjetje (81).

81

| (136) | V skladu s tem ukrepom so organi pristaniškega sistema oproščeni davka od dohodkov pravnih oseb, medtem ko so druga podjetja načeloma zavezana plačilu davka od dohodkov pravnih oseb. Oprostitev davka znižuje stroške, ki so običajno del operativnih stroškov podjetja, ki opravlja gospodarske dejavnosti. To daje organom pristaniškega sistema prednost v primerjavi z drugimi podjetji, ki niso upravičena do take davčne ugodnosti, čeprav opravljajo gospodarske dejavnosti. Iz tega sledi, da ukrep pomeni prednost za organe pristaniškega sistema. |
| --- | --- |

(136)

V skladu s tem ukrepom so organi pristaniškega sistema oproščeni davka od dohodkov pravnih oseb, medtem ko so druga podjetja načeloma zavezana plačilu davka od dohodkov pravnih oseb. Oprostitev davka znižuje stroške, ki so običajno del operativnih stroškov podjetja, ki opravlja gospodarske dejavnosti. To daje organom pristaniškega sistema prednost v primerjavi z drugimi podjetji, ki niso upravičena do take davčne ugodnosti, čeprav opravljajo gospodarske dejavnosti. Iz tega sledi, da ukrep pomeni prednost za organe pristaniškega sistema.

| (137) | Komisija ugotavlja, da italijanski organi ne trdijo, da so organom pristaniškega sistema zaupane obveznosti javne službe in da bi oprostitev davka organom pristaniškega sistema nadomestila stroške, ki jih imajo pri izpolnjevanju navedenih obveznosti. Komisija tudi meni, da merila „sodbe v zadevi Altmark“ niso izpolnjena (82), saj organi pristaniškega sistema niso zavezani k izpolnjevanju jasno opredeljenih obveznosti javne službe. Poleg tega zadevni ukrep, ki povezuje znesek pomoči z ustvarjenim dobičkom, ni povezan z neto stroški naloge javne službe in ni omejen nanje. Prav tako ne izhaja iz pooblastila, podeljenega upravičencem ukrepa za izvajanje take naloge. |
| --- | --- |

(137)

Komisija ugotavlja, da italijanski organi ne trdijo, da so organom pristaniškega sistema zaupane obveznosti javne službe in da bi oprostitev davka organom pristaniškega sistema nadomestila stroške, ki jih imajo pri izpolnjevanju navedenih obveznosti. Komisija tudi meni, da merila „sodbe v zadevi Altmark“ niso izpolnjena (82), saj organi pristaniškega sistema niso zavezani k izpolnjevanju jasno opredeljenih obveznosti javne službe. Poleg tega zadevni ukrep, ki povezuje znesek pomoči z ustvarjenim dobičkom, ni povezan z neto stroški naloge javne službe in ni omejen nanje. Prav tako ne izhaja iz pooblastila, podeljenega upravičencem ukrepa za izvajanje take naloge.

82

| (138) | Z oprostitvijo davka od dohodkov pravnih oseb za organe pristaniškega sistema, ki opravljajo gospodarske dejavnosti, jim italijanski organi dajejo prednost. Komisija zato ugotavlja, da zadevni ukrep zagotavlja prednost organom pristaniškega sistema. |
| --- | --- |

(138)

Z oprostitvijo davka od dohodkov pravnih oseb za organe pristaniškega sistema, ki opravljajo gospodarske dejavnosti, jim italijanski organi dajejo prednost. Komisija zato ugotavlja, da zadevni ukrep zagotavlja prednost organom pristaniškega sistema.

4.1.4   Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino

Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino

| (139) | V skladu s členom 107(1) PDEU se ukrep šteje za pomoč, če vpliva na trgovino znotraj Unije in izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco. |
| --- | --- |

(139)

V skladu s členom 107(1) PDEU se ukrep šteje za pomoč, če vpliva na trgovino znotraj Unije in izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco.

4.1.4.1   Obstoj konkurence in konkurenčnih trgov

| (140) | Komisija najprej opozarja, da so v okviru javnega posvetovanja z zainteresiranimi stranmi o osnutku uredbe v pristaniškem sektorju vsi deležniki poudarili potrebo po stabilnih in poštenih enakih konkurenčnih pogojih za pristanišča v Uniji (83). |
| --- | --- |

(140)

Komisija najprej opozarja, da so v okviru javnega posvetovanja z zainteresiranimi stranmi o osnutku uredbe v pristaniškem sektorju vsi deležniki poudarili potrebo po stabilnih in poštenih enakih konkurenčnih pogojih za pristanišča v Uniji (83).

83

| (141) | Res je, da je v nekaterih državah članicah upravljanje osnovne pristaniške infrastrukture zakonsko rezervirano za nekatere subjekte. V povezavi s tem upravljavci iz drugih držav članic ne morejo upravljati osnovne pristaniške infrastrukture v teh državah članicah, zato je mogoče navedeni specifični trg vsaj do neke mere opredeliti kot neliberaliziran ali zaprt za konkurenco. Vendar ta specifični trg ni edini trg, na katerem bi prednost pristaniškim organom lahko izkrivljala konkurenco (84). |
| --- | --- |

(141)

Res je, da je v nekaterih državah članicah upravljanje osnovne pristaniške infrastrukture zakonsko rezervirano za nekatere subjekte. V povezavi s tem upravljavci iz drugih držav članic ne morejo upravljati osnovne pristaniške infrastrukture v teh državah članicah, zato je mogoče navedeni specifični trg vsaj do neke mere opredeliti kot neliberaliziran ali zaprt za konkurenco. Vendar ta specifični trg ni edini trg, na katerem bi prednost pristaniškim organom lahko izkrivljala konkurenco (84).

84

| (142) | Prvič, logistična in prevozniška podjetja, ki so pripravljena prevažati blago, lahko to storijo na različne načine, pri čemer lahko uporabijo druga (tuja ali domača) pristanišča, ki jih upravljajo drugi pristaniški organi, ali pa pristanišča sploh ne uporabijo. Pristanišča iz različnih držav članic lahko delijo isto zaledje, tako da pristaniški organi tekmujejo za zagotavljanje prevoznih storitev upravljavcem, ki so pripravljeni delovati v zadevnem zaledju. To lahko na primer velja za upravljavce pristanišč na severozahodu Italije in jugu Francije. Storitve, ki jih ponujajo organi pristaniškega sistema (zagotavljanje dostopa do pristanišč), torej vsaj do neke mere konkurirajo storitvam, ki jih ponujajo drugi pristaniški organi in drugi ponudniki prevoznih storitev v Italiji in drugih državah članicah. Na splošno Komisija ugotavlja, da so pristanišča v veliki meri vključena v mednarodni prevoz blaga in potnikov, zato lahko tudi vsaka prednost, ki jo imajo italijanski organi pristaniškega sistema, vpliva na konkurenco in trgovino znotraj Unije. |
| --- | --- |

(142)

Prvič, logistična in prevozniška podjetja, ki so pripravljena prevažati blago, lahko to storijo na različne načine, pri čemer lahko uporabijo druga (tuja ali domača) pristanišča, ki jih upravljajo drugi pristaniški organi, ali pa pristanišča sploh ne uporabijo. Pristanišča iz različnih držav članic lahko delijo isto zaledje, tako da pristaniški organi tekmujejo za zagotavljanje prevoznih storitev upravljavcem, ki so pripravljeni delovati v zadevnem zaledju. To lahko na primer velja za upravljavce pristanišč na severozahodu Italije in jugu Francije. Storitve, ki jih ponujajo organi pristaniškega sistema (zagotavljanje dostopa do pristanišč), torej vsaj do neke mere konkurirajo storitvam, ki jih ponujajo drugi pristaniški organi in drugi ponudniki prevoznih storitev v Italiji in drugih državah članicah. Na splošno Komisija ugotavlja, da so pristanišča v veliki meri vključena v mednarodni prevoz blaga in potnikov, zato lahko tudi vsaka prednost, ki jo imajo italijanski organi pristaniškega sistema, vpliva na konkurenco in trgovino znotraj Unije.

| (143) | V zvezi s tem dejstvo, da so organi pristaniškega sistema edini subjekti, upravičeni do upravljanja lastne pristaniške infrastrukture (in zagotavljanja dostopa do pristaniške infrastrukture), ne postavlja pod vprašaj obstoja širšega konkurenčnega trga, na katerem prevozne storitve (dostop do pristaniške infrastrukture) organov pristaniškega sistema konkurirajo storitvam drugih prevoznikov s sedežem v Italiji in drugih pristanišč ali ponudnikov prevoza v drugih državah članicah (85). Uporabniki pristaniške infrastrukture lahko uporabljajo druga pristanišča (v Italiji ali v tujini) in druge načine prevoza, tako da organi pristaniškega sistema zagotavljajo storitve v konkurenci z drugimi upravljavci na širšem trgu prevoznih storitev in na ožjem trgu pristaniških storitev (druga pristanišča Unije omogočajo dostop do trga Unije in s tem do Italije, včasih v kombinaciji s cestami, železnicami ali vodnimi potmi) (86). |
| --- | --- |

(143)

V zvezi s tem dejstvo, da so organi pristaniškega sistema edini subjekti, upravičeni do upravljanja lastne pristaniške infrastrukture (in zagotavljanja dostopa do pristaniške infrastrukture), ne postavlja pod vprašaj obstoja širšega konkurenčnega trga, na katerem prevozne storitve (dostop do pristaniške infrastrukture) organov pristaniškega sistema konkurirajo storitvam drugih prevoznikov s sedežem v Italiji in drugih pristanišč ali ponudnikov prevoza v drugih državah članicah (85). Uporabniki pristaniške infrastrukture lahko uporabljajo druga pristanišča (v Italiji ali v tujini) in druge načine prevoza, tako da organi pristaniškega sistema zagotavljajo storitve v konkurenci z drugimi upravljavci na širšem trgu prevoznih storitev in na ožjem trgu pristaniških storitev (druga pristanišča Unije omogočajo dostop do trga Unije in s tem do Italije, včasih v kombinaciji s cestami, železnicami ali vodnimi potmi) (86).

85

86

| (144) | Imetniki koncesij, ki so pripravljeni zagotavljati pristaniške storitve, lahko to storijo tudi v drugih pristaniščih, ki jih upravljajo drugi pristaniški organi. Organi pristaniškega sistema tekmujejo, da bi privabili te upravljavce (imetnike koncesij, ki opravljajo pristaniške storitve). Višina pristojbin, ki jih organi pristaniškega sistema zaračunajo za to, da dajo imetnikom koncesij na razpolago zemljišča in infrastrukturo (pristaniško opremo), je prav tako pomembna pri odločitvi imetnikov koncesij o tem, da se bodo ustalili v nekem pristanišču, in ne v drugem (87). Sodna praksa potrjuje obstoj konkurence in čezmejne učinke na tem trgu (88). |
| --- | --- |

(144)

Imetniki koncesij, ki so pripravljeni zagotavljati pristaniške storitve, lahko to storijo tudi v drugih pristaniščih, ki jih upravljajo drugi pristaniški organi. Organi pristaniškega sistema tekmujejo, da bi privabili te upravljavce (imetnike koncesij, ki opravljajo pristaniške storitve). Višina pristojbin, ki jih organi pristaniškega sistema zaračunajo za to, da dajo imetnikom koncesij na razpolago zemljišča in infrastrukturo (pristaniško opremo), je prav tako pomembna pri odločitvi imetnikov koncesij o tem, da se bodo ustalili v nekem pristanišču, in ne v drugem (87). Sodna praksa potrjuje obstoj konkurence in čezmejne učinke na tem trgu (88).

87

88

| (145) | Poleg tega se podjetja, ki so se pripravljena ustaliti v bližini pristanišča, lahko ustalijo tudi zunaj pristanišča (in ne nujno na zemljiščih, ki so v lasti pristaniških organov ali ki jih ti upravljajo), tako da so organi pristaniškega sistema konkurenčni drugim upravljavcem, ki oddajajo v najem zemljišča zunaj pristanišč. |
| --- | --- |

(145)

Poleg tega se podjetja, ki so se pripravljena ustaliti v bližini pristanišča, lahko ustalijo tudi zunaj pristanišča (in ne nujno na zemljiščih, ki so v lasti pristaniških organov ali ki jih ti upravljajo), tako da so organi pristaniškega sistema konkurenčni drugim upravljavcem, ki oddajajo v najem zemljišča zunaj pristanišč.

| (146) | Nazadnje, Komisija meni, da lahko organi pristaniškega sistema tekmujejo med seboj in z drugimi evropskimi pristanišči ter da bo oprostitev davka za organe pristaniškega sistema zato verjetno vplivala tudi na konkurenco in trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(146)

Nazadnje, Komisija meni, da lahko organi pristaniškega sistema tekmujejo med seboj in z drugimi evropskimi pristanišči ter da bo oprostitev davka za organe pristaniškega sistema zato verjetno vplivala tudi na konkurenco in trgovino med državami članicami.

4.1.4.2   Izkrivljanje konkurence

| (147) | Za ukrep, ki ga dodeli država, velja, da izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco, kadar bi verjetno izboljšal konkurenčni položaj prejemnika pomoči v primerjavi z drugimi podjetji, s katerimi tekmuje (89). Izkrivljanje konkurence v smislu člena 107(1) PDEU je na splošno prisotno, ko država dodeli finančno prednost podjetju v sektorju, v katerem obstaja ali bi lahko obstajala konkurenca (90). Javna podpora lahko izkrivlja konkurenco, tudi če podjetju, ki prejme pomoč, ne pomaga, da bi se širilo in povečalo tržni delež. Zadostuje, da pomoč podjetju omogoča, da ohrani močnejši konkurenčni položaj, kot bi ga imelo, če pomoči ne bi prejelo. V tem smislu za to, da se šteje, da pomoč izkrivlja konkurenco, običajno zadošča, da pomoč upravičencu daje prednost s tem, da ga razbremeni stroškov, ki bi jih sicer ta imel pri izvajanju tekočih poslov (91). |
| --- | --- |

(147)

Za ukrep, ki ga dodeli država, velja, da izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco, kadar bi verjetno izboljšal konkurenčni položaj prejemnika pomoči v primerjavi z drugimi podjetji, s katerimi tekmuje (89). Izkrivljanje konkurence v smislu člena 107(1) PDEU je na splošno prisotno, ko država dodeli finančno prednost podjetju v sektorju, v katerem obstaja ali bi lahko obstajala konkurenca (90). Javna podpora lahko izkrivlja konkurenco, tudi če podjetju, ki prejme pomoč, ne pomaga, da bi se širilo in povečalo tržni delež. Zadostuje, da pomoč podjetju omogoča, da ohrani močnejši konkurenčni položaj, kot bi ga imelo, če pomoči ne bi prejelo. V tem smislu za to, da se šteje, da pomoč izkrivlja konkurenco, običajno zadošča, da pomoč upravičencu daje prednost s tem, da ga razbremeni stroškov, ki bi jih sicer ta imel pri izvajanju tekočih poslov (91).

89

90

91

| (148) | Ker zadevni ukrep pomeni shemo pomoči, ki se uporablja za organe pristaniškega sistema različnih velikosti, na različnih geografskih lokacijah in z različnimi dejavnosti, ni treba dokazovati, da ukrep pri vsakem organu pristaniškega sistema izkrivlja konkurenco in vpliva na trgovino, da bi bilo mogoče ugotoviti, da obravnavni ukrep pomeni državno pomoč (92). |
| --- | --- |

(148)

Ker zadevni ukrep pomeni shemo pomoči, ki se uporablja za organe pristaniškega sistema različnih velikosti, na različnih geografskih lokacijah in z različnimi dejavnosti, ni treba dokazovati, da ukrep pri vsakem organu pristaniškega sistema izkrivlja konkurenco in vpliva na trgovino, da bi bilo mogoče ugotoviti, da obravnavni ukrep pomeni državno pomoč (92).

92

| (149) | Z oprostitvijo davka od dohodkov pravnih oseb se daje prednost organom pristaniškega sistema, ki lahko zato izboljšajo svoj konkurenčni položaj. Zlasti cena storitev, ki jih zagotavljajo organi pristaniškega sistema (pristojbine za dovoljenje, koncesijske dajatve, pristojbine za raztovorjeno in natovorjeno blago ter pristojbine za sidranje), je eden od dejavnikov, ki vplivajo na relativno konkurenčnost različnih pristanišč v Evropi (93). |
| --- | --- |

(149)

Z oprostitvijo davka od dohodkov pravnih oseb se daje prednost organom pristaniškega sistema, ki lahko zato izboljšajo svoj konkurenčni položaj. Zlasti cena storitev, ki jih zagotavljajo organi pristaniškega sistema (pristojbine za dovoljenje, koncesijske dajatve, pristojbine za raztovorjeno in natovorjeno blago ter pristojbine za sidranje), je eden od dejavnikov, ki vplivajo na relativno konkurenčnost različnih pristanišč v Evropi (93).

93

| (150) | Italija trdi, da imajo organi pristaniškega sistema omejen vpliv na določanje pristojbin za svoje dejavnosti. Vendar merila za določanje pristojbin za dovoljenje in koncesijskih dajatev, predpisana z javnim odlokom, določajo le najnižjo pristojbino, zato imajo organi pristaniškega sistema diskrecijsko pravico, da določijo višino svojih pristojbin (glej oddelek 4.1.1.5). V vsakem primeru pa tudi obstoj pristojbin, določenih izključno na centralni ravni – brez diskrecijske pravice, da posamezni organ pristaniškega sistema vpliva na višino centralno določenih pristojbin –, ne bi izključil izkrivljanja konkurence, ker lahko podjetja konkurirajo tudi pri parametrih, ki niso cena (kakovost storitve itd.), in ker lahko prednost, dodeljena organom pristaniškega sistema z zadevno oprostitvijo davka, navedenim organom pomaga tudi pri izboljšanju kakovosti njihove ponudbe ter privabljanju lastnikov ladij in upravljavcev plovil. |
| --- | --- |

(150)

Italija trdi, da imajo organi pristaniškega sistema omejen vpliv na določanje pristojbin za svoje dejavnosti. Vendar merila za določanje pristojbin za dovoljenje in koncesijskih dajatev, predpisana z javnim odlokom, določajo le najnižjo pristojbino, zato imajo organi pristaniškega sistema diskrecijsko pravico, da določijo višino svojih pristojbin (glej oddelek 4.1.1.5). V vsakem primeru pa tudi obstoj pristojbin, določenih izključno na centralni ravni – brez diskrecijske pravice, da posamezni organ pristaniškega sistema vpliva na višino centralno določenih pristojbin –, ne bi izključil izkrivljanja konkurence, ker lahko podjetja konkurirajo tudi pri parametrih, ki niso cena (kakovost storitve itd.), in ker lahko prednost, dodeljena organom pristaniškega sistema z zadevno oprostitvijo davka, navedenim organom pomaga tudi pri izboljšanju kakovosti njihove ponudbe ter privabljanju lastnikov ladij in upravljavcev plovil.

| (151) | Komisija zato ugotavlja, da italijanski organi z oprostitvijo davka od dohodkov pravnih oseb za organe pristaniškega sistema, ki opravljajo gospodarske dejavnosti, tem zagotavljajo prednost, ki lahko vpliva na konkurenco. Komisija zato meni, da zadevni ukrep izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco. |
| --- | --- |

(151)

Komisija zato ugotavlja, da italijanski organi z oprostitvijo davka od dohodkov pravnih oseb za organe pristaniškega sistema, ki opravljajo gospodarske dejavnosti, tem zagotavljajo prednost, ki lahko vpliva na konkurenco. Komisija zato meni, da zadevni ukrep izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco.

4.1.4.3   Vpliv na trgovino

| (152) | Javna podpora podjetjem pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU le, kolikor prizadene trgovino med državami članicami. Ni treba ugotavljati, ali pomoč dejansko vpliva na trgovino med državami članicami, ampak samo, ali bi pomoč lahko vplivala na navedeno trgovino (94). Sodišči Unije sta zlasti odločili, da finančna pomoč države vpliva na trgovino znotraj Unije, kadar okrepi položaj enega podjetja v razmerju do drugih konkurenčnih podjetij v navedeni trgovini (95). |
| --- | --- |

(152)

Javna podpora podjetjem pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU le, kolikor prizadene trgovino med državami članicami. Ni treba ugotavljati, ali pomoč dejansko vpliva na trgovino med državami članicami, ampak samo, ali bi pomoč lahko vplivala na navedeno trgovino (94). Sodišči Unije sta zlasti odločili, da finančna pomoč države vpliva na trgovino znotraj Unije, kadar okrepi položaj enega podjetja v razmerju do drugih konkurenčnih podjetij v navedeni trgovini (95).

94

95

| (153) | To sodno prakso je mogoče uporabiti v tem primeru, saj oprostitev davka od dohodkov pravnih oseb krepi položaj organov pristaniškega sistema. To slednjim omogoča, da znižajo svoje pristojbine in naredijo pristaniško infrastrukturo, ki jo upravljajo, privlačnejšo za lastnike ladij in upravljavce plovil, zlasti iz drugih držav članic. |
| --- | --- |

(153)

To sodno prakso je mogoče uporabiti v tem primeru, saj oprostitev davka od dohodkov pravnih oseb krepi položaj organov pristaniškega sistema. To slednjim omogoča, da znižajo svoje pristojbine in naredijo pristaniško infrastrukturo, ki jo upravljajo, privlačnejšo za lastnike ladij in upravljavce plovil, zlasti iz drugih držav članic.

| (154) | V tem primeru so italijanska pristanišča vključena v trgovino znotraj Unije, tako da prednost zadevnih organov pristaniškega sistema vpliva na trgovino znotraj Unije. Italijanska pristanišča so dejavno vključena v trgovino znotraj Unije, več italijanskih pristanišč pa je med najpomembnejšimi pristanišči v Uniji glede na kontejnerski promet in tonažo tovora. Na podlagi javno dostopnih informacij se zdi, da sta bili leta 2019 med petnajstimi najpomembnejšimi pristanišči za kontejnerje v Evropi dve italijanski pristanišči, in sicer Genova in Gioia Tauro (96). |
| --- | --- |

(154)

V tem primeru so italijanska pristanišča vključena v trgovino znotraj Unije, tako da prednost zadevnih organov pristaniškega sistema vpliva na trgovino znotraj Unije. Italijanska pristanišča so dejavno vključena v trgovino znotraj Unije, več italijanskih pristanišč pa je med najpomembnejšimi pristanišči v Uniji glede na kontejnerski promet in tonažo tovora. Na podlagi javno dostopnih informacij se zdi, da sta bili leta 2019 med petnajstimi najpomembnejšimi pristanišči za kontejnerje v Evropi dve italijanski pristanišči, in sicer Genova in Gioia Tauro (96).

96

| (155) | Ker so navedeni organi pristaniškega sistema oproščeni davčne obveznosti, h kateri bi bili sicer zavezani in h kateri so zavezana konkurenčna podjetja, se z oprostitvijo davka od dohodkov pravnih oseb sprostijo finančna sredstva navedenih podjetij, ki lahko zato vlagajo v svoje poslovanje, kar posledično vpliva na pogoje, pod katerimi lahko ponudijo lahko svoje izdelke in storitve na trgu, s čimer izkrivljajo konkurenco na notranjem trgu. Posledično oprostitev davka za organe pristaniškega sistema vpliva na trgovino znotraj Unije. |
| --- | --- |

(155)

Ker so navedeni organi pristaniškega sistema oproščeni davčne obveznosti, h kateri bi bili sicer zavezani in h kateri so zavezana konkurenčna podjetja, se z oprostitvijo davka od dohodkov pravnih oseb sprostijo finančna sredstva navedenih podjetij, ki lahko zato vlagajo v svoje poslovanje, kar posledično vpliva na pogoje, pod katerimi lahko ponudijo lahko svoje izdelke in storitve na trgu, s čimer izkrivljajo konkurenco na notranjem trgu. Posledično oprostitev davka za organe pristaniškega sistema vpliva na trgovino znotraj Unije.

| (156) | Kar zadeva argument Italije, da večina italijanskih pristanišč še zdaleč ne konkurira, niti potencialno, na evropskih trgih, ampak v glavnem konkurira pristaniščem v Severni Afriki, Komisija ugotavlja, da italijanski organi niso predložili nobenega dokaza, ki bi utemeljeval to stališče (97). |
| --- | --- |

(156)

Kar zadeva argument Italije, da večina italijanskih pristanišč še zdaleč ne konkurira, niti potencialno, na evropskih trgih, ampak v glavnem konkurira pristaniščem v Severni Afriki, Komisija ugotavlja, da italijanski organi niso predložili nobenega dokaza, ki bi utemeljeval to stališče (97).

97

| (157) | Zato italijanski organi z oprostitvijo davka od dohodkov pravnih oseb za organe pristaniškega sistema, ki opravljajo gospodarske dejavnosti, tem organom zagotavljajo prednost, ki lahko vpliva na trgovino znotraj Unije. |
| --- | --- |

(157)

Zato italijanski organi z oprostitvijo davka od dohodkov pravnih oseb za organe pristaniškega sistema, ki opravljajo gospodarske dejavnosti, tem organom zagotavljajo prednost, ki lahko vpliva na trgovino znotraj Unije.

4.1.5   Selektivnost ukrepa

Selektivnost ukrepa

| (158) | Da bi se ukrep štel za državno pomoč, mora biti selektiven (98), tako da daje prednost posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga. V skladu z ustaljeno sodno prakso (99) se materialna selektivnost davčnega ukrepa oceni v treh fazah: najprej je treba opredeliti in preučiti skupno ali „običajno“ ureditev (v nadaljnjem besedilu: referenčni okvir), ki se uporablja v zadevni državi članici. Nato je treba glede na to skupno ali „običajno“ davčno ureditev oceniti in ugotoviti, ali je morebitna prednost, dodeljena z zadevnim davčnim ukrepom, selektivna. To je treba storiti tako, da se dokaže, da ta ukrep odstopa od navedene skupne ureditve, ker uvaja razlikovanje med gospodarskimi subjekti, ki so glede na cilj navedene ureditve v primerljivem dejanskem in pravnem položaju. Če tako odstopanje obstaja, je treba v tretjem koraku preučiti, ali izhaja iz narave ali splošne strukture davčnega sistema, katerega del je ukrep, ter ali ga narava ali logika tega sistema tudi upravičuje. V tem okviru mora država članica dokazati, da različna davčna obravnava izhaja neposredno iz osnovnih ali vodilnih načel navedenega sistema (100). |
| --- | --- |

(158)

Da bi se ukrep štel za državno pomoč, mora biti selektiven (98), tako da daje prednost posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga. V skladu z ustaljeno sodno prakso (99) se materialna selektivnost davčnega ukrepa oceni v treh fazah: najprej je treba opredeliti in preučiti skupno ali „običajno“ ureditev (v nadaljnjem besedilu: referenčni okvir), ki se uporablja v zadevni državi članici. Nato je treba glede na to skupno ali „običajno“ davčno ureditev oceniti in ugotoviti, ali je morebitna prednost, dodeljena z zadevnim davčnim ukrepom, selektivna. To je treba storiti tako, da se dokaže, da ta ukrep odstopa od navedene skupne ureditve, ker uvaja razlikovanje med gospodarskimi subjekti, ki so glede na cilj navedene ureditve v primerljivem dejanskem in pravnem položaju. Če tako odstopanje obstaja, je treba v tretjem koraku preučiti, ali izhaja iz narave ali splošne strukture davčnega sistema, katerega del je ukrep, ter ali ga narava ali logika tega sistema tudi upravičuje. V tem okviru mora država članica dokazati, da različna davčna obravnava izhaja neposredno iz osnovnih ali vodilnih načel navedenega sistema (100).

98

99

100

4.1.5.1   Referenčni okvir

| (159) | Za oceno selektivnosti davčnega ukrepa je treba najprej določiti ustrezen referenčni okvir in nato ugotoviti, ali zadevni ukrep povzroča diskriminacijo v navedenem okviru. Referenčni okvir je sestavljen iz usklajenega niza pravil, ki se na podlagi objektivnih meril splošno uporabljajo za vsa podjetja, ki spadajo na njegovo področje uporabe, kakor ga opredeljuje njegov cilj. |
| --- | --- |

(159)

Za oceno selektivnosti davčnega ukrepa je treba najprej določiti ustrezen referenčni okvir in nato ugotoviti, ali zadevni ukrep povzroča diskriminacijo v navedenem okviru. Referenčni okvir je sestavljen iz usklajenega niza pravil, ki se na podlagi objektivnih meril splošno uporabljajo za vsa podjetja, ki spadajo na njegovo področje uporabe, kakor ga opredeljuje njegov cilj.

| (160) | Komisija v tem primeru meni, da je referenčni okvir italijanski sistem obdavčitve dohodkov pravnih oseb, kot je določen v prečiščenem besedilu italijanskega davčnega zakona TUIR (glej uvodne izjave 38 do 43), vključno z opredelitvijo davčnih zavezancev in obdavčljivega dohodka, ki izhaja iz člena 72 v povezavi s členom 73 TUIR. |
| --- | --- |

(160)

Komisija v tem primeru meni, da je referenčni okvir italijanski sistem obdavčitve dohodkov pravnih oseb, kot je določen v prečiščenem besedilu italijanskega davčnega zakona TUIR (glej uvodne izjave 38 do 43), vključno z opredelitvijo davčnih zavezancev in obdavčljivega dohodka, ki izhaja iz člena 72 v povezavi s členom 73 TUIR.

| (161) | Člen 72 TUIR določa načelo, da se davek od dohodkov pravnih oseb uporablja za vse dohodke v denarju ali v naravi. |
| --- | --- |

(161)

Člen 72 TUIR določa načelo, da se davek od dohodkov pravnih oseb uporablja za vse dohodke v denarju ali v naravi.

| (162) | Člen 73(1) TUIR določa, da so plačilu davka od dohodkov pravnih oseb zavezana podjetja vseh vrst, vključno z vzajemnimi zavarovalnicami, pa tudi zadruge, javni in zasebni subjekti, ki niso podjetja, ter skladi, ne glede na to, ali je njihov izključni ali glavni namen opravljanje trgovskih dejavnosti ali ne. |
| --- | --- |

(162)

Člen 73(1) TUIR določa, da so plačilu davka od dohodkov pravnih oseb zavezana podjetja vseh vrst, vključno z vzajemnimi zavarovalnicami, pa tudi zadruge, javni in zasebni subjekti, ki niso podjetja, ter skladi, ne glede na to, ali je njihov izključni ali glavni namen opravljanje trgovskih dejavnosti ali ne.

| (163) | Člen 75 določa načelo, da se davek od dohodkov pravnih oseb obračuna od celotnega čistega dohodka in da se uporabljajo različna pravila za opredelitev obdavčljivega dohodka za podjetja in javne ali zasebne subjekte, katerih izključni ali glavni namen je opravljanje trgovskih dejavnosti (členi 81 do 141 TUIR) (101), ter za javne ali zasebne subjekte, katerih izključni ali glavni namen ni opravljanje trgovske dejavnosti (členi 143 do 150 TUIR) (102). Člena 76 in 77 določata davčno stopnjo oziroma davčno obdobje za davek od dohodkov pravnih oseb. |
| --- | --- |

(163)

Člen 75 določa načelo, da se davek od dohodkov pravnih oseb obračuna od celotnega čistega dohodka in da se uporabljajo različna pravila za opredelitev obdavčljivega dohodka za podjetja in javne ali zasebne subjekte, katerih izključni ali glavni namen je opravljanje trgovskih dejavnosti (členi 81 do 141 TUIR) (101), ter za javne ali zasebne subjekte, katerih izključni ali glavni namen ni opravljanje trgovske dejavnosti (členi 143 do 150 TUIR) (102). Člena 76 in 77 določata davčno stopnjo oziroma davčno obdobje za davek od dohodkov pravnih oseb.

101

102

| (164) | Iz zgoraj navedenega izhaja, da so v skladu s pravili o obdavčitvi dohodkov pravnih oseb, ki se uporabljajo v Italiji, predmet obdavčitve dohodkov pravnih oseb načeloma vse vrste dohodka, ki ga ustvarijo podjetja (člen 73(1)a)) ali javni ali zasebni subjekti, ki niso podjetja (člen 73(1)(b) in (c)), tudi kadar izključni ali glavni namen zadevnih subjektov ni opravljanje trgovskih dejavnosti. |
| --- | --- |

(164)

Iz zgoraj navedenega izhaja, da so v skladu s pravili o obdavčitvi dohodkov pravnih oseb, ki se uporabljajo v Italiji, predmet obdavčitve dohodkov pravnih oseb načeloma vse vrste dohodka, ki ga ustvarijo podjetja (člen 73(1)a)) ali javni ali zasebni subjekti, ki niso podjetja (člen 73(1)(b) in (c)), tudi kadar izključni ali glavni namen zadevnih subjektov ni opravljanje trgovskih dejavnosti.

4.1.5.2   Odstopanje

| (165) | Člen 74 TUIR določa pravila, ki se uporabljajo posebej za državo in javne organe. Ta določba opredeljuje tudi dejavnosti, ki se ne štejejo za trgovske dejavnosti. |
| --- | --- |

(165)

Člen 74 TUIR določa pravila, ki se uporabljajo posebej za državo in javne organe. Ta določba opredeljuje tudi dejavnosti, ki se ne štejejo za trgovske dejavnosti.

| (166) | V skladu s členom 74 TUIR državni organi in uprave, vključno s tistimi, ki imajo avtonomno ureditev, četudi imajo pravno osebnost, občine, konzorciji lokalnih organov, združenj in organov, ki upravljajo skupno lastnino, gorske skupnosti, pokrajine in regije niso zavezani plačilu davka od dohodkov pravnih oseb. Italijanski organi štejejo organe pristaniškega sistema za organe, ki upravljajo javno lastnino. Zato iz člena 74 TUIR, kot ga razlagajo in uporabljajo italijanski organi, izhaja, da so organi pristaniškega sistema v Italiji oproščeni davka od dohodkov pravnih oseb, tudi kadar gre za dohodek, ki izhaja iz izkoriščanja infrastrukture organov pristaniškega sistema. |
| --- | --- |

(166)

V skladu s členom 74 TUIR državni organi in uprave, vključno s tistimi, ki imajo avtonomno ureditev, četudi imajo pravno osebnost, občine, konzorciji lokalnih organov, združenj in organov, ki upravljajo skupno lastnino, gorske skupnosti, pokrajine in regije niso zavezani plačilu davka od dohodkov pravnih oseb. Italijanski organi štejejo organe pristaniškega sistema za organe, ki upravljajo javno lastnino. Zato iz člena 74 TUIR, kot ga razlagajo in uporabljajo italijanski organi, izhaja, da so organi pristaniškega sistema v Italiji oproščeni davka od dohodkov pravnih oseb, tudi kadar gre za dohodek, ki izhaja iz izkoriščanja infrastrukture organov pristaniškega sistema.

| (167) | Kadar ukrep daje prednost posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, ki so glede na cilj referenčnega sistema v primerljivem pravnem in dejanskem položaju, je prima facie selektiven. V tem primeru so organi pristaniškega sistema in drugi pravni subjekti v primerljivem pravnem in dejanskem položaju glede na cilj IRES, tj. obdavčiti dohodek podjetij in drugih pravnih subjektov, ne glede na to, ali je njihov edini ali glavni namen opravljanje trgovskih dejavnosti ali ne. Zato člen 74 TUIR, kot so ga razlagali in uporabljali italijanski organi, glede na cilj IRES zagotavlja prednost organom pristaniškega sistema pred drugimi pravnimi subjekti, ki so zavezani plačilu davka od dohodkov pravnih oseb. |
| --- | --- |

(167)

Kadar ukrep daje prednost posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, ki so glede na cilj referenčnega sistema v primerljivem pravnem in dejanskem položaju, je prima facie selektiven. V tem primeru so organi pristaniškega sistema in drugi pravni subjekti v primerljivem pravnem in dejanskem položaju glede na cilj IRES, tj. obdavčiti dohodek podjetij in drugih pravnih subjektov, ne glede na to, ali je njihov edini ali glavni namen opravljanje trgovskih dejavnosti ali ne. Zato člen 74 TUIR, kot so ga razlagali in uporabljali italijanski organi, glede na cilj IRES zagotavlja prednost organom pristaniškega sistema pred drugimi pravnimi subjekti, ki so zavezani plačilu davka od dohodkov pravnih oseb.

prima facie

| (168) | Italijanski organi menijo, da oprostitev davka od dohodkov pravnih oseb za organe pristaniškega sistema ne odstopa od splošnih načel italijanskega sistema obdavčitve dohodkov pravnih oseb, temveč sledi njegovi logiki, saj netrgovske dejavnosti načeloma niso predmet obdavčitve dohodkov pravnih oseb. To bi pomenilo, da so vse dejavnosti organov pristaniškega sistema netrgovske dejavnosti. Vendar Komisija ugotavlja, da so po členu 73 plačilu davka od odhodkov pravnih oseb zavezani vsi javni in zasebni subjekti, tudi kadar njihov izključni ali glavni namen ni opravljanje trgovskih dejavnosti. Člen 74 TUIR z odstopanjem od tega načela državo in druge javne organe oprošča davka od dohodkov pravnih oseb. |
| --- | --- |

(168)

Italijanski organi menijo, da oprostitev davka od dohodkov pravnih oseb za organe pristaniškega sistema ne odstopa od splošnih načel italijanskega sistema obdavčitve dohodkov pravnih oseb, temveč sledi njegovi logiki, saj netrgovske dejavnosti načeloma niso predmet obdavčitve dohodkov pravnih oseb. To bi pomenilo, da so vse dejavnosti organov pristaniškega sistema netrgovske dejavnosti. Vendar Komisija ugotavlja, da so po členu 73 plačilu davka od odhodkov pravnih oseb zavezani vsi javni in zasebni subjekti, tudi kadar njihov izključni ali glavni namen ni opravljanje trgovskih dejavnosti. Člen 74 TUIR z odstopanjem od tega načela državo in druge javne organe oprošča davka od dohodkov pravnih oseb.

| (169) | Italijanski organi menijo tudi, da organi pristaniškega sistema ne spadajo na področje uporabe člena 73 TUIR, temveč člena 74 TUIR. Po navedbah italijanskih organov člen 74 TUIR predvideva, da javni organi, ki so jim zaupane izključno upravne funkcije (glej uvodni izjavi 51 in 52), niso zavezani plačilu davka od dohodkov pravnih oseb. Po mnenju italijanskih organov člena 74 TUIR torej ni mogoče razlagati kot odstopanje od člena 73 TUIR. Namesto tega imata člena 73 in 74 TUIR različni in vzporedni področji uporabe. Po navedbah italijanskih organov vzpostavljata različni običajni davčni ureditvi, ki se uporabljata za posebne kategorije subjektov, opredeljene na splošno in abstraktno, ki niso v primerljivem dejanskem in pravnem položaju. Zato Italija trdi, da oprostitev davka od dohodkov pravnih oseb ni selektivna, saj se člen 74 TUIR uporablja za organe pristaniškega sistema in državo, različne javne organe in druge subjekte v javni upravi na podlagi objektivnih, splošnih in abstraktnih meril. Vsi ti subjekti iz člena 74 TUIR naj bi bili v enakem dejanskem in pravnem položaju. |
| --- | --- |

(169)

Italijanski organi menijo tudi, da organi pristaniškega sistema ne spadajo na področje uporabe člena 73 TUIR, temveč člena 74 TUIR. Po navedbah italijanskih organov člen 74 TUIR predvideva, da javni organi, ki so jim zaupane izključno upravne funkcije (glej uvodni izjavi 51 in 52), niso zavezani plačilu davka od dohodkov pravnih oseb. Po mnenju italijanskih organov člena 74 TUIR torej ni mogoče razlagati kot odstopanje od člena 73 TUIR. Namesto tega imata člena 73 in 74 TUIR različni in vzporedni področji uporabe. Po navedbah italijanskih organov vzpostavljata različni običajni davčni ureditvi, ki se uporabljata za posebne kategorije subjektov, opredeljene na splošno in abstraktno, ki niso v primerljivem dejanskem in pravnem položaju. Zato Italija trdi, da oprostitev davka od dohodkov pravnih oseb ni selektivna, saj se člen 74 TUIR uporablja za organe pristaniškega sistema in državo, različne javne organe in druge subjekte v javni upravi na podlagi objektivnih, splošnih in abstraktnih meril. Vsi ti subjekti iz člena 74 TUIR naj bi bili v enakem dejanskem in pravnem položaju.

| (170) | Komisija ugotavlja, da člen 74 državo in druge javne organe oprošča davka od dohodkov pravnih oseb, kolikor so njihove dejavnosti povezane z izvrševanjem funkcij javnih organov. Nasprotno pa so trgovske dejavnosti teh organov načeloma predmet obdavčitve dohodkov pravnih oseb. Če bi člen 74 TUIR – ali njegova razlaga s strani uprave – povzročil, da organi pristaniškega sistema v nobenem primeru ne bi plačali davka od dohodkov pravnih oseb (tudi kadar opravljajo dejavnosti, ki po pravilih o državni pomoči veljajo za gospodarske), bi to privedlo do neenakosti med podjetji, ki opravljajo gospodarske dejavnosti, v smislu člena 107 PDEU. V tem primeru bi člen 74 TUIR, kot ga razlagajo italijanski organi, zagotavljal prednost določeni kategoriji podjetij (103), in sicer organom pristaniškega sistema, čeprav so ti v primerljivem pravnem in dejanskem položaju kot druga podjetja (ko gre za dohodek iz njihovih gospodarskih dejavnosti) (104). |
| --- | --- |

(170)

Komisija ugotavlja, da člen 74 državo in druge javne organe oprošča davka od dohodkov pravnih oseb, kolikor so njihove dejavnosti povezane z izvrševanjem funkcij javnih organov. Nasprotno pa so trgovske dejavnosti teh organov načeloma predmet obdavčitve dohodkov pravnih oseb. Če bi člen 74 TUIR – ali njegova razlaga s strani uprave – povzročil, da organi pristaniškega sistema v nobenem primeru ne bi plačali davka od dohodkov pravnih oseb (tudi kadar opravljajo dejavnosti, ki po pravilih o državni pomoči veljajo za gospodarske), bi to privedlo do neenakosti med podjetji, ki opravljajo gospodarske dejavnosti, v smislu člena 107 PDEU. V tem primeru bi člen 74 TUIR, kot ga razlagajo italijanski organi, zagotavljal prednost določeni kategoriji podjetij (103), in sicer organom pristaniškega sistema, čeprav so ti v primerljivem pravnem in dejanskem položaju kot druga podjetja (ko gre za dohodek iz njihovih gospodarskih dejavnosti) (104).

103

104

| (171) | Dejansko Komisija meni, da za organe pristaniškega sistema ne veljajo posebna „načela delovanja, ki jih jasno razlikujejo od drugih gospodarskih subjektov“, zavezanih plačilu davka od dohodkov pravnih oseb (105). Zlasti dejstvo, da organi pristaniškega sistema ne opravljajo pridobitne dejavnosti, ne zadostuje za ugotovitev, da so drugačnem položaju kot drugi upravljavci, zavezani plačilu davka od dohodkov pravnih oseb (106). Nobeden od argumentov, s katerimi skuša Italija utemeljiti, da organi pristaniškega sistema niso podjetja in ne opravljajo gospodarskih dejavnosti (glej oddelek 3.2), ni ustrezen in skladen glede na cilj sistema obdavčitve dohodkov pravnih oseb, tj. obdavčitev dohodka podjetij in drugih pravnih subjektov (107). |
| --- | --- |

(171)

Dejansko Komisija meni, da za organe pristaniškega sistema ne veljajo posebna „načela delovanja, ki jih jasno razlikujejo od drugih gospodarskih subjektov“, zavezanih plačilu davka od dohodkov pravnih oseb (105). Zlasti dejstvo, da organi pristaniškega sistema ne opravljajo pridobitne dejavnosti, ne zadostuje za ugotovitev, da so drugačnem položaju kot drugi upravljavci, zavezani plačilu davka od dohodkov pravnih oseb (106). Nobeden od argumentov, s katerimi skuša Italija utemeljiti, da organi pristaniškega sistema niso podjetja in ne opravljajo gospodarskih dejavnosti (glej oddelek 3.2), ni ustrezen in skladen glede na cilj sistema obdavčitve dohodkov pravnih oseb, tj. obdavčitev dohodka podjetij in drugih pravnih subjektov (107).

105

106

107

| (172) | Tudi če bi bil člen 74 TUIR pravna podlaga za to, da organi pristaniškega sistema ne plačajo davka od dohodkov pravnih oseb, bi bila ta oprostitev torej prima facie selektivna glede gospodarskih dejavnosti navedenih organov (108). |
| --- | --- |

(172)

Tudi če bi bil člen 74 TUIR pravna podlaga za to, da organi pristaniškega sistema ne plačajo davka od dohodkov pravnih oseb, bi bila ta oprostitev torej prima facie selektivna glede gospodarskih dejavnosti navedenih organov (108).

prima facie

108

4.1.5.3   Utemeljenost z logiko sistema

| (173) | Ker Komisija meni, da je obravnavana oprostitev davka prima facie selektivna, bo morala v skladu s sodno prakso sodišč Unije presoditi, ali je ta oprostitev utemeljena z naravo ali splošno shemo sistema, v katerega spada. Ukrep, ki pomeni izjemo od uporabe splošnega davčnega sistema, je torej mogoče upravičiti, če lahko zadevna država članica dokaže, da ta ukrep neposredno izhaja iz osnovnih ali vodilnih načel njenega davčnega sistema. |
| --- | --- |

(173)

Ker Komisija meni, da je obravnavana oprostitev davka prima facie selektivna, bo morala v skladu s sodno prakso sodišč Unije presoditi, ali je ta oprostitev utemeljena z naravo ali splošno shemo sistema, v katerega spada. Ukrep, ki pomeni izjemo od uporabe splošnega davčnega sistema, je torej mogoče upravičiti, če lahko zadevna država članica dokaže, da ta ukrep neposredno izhaja iz osnovnih ali vodilnih načel njenega davčnega sistema.

prima facie

| (174) | Ne italijanski organi ne zainteresirane strani niso predložili takih argumentov. Tudi Komisiji ni uspelo ugotoviti take utemeljitve. Komisija zato meni, da ukrep ni utemeljen z logiko davčnega sistema. Komisija posledično ugotavlja, da je ukrep selektiven. |
| --- | --- |

(174)

Ne italijanski organi ne zainteresirane strani niso predložili takih argumentov. Tudi Komisiji ni uspelo ugotoviti take utemeljitve. Komisija zato meni, da ukrep ni utemeljen z logiko davčnega sistema. Komisija posledično ugotavlja, da je ukrep selektiven.

4.1.5.4   Sklepne ugotovitve

| (175) | Komisija zato ugotavlja, da oprostitev davka od dohodkov pravnih oseb za italijanske organe pristaniškega sistema brez ustrezne utemeljitve odstopa od načela italijanskega sistema obdavčitve dohodkov pravnih oseb, po katerem se davek od dohodkov pravnih oseb uporablja za vse vrste dohodkov, ki jih ustvarijo podjetja ali javni ali zasebni subjekti, ki niso podjetja. Tudi če bi se štelo, da so organi pristaniškega sistema v skladu z italijanskim sistemom obdavčitve dohodkov pravnih oseb oproščeni davka od dohodkov pravnih oseb, ker po navedbah italijanskih organov opravljajo izključno javne funkcije, bi to privedlo do položaja, ko bi imela „posamezna“ podjetja ali proizvodnja „posameznega“ blaga prednost v smislu člena 107 PDEU (109). Komisija zato ugotavlja, da dejstvo, da gospodarske dejavnosti organov pristaniškega sistema niso predmet obdavčitve dohodkov pravnih oseb, pomeni selektivno prednost. |
| --- | --- |

(175)

Komisija zato ugotavlja, da oprostitev davka od dohodkov pravnih oseb za italijanske organe pristaniškega sistema brez ustrezne utemeljitve odstopa od načela italijanskega sistema obdavčitve dohodkov pravnih oseb, po katerem se davek od dohodkov pravnih oseb uporablja za vse vrste dohodkov, ki jih ustvarijo podjetja ali javni ali zasebni subjekti, ki niso podjetja. Tudi če bi se štelo, da so organi pristaniškega sistema v skladu z italijanskim sistemom obdavčitve dohodkov pravnih oseb oproščeni davka od dohodkov pravnih oseb, ker po navedbah italijanskih organov opravljajo izključno javne funkcije, bi to privedlo do položaja, ko bi imela „posamezna“ podjetja ali proizvodnja „posameznega“ blaga prednost v smislu člena 107 PDEU (109). Komisija zato ugotavlja, da dejstvo, da gospodarske dejavnosti organov pristaniškega sistema niso predmet obdavčitve dohodkov pravnih oseb, pomeni selektivno prednost.

109

| (176) | Poleg tega Komisija ugotavlja, da lahko taka prednostna obravnava, ki jo država zagotavlja podjetjem in je pripisljiva državi, izkrivlja konkurenco in vpliva na trgovino znotraj Unije. Zato Komisija ugotavlja, da oprostitev davka, odobrena organom pristaniškega sistema, pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU (110). |
| --- | --- |

(176)

Poleg tega Komisija ugotavlja, da lahko taka prednostna obravnava, ki jo država zagotavlja podjetjem in je pripisljiva državi, izkrivlja konkurenco in vpliva na trgovino znotraj Unije. Zato Komisija ugotavlja, da oprostitev davka, odobrena organom pristaniškega sistema, pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU (110).

110

5.   ZDRUŽLJIVOST

ZDRUŽLJIVOST

| (177) | Ukrepi državne pomoči se lahko štejejo za združljive z notranjim trgom na podlagi izjem iz člena 93, člena 106(2), člena 107(2) in člena 107(3) PDEU. |
| --- | --- |

(177)

Ukrepi državne pomoči se lahko štejejo za združljive z notranjim trgom na podlagi izjem iz člena 93, člena 106(2), člena 107(2) in člena 107(3) PDEU.

5.1   Člen 93 PDEU

Člen 93 PDEU

| (178) | Člen 93 PDEU določa, da pomoči, ki so „potrebne za usklajevanje prometa ali če so nadomestilo za opravljanje določenih storitev, ki so del javne službe“, lahko veljajo za združljive z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(178)

Člen 93 PDEU določa, da pomoči, ki so „potrebne za usklajevanje prometa ali če so nadomestilo za opravljanje določenih storitev, ki so del javne službe“, lahko veljajo za združljive z notranjim trgom.

| (179) | Komisija najprej ugotavlja, da v obravnavanem primeru ni nobenih znakov, da bi se s pomočjo financirali ukrepi, potrebni za usklajevanje prometa. Nasprotno, pomoč je oprostitev davka od dohodkov pravnih oseb, ki ni povezana s posamezno naložbo in je povsem nepovezana s potrebami po usklajevanju prometa. Ukrep tudi ni namenjen nadomestilu za storitve, ki so del javne službe. |
| --- | --- |

(179)

Komisija najprej ugotavlja, da v obravnavanem primeru ni nobenih znakov, da bi se s pomočjo financirali ukrepi, potrebni za usklajevanje prometa. Nasprotno, pomoč je oprostitev davka od dohodkov pravnih oseb, ki ni povezana s posamezno naložbo in je povsem nepovezana s potrebami po usklajevanju prometa. Ukrep tudi ni namenjen nadomestilu za storitve, ki so del javne službe.

| (180) | Zato Komisija meni, da ukrepa ni mogoče šteti za združljivega v skladu s členom 93 PDEU. |
| --- | --- |

(180)

Zato Komisija meni, da ukrepa ni mogoče šteti za združljivega v skladu s členom 93 PDEU.

5.2   Člen 107(2) in (3) PDEU

Člen 107(2) in (3) PDEU

| (181) | Ker obravnavani ukrep pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, bi bilo treba preučiti, ali je združljiv z notranjim trgom na podlagi katere od izjem iz člena 107(2) in (3) PDEU. |
| --- | --- |

(181)

Ker obravnavani ukrep pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, bi bilo treba preučiti, ali je združljiv z notranjim trgom na podlagi katere od izjem iz člena 107(2) in (3) PDEU.

| (182) | Italijanski organi niso predložili argumentov, ki bi potrjevali, da izjeme iz člena 107(2) ali (3) PDEU veljajo za oprostitev davka od dohodkov pravnih oseb, odobreno organom pristaniškega sistema. |
| --- | --- |

(182)

Italijanski organi niso predložili argumentov, ki bi potrjevali, da izjeme iz člena 107(2) ali (3) PDEU veljajo za oprostitev davka od dohodkov pravnih oseb, odobreno organom pristaniškega sistema.

| (183) | Komisija meni, da ne velja nobena od izjem iz člena 107(2) PDEU, saj obravnavani ukrep ni namenjen ciljem iz te določbe. Natančneje, obravnavani ukrep se ne nanaša na pomoč socialnega značaja, dodeljeno posameznim potrošnikom, pomoč za povrnitev škode, ki so jo povzročile naravne nesreče ali izjemni dogodki, ali pomoč, dodeljeno gospodarstvu nekaterih območij Zvezne republike Nemčije. |
| --- | --- |

(183)

Komisija meni, da ne velja nobena od izjem iz člena 107(2) PDEU, saj obravnavani ukrep ni namenjen ciljem iz te določbe. Natančneje, obravnavani ukrep se ne nanaša na pomoč socialnega značaja, dodeljeno posameznim potrošnikom, pomoč za povrnitev škode, ki so jo povzročile naravne nesreče ali izjemni dogodki, ali pomoč, dodeljeno gospodarstvu nekaterih območij Zvezne republike Nemčije.

| (184) | V členu 107(3) PDEU je navedeno, da se: (a) pomoč za pospeševanje gospodarskega razvoja določenih območij; (b) pomoč za pospeševanje pomembnih projektov skupnega evropskega interesa; (c) pomoč za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij; (d) pomoč za pospeševanje kulture in ohranjanja kulturne dediščine in (e) druge vrste pomoči, kakršne lahko Svet določi v sklepu, lahko štejejo kot združljive z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(184)

V členu 107(3) PDEU je navedeno, da se: (a) pomoč za pospeševanje gospodarskega razvoja določenih območij; (b) pomoč za pospeševanje pomembnih projektov skupnega evropskega interesa; (c) pomoč za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij; (d) pomoč za pospeševanje kulture in ohranjanja kulturne dediščine in (e) druge vrste pomoči, kakršne lahko Svet določi v sklepu, lahko štejejo kot združljive z notranjim trgom.

| (185) | Člen 107(3)(a) PDEU dovoljuje pomoč za pospeševanje gospodarskega razvoja območij, kjer je življenjska raven izjemno nizka ali kjer je podzaposlenost velika. Ta izjema ne velja. |
| --- | --- |

(185)

Člen 107(3)(a) PDEU dovoljuje pomoč za pospeševanje gospodarskega razvoja območij, kjer je življenjska raven izjemno nizka ali kjer je podzaposlenost velika. Ta izjema ne velja.

| (186) | Poleg tega ukrep ne pospešuje izvedbe pomembnega projekta skupnega evropskega interesa ali odpravlja resne motnje v gospodarstvu Italije v skladu s členom 107(3)(b) PDEU. |
| --- | --- |

(186)

Poleg tega ukrep ne pospešuje izvedbe pomembnega projekta skupnega evropskega interesa ali odpravlja resne motnje v gospodarstvu Italije v skladu s členom 107(3)(b) PDEU.

| (187) | Prav tako ukrep ni namenjen pospeševanju kulture in ohranjanju dediščine, kot določa člen 107(3)(d) PDEU. |
| --- | --- |

(187)

Prav tako ukrep ni namenjen pospeševanju kulture in ohranjanju dediščine, kot določa člen 107(3)(d) PDEU.

| (188) | V skladu s členom 107(3)(c) PDEU se pomoč za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij, kadar takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi, lahko šteje za združljivo. Vendar razpoložljive informacije ne kažejo, da je odobrena davčna ugodnost povezana s posameznimi naložbami, upravičenimi do pomoči v skladu s pravili in smernicami Unije. |
| --- | --- |

(188)

V skladu s členom 107(3)(c) PDEU se pomoč za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij, kadar takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi, lahko šteje za združljivo. Vendar razpoložljive informacije ne kažejo, da je odobrena davčna ugodnost povezana s posameznimi naložbami, upravičenimi do pomoči v skladu s pravili in smernicami Unije.

| (189) | Nasprotno, Komisija meni, da ukrep pomeni znižanje stroškov, ki bi običajno bremenili organe pristaniškega sistema pri rednem poslovanju, in bi se zato lahko štel za pomoč za tekoče poslovanje. Na splošno se taka pomoč ne šteje za združljivo z notranjim trgom, saj ni ne časovno omejena ne potrebna ali sorazmerna za financiranje stroškov, povezanih z izpolnjevanjem dobro opredeljenega cilja evropskega interesa. |
| --- | --- |

(189)

Nasprotno, Komisija meni, da ukrep pomeni znižanje stroškov, ki bi običajno bremenili organe pristaniškega sistema pri rednem poslovanju, in bi se zato lahko štel za pomoč za tekoče poslovanje. Na splošno se taka pomoč ne šteje za združljivo z notranjim trgom, saj ni ne časovno omejena ne potrebna ali sorazmerna za financiranje stroškov, povezanih z izpolnjevanjem dobro opredeljenega cilja evropskega interesa.

| (190) | Zato Komisija meni, da izjeme iz člena 107(3) PDEU ne veljajo. |
| --- | --- |

(190)

Zato Komisija meni, da izjeme iz člena 107(3) PDEU ne veljajo.

| (191) | Komisija na podlagi zgoraj navedenega meni, da ukrepa ni mogoče šteti za združljivega z notranjim trgom v skladu s členom 107(2) in (3) PDEU. |
| --- | --- |

(191)

Komisija na podlagi zgoraj navedenega meni, da ukrepa ni mogoče šteti za združljivega z notranjim trgom v skladu s členom 107(2) in (3) PDEU.

5.3   Člen 106(2) PDEU

Člen 106(2) PDEU

| (192) | Kadar je država prejemniku pomoči zaupala opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, je lahko pomoč združljiva tudi na podlagi člena 106(2) PDEU. |
| --- | --- |

(192)

Kadar je država prejemniku pomoči zaupala opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, je lahko pomoč združljiva tudi na podlagi člena 106(2) PDEU.

| (193) | Vendar italijanski organi niso predložili informacij, na podlagi katerih bi bilo mogoče ugotoviti, da je oprostitev davka od dohodkov pravnih oseb za organe pristaniškega sistema mogoče utemeljiti s členom 106(2) PDEU. Zadevni ukrep, ki povezuje znesek pomoči z obdavčljivim dobičkom subjektov, ni povezan z neto stroški naloge javne službe in ni omejen nanje. Prav tako ne izhaja iz pooblastila, podeljenega upravičencem ukrepa za izvajanje take naloge. Komisija zato meni, da ukrepa ni mogoče šteti za nadomestilo za javne storitve, združljivo z notranjim trgom, in da ni združljiv na podlagi člena 106(2) PDEU. |
| --- | --- |

(193)

Vendar italijanski organi niso predložili informacij, na podlagi katerih bi bilo mogoče ugotoviti, da je oprostitev davka od dohodkov pravnih oseb za organe pristaniškega sistema mogoče utemeljiti s členom 106(2) PDEU. Zadevni ukrep, ki povezuje znesek pomoči z obdavčljivim dobičkom subjektov, ni povezan z neto stroški naloge javne službe in ni omejen nanje. Prav tako ne izhaja iz pooblastila, podeljenega upravičencem ukrepa za izvajanje take naloge. Komisija zato meni, da ukrepa ni mogoče šteti za nadomestilo za javne storitve, združljivo z notranjim trgom, in da ni združljiv na podlagi člena 106(2) PDEU.

6.   SKLEPNE UGOTOVITVE

SKLEPNE UGOTOVITVE

| (194) | Komisija na podlagi zgoraj navedenega meni, da oprostitve davka od dohodkov pravnih oseb za organe pristaniškega sistema v Italiji ni mogoče šteti za združljivo z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(194)

Komisija na podlagi zgoraj navedenega meni, da oprostitve davka od dohodkov pravnih oseb za organe pristaniškega sistema v Italiji ni mogoče šteti za združljivo z notranjim trgom.

7.   OBSTOJEČA POMOČ

OBSTOJEČA POMOČ

| (195) | Obstoječa pomoč, kot je opredeljena v členu 1(b) postopkovne uredbe, bi bila ukrep, ki je obstajal pred začetkom veljavnosti PDEU v Italiji, odobren ukrep, ukrep, za katerega se šteje, da je obstoječa pomoč na podlagi člena 17 postopkovne uredbe, ali ukrep, ki v času začetka izvajanja ni bil pomoč, je pa pozneje postal pomoč zaradi razvoja skupnega trga. Pomoč, ki ne spada v opredelitev obstoječe pomoči, bi se v skladu s členom 1(c) postopkovne uredbe štela za novo pomoč. |
| --- | --- |

(195)

Obstoječa pomoč, kot je opredeljena v členu 1(b) postopkovne uredbe, bi bila ukrep, ki je obstajal pred začetkom veljavnosti PDEU v Italiji, odobren ukrep, ukrep, za katerega se šteje, da je obstoječa pomoč na podlagi člena 17 postopkovne uredbe, ali ukrep, ki v času začetka izvajanja ni bil pomoč, je pa pozneje postal pomoč zaradi razvoja skupnega trga. Pomoč, ki ne spada v opredelitev obstoječe pomoči, bi se v skladu s členom 1(c) postopkovne uredbe štela za novo pomoč.

| (196) | Oprostitev davka od dohodkov pravnih oseb za italijanske organe pristaniškega sistema temelji na členu 74 TUIR, kot ga razlagajo in uporabljajo italijanski organi. |
| --- | --- |

(196)

Oprostitev davka od dohodkov pravnih oseb za italijanske organe pristaniškega sistema temelji na členu 74 TUIR, kot ga razlagajo in uporabljajo italijanski organi.

| (197) | Italijanski organi so potrdili, da je bil sistem obdavčitve, ki se je uporabljal za organe pristaniškega sistema pred letom 1958, popolnoma enak današnjemu. Zlasti so potrdili, da organi pristaniškega sistema nikoli niso bili zavezani plačilu davka od dohodkov pravnih oseb. Poleg tega Komisija nima na razpolago nobenega elementa, ki bi temu nasprotoval. |
| --- | --- |

(197)

Italijanski organi so potrdili, da je bil sistem obdavčitve, ki se je uporabljal za organe pristaniškega sistema pred letom 1958, popolnoma enak današnjemu. Zlasti so potrdili, da organi pristaniškega sistema nikoli niso bili zavezani plačilu davka od dohodkov pravnih oseb. Poleg tega Komisija nima na razpolago nobenega elementa, ki bi temu nasprotoval.

| (198) | Komisija zato meni, da ukrep predstavlja obstoječo pomoč v skladu s členom 1(b)(i) postopkovne uredbe. |
| --- | --- |

(198)

Komisija zato meni, da ukrep predstavlja obstoječo pomoč v skladu s členom 1(b)(i) postopkovne uredbe.

8.   SKLEPNE UGOTOVITVE

SKLEPNE UGOTOVITVE

| (199) | Oprostitev davka od dohodkov pravnih oseb za italijanske organe pristaniškega sistema je obstoječa shema državne pomoči, ki ni združljiva z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(199)

Oprostitev davka od dohodkov pravnih oseb za italijanske organe pristaniškega sistema je obstoječa shema državne pomoči, ki ni združljiva z notranjim trgom.

| (200) | Zato je primerno, da italijanski organi odpravijo shemo pomoči, tako da ukinejo oprostitev davka od dohodkov pravnih oseb za italijanske organe pristaniškega sistema. Ta ukrep bi bilo treba sprejeti v dveh mesecih od datuma uradnega obvestila o tem sklepu in bi se moral začeti uporabljati najpozneje za dohodek iz gospodarskih dejavnosti, ustvarjen od začetka poslovnega leta po sprejetju tega ukrepa, oziroma najpozneje leta 2022 – |
| --- | --- |

(200)

Zato je primerno, da italijanski organi odpravijo shemo pomoči, tako da ukinejo oprostitev davka od dohodkov pravnih oseb za italijanske organe pristaniškega sistema. Ta ukrep bi bilo treba sprejeti v dveh mesecih od datuma uradnega obvestila o tem sklepu in bi se moral začeti uporabljati najpozneje za dohodek iz gospodarskih dejavnosti, ustvarjen od začetka poslovnega leta po sprejetju tega ukrepa, oziroma najpozneje leta 2022 –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Oprostitev davka od dohodkov pravnih oseb za organe pristaniškega sistema je obstoječa shema državne pomoči, ki ni združljiva z notranjim trgom.

Člen 2

Italija odpravi oprostitev davka od dohodkov pravnih oseb iz člena 1. Ukrep, s katerim Italija izpolni svoje obveznosti, se sprejme v dveh mesecih od datuma uradnega obvestila o tem sklepu. Ta ukrep se začne uporabljati na začetku poslovnega leta po njegovem sprejetju in najpozneje leta 2022.

Člen 3

Italija v dveh mesecih od datuma uradnega obvestila o tem sklepu obvesti Komisijo o ukrepih, ki jih je sprejela za uskladitev z njim.

Člen 4

Ta sklep je naslovljen na Italijansko republiko.

V Bruslju, 4. decembra 2020

Za Komisijo

Margrethe VESTAGER

članica Komisije

---

(1)  
  UL C 7, 10.1.2020, str. 11.

1

(2)  Uredba Sveta (EU) 2015/1589 z dne 13. julija 2015 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL L 248, 24.9.2015, str. 9).

2

(3)  Glej sprotno opombo 1.

3

(4)  Legge 28 gennaio 1994, n. 84 Riordino della legislazione in materia portuale (GU Serie Generale n. 28 del 04-02-1994 – Suppl. Ordinario n. 21).

4

(5)  Pristaniške dejavnosti so nakladanje, razkladanje, pretovarjanje, skladiščenje, splošni pretok blaga in vse druge dejavnosti, ki se izvajajo na pristaniškem območju. Pristaniške storitve so specialistične, dopolnilne in pomožne storitve v pristaniškem obratovalnem ciklu. Za opredelitev pristaniških dejavnosti glej člen 16 zakona št. 84/1994 in opis v razdelku 2.1.4 spodaj.

5

(6)  Relazione sull’attività delle autorità di sistema portuale, Anno 2017, Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti, objavljeno 16. septembra 2019, http://www.mit.gov.it/node/11420.

6

(7)  Testo Unico delle Imposte sui Redditi (TUIR), D.P.R., 22/12/1986 n° 917, G.U. 31.12.1986.

7

(8)  Standardna davčna stopnja za IRES v letu 2020 znaša 24 %. Stopnja IRES se je s 33 % v letu 2004 znižala na 27,5 % v letu 2008 in na 24 % v letih 2018 in 2019.

8

(9)  Uredba Sveta (ES) št. 2157/2001 z dne 8. oktobra 2001 o statutu evropske družbe (SE) (UL L 294, 10.11.2001, str. 1).

9

(10)  Uredba Sveta (ES) št. 1435/2003 z dne 22. julija 2003 o statutu evropske zadruge (SCE) (UL L 207, 18.8.2003, str. 1).

10

(11)  Glej sprotno opombo 8.

11

(12)  Legge 27 dicembre 2019, n. 160, Bilancio di previsione dello Stato per l'anno finanziario 2020 e bilancio pluriennale per il triennio 2020-2022, GU Serie Generale n 304 del 30.12.2019 – Suppl. Ordinario n. 45. Dodatni davek se plačuje tudi za dohodek iz dejavnosti, ki se opravljajo na podlagi koncesij za avtoceste, koncesij za upravljanje letališč in koncesij za železnice.

12

(13)  Uredba (EU) 2017/352 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. februarja 2017 o vzpostavitvi okvira za izvajanje pristaniških storitev in skupnih pravil o finančni preglednosti pristanišč (UL L 57, 3.3.2017, str. 1).

13

(14)  ANCIP (nacionalno združenje pristaniških podjetij); Confetra (italijanska splošna zveza za prevoz in logistiko).

14

(15)  ANCIP (nacionalno združenje pristaniških podjetij); Assoporti (združenje italijanskih pristanišč); Confetra (italijanska splošna zveza za prevoz in logistiko); italijanska zveza delavcev v prometu FILT-CGIL, italijanska zveza delavcev v prometu FIT-CISL, italijanski sindikat delavcev v prometu UILTRASPORTI.

15

(16)  ANCIP (nacionalno združenje pristaniških podjetij); Confetra (italijanska splošna zveza za prevoz in logistiko).

16

(17)  ANCIP (nacionalno združenje pristaniških podjetij); Assoporti (združenje italijanskih pristanišč); Confetra (italijanska splošna zveza za prevoz in logistiko).

17

(18)  Confetra (italijanska splošna zveza za prevoz in logistiko).

18

(19)  Assoporti (združenje italijanskih pristanišč); Confetra (italijanska splošna zveza za prevoz in logistiko); Conftrasporto-Confcommercio (zveza združenj za prevoz, pomorski promet in logistiko).

19

(20)  Confetra (italijanska splošna zveza za prevoz in logistiko).

20

(21)  Assoporti (združenje italijanskih pristanišč); Confetra (italijanska splošna zveza za prevoz in logistiko); Conftrasporto-Confcommercio (zveza združenj za prevoz, pomorski promet in logistiko); italijanska zveza delavcev v prometu FILT-CGIL, italijanska zveza delavcev v prometu FIT-CISL, italijanski sindikat delavcev v prometu UILTRASPORTI.

21

(22)  Confetra (italijanska splošna zveza za prevoz in logistiko).

22

(23)  ANCIP (nacionalno združenje pristaniških podjetij); Assoporti (združenje italijanskih pristanišč); Confetra (italijanska splošna zveza za prevoz in logistiko); Conftrasporto-Confcommercio (zveza združenj za prevoz, pomorski promet in logistiko).

23

(24)  Conftrasporto-Confcommercio (zveza združenj za prevoz, pomorski promet in logistiko).

24

(25)  ANCIP (nacionalno združenje pristaniških podjetij).

25

(26)  Sodba Sodišča z dne 17. februarja 1993, Christian Poucet proti Assurances générales de France in Caisse mutuelle régionale du Languedoc-Roussillon, združeni zadevi C-159/91 in C-160/91, ECLI:EU:C:1993:63, točka 18.

26

Christian Poucet proti Assurances générales de France in Caisse mutuelle régionale du Languedoc-Roussillon

(27)  Sodba Sodišča z dne 17. februarja 1993, Christian Poucet proti Assurances générales de France in Caisse mutuelle régionale du Languedoc-Roussillon, združeni zadevi C-159/91 in C-160/91, ECLI:EU:C:1993:63, točka 18. Sodba Sodišča z dne 24. oktobra 2002, Aéroports de Paris proti Komisiji Evropskih skupnosti, C-82/01 P, ECLI:EU:C:2002:617, točka 78.

27

Christian Poucet proti Assurances générales de France in Caisse mutuelle régionale du Languedoc-Roussillon

Aéroports de Paris proti Komisiji Evropskih skupnosti

(28)  ANCIP (nacionalno združenje pristaniških podjetij).

28

(29)  Sodba Sodišča z dne 19. januarja 1994, SAT Fluggesellschaft mbH proti Eurocontrol, C-364/92, ECLI:EU:C:1994:7. Sodba Sodišča z dne 26. marca 2009, Selex Sistemi Integrati proti Komisiji, C-113/07 P, ECLI:EU:C:2009:191.

29

SAT Fluggesellschaft mbH proti Eurocontrol

Selex Sistemi Integrati proti Komisiji

(30)  Člen 13(4) Uredbe (EU) 2017/352.

30

(31)  Sodba Sodišča z dne 12. julija 2012, Compass-Datenbank, C-138/11, ECLI:EU:C:2012:449, točka 38. Sodba Splošnega sodišča z dne 12. septembra 2013, Zvezna republika Nemčija proti Evropski komisiji, T-347/09, ECLI:EU:T:2013:418, točka 29. Sodba Sodišča z dne 26. marca 2009, Selex Sistemi Integrati proti Komisiji, C-113/07 P, ECLI:EU:C:2009:191, točke 71 do 80.

31

Compass-Datenbank

Zvezna republika Nemčija proti Evropski komisiji

Selex Sistemi Integrati proti Komisiji,

(32)  ANCIP (nacionalno združenje pristaniških podjetij); Assoporti (združenje italijanskih pristanišč); Confetra (italijanska splošna zveza za prevoz in logistiko); italijanska zveza delavcev v prometu FILT-CGIL, italijanska zveza delavcev v prometu FIT-CISL, italijanski sindikat delavcev v prometu UILTRASPORTI.

32

(33)  ANCIP (nacionalno združenje pristaniških podjetij); Confetra (italijanska splošna zveza za prevoz in logistiko).

33

(34)  Italija navaja sodbo Sodišča z dne 21. decembra 2016, Komisija proti
  World Duty Free Group, C-20/15 P, ECLI:EU:C:2016:981, točka 58.

34

Komisija proti

World Duty Free Group

(35)  ANCIP (nacionalno združenje pristaniških podjetij); Assoporti (združenje italijanskih pristanišč); Confetra (italijanska splošna zveza za prevoz in logistiko).

35

(36)  Confetra (italijanska splošna zveza za prevoz in logistiko).

36

(37)  Sodba Sodišča z dne 23. aprila 1991, Klaus Höfner in Fritz Elser proti Macrotron GmbH, C-41/90, ECLI:EU:C:1991:161, točka 21.

37

Klaus Höfner in Fritz Elser proti Macrotron GmbH,

(38)  Sodba Sodišča z dne 1. julija 2008, MOTOE, C-49/07, ECLI:EU:C:2008:376, točki 27 in 28.

38

MOTOE,

(39)  Sodba Sodišča z dne 6. novembra 2018, Scuola Elementare Maria Montessori proti Komisiji, združene zadeve C-622/16 P do C-624/16 P, ECLI:EU:C:2018:873, točka 104 in tam navedena sodna praksa.

39

Scuola Elementare Maria Montessori proti Komisiji

(40)  Sodba Sodišča z dne 29. oktobra 1980, Van Landewyck proti Komisiji, združene zadeve 209 do 215 in 218/78, ECLI:EU:C:1980:248, točka 88. Sodba Sodišča z dne 16. novembra 1995, FFSA in drugi proti Ministère de l'Agriculture et de la Pêche, C-244/94, ECLI:EU:C:1995:392, točka 21. Sodba Sodišča z dne 1. julija 2008, MOTOE, C-49/07, ECLI:EU:C:2008:376, točki 27 in 28. Glej tudi Obvestilo Komisije o pojmu državne pomoči po členu 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL C 262, 19.7.2016, točka 9).

40

Van Landewyck proti Komisiji

FFSA in drugi proti Ministère de l'Agriculture et de la Pêche

MOTOE,

(41)  Sodba Splošnega sodišča z dne 24. marca 2011, Freistaat Sachsen in drugi proti Komisiji in Mitteldeutsche Flughafen in Flughafen Leipzig/Halle proti Komisiji, združeni zadevi T-443/08 in T-455/08, ECLI:EU:T:2011:117, točka 95, potrjena s sodbo Sodišča z dne 19. decembra 2012
  , Mitteldeutsche Flughafen in Flughafen Leipzig-Halle proti Komisiji, C-288/11, ECLI:EU:C:2012:821, točke 42 do 44.

41

Freistaat Sachsen in drugi proti Komisiji in Mitteldeutsche Flughafen in Flughafen Leipzig/Halle proti Komisiji

, Mitteldeutsche Flughafen in Flughafen Leipzig-Halle proti Komisiji,

(42)  Sodba Splošnega sodišča z dne 20. septembra 2019, Havenbedrijf Antwerpen in Maatschappij van de Brugse Zeehaven proti Komisiji, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, točka 47.

42

Havenbedrijf Antwerpen in Maatschappij van de Brugse Zeehaven proti Komisiji

(43)  Sklep komisije z dne 15. decembra 2009 o državni pomoči N 385/2009 – Javno financiranje pristaniške infrastrukture v pristanišču Ventspils (UL C 72, 20.3.2010, uvodne izjave 53 do 58). Sklep Komisije z dne 15. junija 2011 o državni pomoči N 44/2010, Javno financiranje pristaniške infrastrukture v Krievu Salā (UL C 215, 21.7.2011, str. 21, uvodne izjave 60 do 68). Sklep Komisije z dne 22. februarja 2012 o državni pomoči SA.30742 (N/2010), Gradnja infrastrukture za potniški in tovorni terminal za trajekte v Klaipedi (UL C 121, 26.4.2012, str. 1, uvodne izjave 45 do 47).

43

(44)  Sklep Komisije z dne 18. septembra 2013 o državni pomoči SA.36953 (2013/N), Pristaniški organ Bahíe de Cádiz (UL C 335, 16.11.2013, str. 1, uvodna izjava 29).

44

(45)  Sklep Komisije z dne 27. marca 2014 o državni pomoči SA.38302, Pristanišče Salerno (UL C 156, 23.5.2014, uvodne izjave 32 do 36). Sklep Komisije z dne 22. februarja 2012 o državni pomoči SA.30742 (N/2010), Gradnja infrastrukture za potniški in tovorni terminal za trajekte v Klaipedi (UL C 121, 26.4.2012, str. 1, uvodne izjave 45 do 47). Sklep Komisije z dne 2. julija 2013 o državni pomoči SA.35418 (2012/N), Razširitev pristanišča Pirej (UL C 256, 5.9.2013, str. 2, uvodni izjavi 21 in 22). Obvestilo Komisije o pojmu državne pomoči po členu 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL C 262, 19.7.2016, točka 215, str. 47).

45

(46)  Primeri takih negospodarskih dejavnosti so: (a) nadzor pomorskega prometa; (b) gasilstvo; (c) policija; (d) carinski organi. Obvestilo Komisije o pojmu državne pomoči po členu 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL C 262, 19.7.2016, točka 215, str. 47).

46

(47)  Sodba Splošnega sodišča z dne 20. septembra 2019, Havenbedrijf Antwerpen in Maatschappij van de Brugse Zeehaven proti Komisiji, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, točka 54.

47

Havenbedrijf Antwerpen in Maatschappij van de Brugse Zeehaven proti Komisiji

(48)  Obvestilo Komisije o pojmu državne pomoči po členu 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL C 262, 19.7.2016, točka 17, str. 5).

48

(49)  Sodba Splošnega sodišča z dne 30. aprila 2019, UPF proti Komisiji, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, točka 64. Sodba Splošnega sodišča z dne 20. septembra 2019, Havenbedrijf Antwerpen in Maatschappij van de Brugse Zeehaven proti Komisiji, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, točki 53 in 54.

49

UPF proti Komisiji

Havenbedrijf Antwerpen in Maatschappij van de Brugse Zeehaven proti Komisiji,

(50)  Sodba Splošnega sodišča z dne 20. septembra 2019
  , Havenbedrijf Antwerpen in Maatschappij van de Brugse Zeehaven proti Komisiji, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, točka 48.

50

, Havenbedrijf Antwerpen in Maatschappij van de Brugse Zeehaven proti Komisiji

(51)  Sklep Komisije z dne 19. decembra 2012 o državni pomoči SA.34940, Pristanišče Augusta (UL C 077, 17.3.2013, uvodni izjavi 42 in 43). Sklep Komisije z dne 27. marca 2014 o državni pomoči SA.38302, Pomoč za naložbe pristanišču Salerno (UL C 156, 23.5.2014, uvodne izjave 33 do 36). Sklep Komisije z dne 19. junija 2015 o državni pomoči SA.39542, Poglabljanje in odlaganje odvečnega materiala v pristanišču Taranto (UL C 259, 7.8.2015, uvodne izjave 38 do 41). Sklep Komisije z dne 28. junija 2016 o državni pomoči SA.36112, Pristaniški organ v Neaplju in Cantieri del Mediterraneo S.p.A. (UL C 369, 7.10.2016, uvodne izjave 44 do 47).

51

(52)  Sklep Komisije z dne 27. julija 2017 o shemi pomoči št. SA.38393, Obdavčitev pristanišč v Belgiji (UL L 332, 14.12.2017, točka 62). Sklep Komisije z dne 27. julija 2017 o shemi pomoči SA.38398, Obdavčitev pristanišč v Franciji (UL L 332, 14.12.2017, točka 55).

52

(53)  Sodba Splošnega sodišča z dne 30. aprila 2019, UPF proti Komisiji, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, točki 65 in 66. Sodba Splošnega sodišča z dne 20. septembra 2019, Havenbedrijf Antwerpen in Maatschappij van de Brugse Zeehaven proti Komisiji, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, točka 47. Zoper sodbe ni bila vložena nobena pritožba.

53

UPF proti Komisiji

Havenbedrijf Antwerpen in Maatschappij van de Brugse Zeehaven proti Komisiji

(54)  Sodba Splošnega sodišča z dne 30. aprila 2019, UPF proti Komisiji, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, točka 64 in tam navedena sodna praksa.

54

UPF proti Komisiji

(55)  Sodba Sodišča z dne 1. julija 2008, MOTOE, C-49/07, ECLI:EU:C:2008:376, točka 27. Sodba Sodišča z dne 27. junija 2017, Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania, C-74/16, ECLI:EU:C:2017:496, točka 46. Sodba Splošnega sodišča z dne 12. septembra 2013, Zvezna republika Nemčija proti Evropski komisiji, T-347/09, ECLI:EU:T:2013:418, točka 48. Sodba Splošnega sodišča z dne 20. septembra 2019, Havenbedrijf Antwerpen in Maatschappij van de Brugse Zeehaven proti Komisiji, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, točka 80.

55

MOTOE,

Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania

Zvezna republika Nemčija proti Evropski komisiji

Havenbedrijf Antwerpen in Maatschappij van de Brugse Zeehaven proti Komisiji

(56)  Relazione sull’attività delle autorità di sistema portuale, Anno 2017, Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti, objavljeno 16. septembra 2019, http://www.mit.gov.it/node/11420.

56

(57)  Sodba Sodišča z dne 27. junija 2017, Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania, C-74/16, ECLI:EU:C:2017:496, točka 47 in tam navedena sodna praksa. Sodba Splošnega sodišča z dne 20. septembra 2019, Havenbedrijf Antwerpen in Maatschappij van de Brugse Zeehaven proti Komisiji, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, točka 75.

57

Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania

Havenbedrijf Antwerpen in Maatschappij van de Brugse Zeehaven proti Komisiji

(58)  Sodba Sodišča z dne 19. decembra 2012, Mitteldeutsche Flughafen in Flughafen Leipzig-Halle proti Komisiji, C-288/11, ECLI:EU:C:2012:821, točka 40. Sodba Splošnega sodišča z dne 24. marca 2011, Freistaat Sachsen in drugi proti Komisiji ter Mitteldeutsche Flughafen in Flughafen Leipzig/Halle proti Komisiji, združeni zadevi T-443/08 in T-455/08, ECLI:EU:T:2011:117, točka 93. Sodba Splošnega sodišča z dne 20. septembra 2019, Havenbedrijf Antwerpen in Maatschappij van de Brugse Zeehaven proti Komisiji, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, točka 76.

58

Mitteldeutsche Flughafen in Flughafen Leipzig-Halle proti Komisiji

Freistaat Sachsen

Mitteldeutsche Flughafen in Flughafen Leipzig/Halle proti Komisiji,

Havenbedrijf Antwerpen in Maatschappij van de Brugse Zeehaven proti Komisiji,

(59)  Sodba Splošnega sodišča z dne 12. septembra 2013, Zvezna republika Nemčija proti Evropski komisiji, T-347/09, ECLI:EU:T:2013:418, točka 30 in tam navedena sodna praksa. Sodba Splošnega sodišča z dne 20. septembra 2019, Havenbedrijf Antwerpen in Maatschappij van de Brugse Zeehaven proti Komisiji, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, točka 78.

59

Zvezna republika Nemčija proti Evropski komisiji

Havenbedrijf Antwerpen in Maatschappij van de Brugse Zeehaven proti Komisiji

(60)  Sodba Splošnega sodišča z dne 20. septembra 2019, Havenbedrijf Antwerpen in Maatschappij van de Brugse Zeehaven proti Komisiji, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, točka 81.

60

Havenbedrijf Antwerpen in Maatschappij van de Brugse Zeehaven proti Komisiji

(61)  Sodba Splošnega sodišča z dne 20. septembra 2019, Havenbedrijf Antwerpen in Maatschappij van de Brugse Zeehaven proti Komisiji, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, točka 82.

61

Havenbedrijf Antwerpen in Maatschappij van de Brugse Zeehaven proti Komisiji,

(62)  Sodba Splošnega sodišča z dne 20. septembra 2019
  , Havenbedrijf Antwerpen in Maatschappij van de Brugse Zeehaven proti Komisiji, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, točka 75.

62

, Havenbedrijf Antwerpen in Maatschappij van de Brugse Zeehaven proti Komisiji,

(63)  Sodba Splošnega sodišča z dne 15. marca 2018, Naviera Armas proti Komisiji, T-108/16, ECLI:EU:T:2018:145, točka 124.

63

Naviera Armas proti Komisiji

(64)  Sodba Sodišča z dne 19. januarja 1994, SAT Fluggesellschaft proti Eurocontrol, C-364/92, ECLI:EU:C:1994:7. Sodba Sodišča z dne 26. marca 2009, Selex Sistemi Integrati proti Komisiji, C-113/07, ECLI:EU:C:2009:191.

64

SAT Fluggesellschaft proti Eurocontrol

Selex Sistemi Integrati proti Komisiji

(65)  Sodba Splošnega sodišča z dne 20. septembra 2019, Havenbedrijf Antwerpen in Maatschappij van de Brugse Zeehaven proti Komisiji, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, točka 85 in tam navedena sodna praksa.

65

Havenbedrijf Antwerpen in Maatschappij van de Brugse Zeehaven proti Komisiji

(66)  Sodba Sodišča z dne 12. julija 2012, Compass-Datenbank, C-138/11, ECLI:EU:C:2012:449, točka 38. Sodba Splošnega sodišča z dne 12. septembra 2013, Zvezna republika Nemčija proti Evropski komisiji, T-347/09, ECLI:EU:T:2013:418, točka 29. Sodba Sodišča z dne 26. marca 2009, Selex Sistemi Integrati proti Komisiji, C-113/07, ECLI:EU:C:2009:191, točke 71 do 80. Sodba Splošnega sodišča z dne 20. septembra 2019, Havenbedrijf Antwerpen in Maatschappij van de Brugse Zeehaven proti Komisiji, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, točka 86. Sodba Splošnega sodišča z dne 30. aprila 2019, UPF proti Komisiji, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, točka 82.

66

Compass-Datenbank

Zvezna republika Nemčija proti Evropski komisiji

Selex Sistemi Integrati proti Komisiji

Havenbedrijf Antwerpen in Maatschappij van de Brugse Zeehaven proti Komisiji,

UPF proti Komisiji

(67)  Sodba Splošnega sodišča z dne 20. septembra 2019, Havenbedrijf Antwerpen in Maatschappij van de Brugse Zeehaven proti Komisiji, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, točka 87. Sodba Splošnega sodišča z dne 30. aprila 2019, UPF proti Komisiji, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, točka 84.

67

Havenbedrijf Antwerpen in Maatschappij van de Brugse Zeehaven proti Komisiji

UPF proti Komisiji

(68)  Sodba Sodišča z dne 12. julija 2012, Compass-Datenbank, C-138/11, ECLI:EU:C:2012:449, točka 41. Sodba Splošnega sodišča z dne 12. septembra 2013, Zvezna republika Nemčija proti Evropski komisiji, T-347/09, ECLI:EU:T:2013:418, točka 41. Sodba Splošnega sodišča z dne 20. septembra 2019, Havenbedrijf Antwerpen in Maatschappij van de Brugse Zeehaven proti Komisiji, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, točka 89. Sodba Splošnega sodišča z dne 30. aprila 2019, UPF proti Komisiji, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, točka 82.

68

Compass-Datenbank

Zvezna republika Nemčija proti Evropski komisiji

Havenbedrijf Antwerpen in Maatschappij van de Brugse Zeehaven proti Komisiji,

UPF proti Komisiji

(69)  Sodba Splošnega sodišča z dne 20. septembra 2019, Havenbedrijf Antwerpen in Maatschappij van de Brugse Zeehaven proti Komisiji, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, točka 90. Sodba Splošnega sodišča z dne 30. aprila 2019, UPF proti Komisiji, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, točka 87.

69

Havenbedrijf Antwerpen in Maatschappij van de Brugse Zeehaven proti Komisiji,

UPF proti Komisiji

(70)  Relazione sull’attività delle autorità di sistema portuale, Anno 2017, Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti, objavljeno 16. septembra 2019, http://www.mit.gov.it/node/11420.

70

(71)  Sodba Splošnega sodišča z dne 20. septembra 2019, Havenbedrijf Antwerpen in Maatschappij van de Brugse Zeehaven proti Komisiji, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, točka 89. Sodba Splošnega sodišča z dne 30. aprila 2019, UPF proti Komisiji, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, točka 84.

71

Havenbedrijf Antwerpen in Maatschappij van de Brugse Zeehaven proti Komisiji

UPF proti Komisiji

(72)  Sodba Sodišča z dne 12. julija 2012, Compass-Datenbank, C-138/11, ECLI:EU:C:2012:449, točka 37. Sodba Splošnega sodišča z dne 30. aprila 2019, UPF proti Komisiji, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, točka 64.

72

Compass-Datenbank

UPF proti Komisiji

(73)  Sodba Splošnega sodišča z dne 20. septembra 2019, Havenbedrijf Antwerpen in Maatschappij van de Brugse Zeehaven proti Komisiji, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, točka 56.

73

Havenbedrijf Antwerpen in Maatschappij van de Brugse Zeehaven proti Komisiji

(74)  Sodba Sodišča z dne 24. oktobra 2002, Aéroports de Paris proti Komisiji, C 82/01 P, ECLI:EU:C:2002:617, točka 78. Sodba Sodišča prve stopnje z dne 12. decembra 2000
  , Aéroports de Paris proti Komisiji, T-128/98, ECLI:EU:T:2000:290, točka 121.

74

Aéroports de Paris proti Komisiji

, Aéroports de Paris proti Komisiji

(75)  Sodba Splošnega sodišča z dne 20. septembra 2019, Havenbedrijf Antwerpen in Maatschappij van de Brugse Zeehaven proti Komisiji, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, točka 71. Sodba Splošnega sodišča z dne 30. aprila 2019, UPF proti Komisiji, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, točka 65.

75

Havenbedrijf Antwerpen in Maatschappij van de Brugse Zeehaven proti Komisiji

UPF proti Komisiji

(76)  Sodba Sodišča z dne 19. decembra 2012, Mitteldeutsche Flughafen in Flughafen Leipzig-Halle proti Komisiji, C-288/11, ECLI:EU:C:2012:821. Sodba Splošnega sodišča z dne 20. septembra 2019, Havenbedrijf Antwerpen in Maatschappij van de Brugse Zeehaven proti Komisiji, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, točka 72.

76

Mitteldeutsche Flughafen in Flughafen Leipzig-Halle proti Komisiji

Havenbedrijf Antwerpen in Maatschappij van de Brugse Zeehaven proti Komisiji,

(77)  Sodba Sodišča z dne 15. marca 1994, Banco Exterior de España proti Ayuntamiento de Valencia, C-387/92, ECLI:EU:C:1994:100, točka 14.

77

Banco Exterior de España proti Ayuntamiento de Valencia

(78)  Člen 345 PDEU določa, da „[p]ogodbi v ničemer ne posegata v lastninskopravno ureditev v državah članicah“.

78

(79)  Glej na primer Sodbo Sodišča z dne 10. julija 1986, Belgija proti Komisiji, 40/85, ECLI:EU:C:1986:305, točka 12.

79

Belgija proti Komisiji

(80)  Sodba Sodišča z dne 14. septembra 1994, Španija proti Komisiji, združene zadeve C-278/92, C-279/92 in C-280/92, ECLI:EU:C:1994:325, točka 22.

80

Španija proti Komisiji

(81)  Sodba Sodišča z dne 23. februarja 1961, De Gezamenlijke Steenkolenmijnen in Limburg proti Visoki oblasti Evropske skupnost za premog in jeklo, zadeva 30/59, ECLI:EU:C:1961:2, točka 19. Sodba Sodišča z dne 8. novembra 2001, Adria-Wien Pipeline in Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke, C-143/99, ECLI:EU:C:2001:598, točka 38.

81

De Gezamenlijke Steenkolenmijnen in Limburg proti Visoki oblasti Evropske skupnost za premog in jeklo,

Adria-Wien Pipeline in Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke

(82)  Sodba Sodišča z dne 24. julija 2003, Altmark Trans GmbH in Regierungspräsidium Magdeburg, C-280/00, ECLI:EU:C:2003:415.

82

Altmark Trans GmbH in Regierungspräsidium Magdeburg,

(83)  Glej točko 2.1 predloga uredbe o pristaniških storitvah. Glej tudi Sporočilo Komisije o politiki evropskih pristanišč, COM(2007) 616 final, točka II.4.2.

83

(84)  Glej mnenje generalnega pravobranilca Wahla v sodbi Sodišča z dne 23. januarja 2019, Fallimento Traghetti del Mediterraneo, C-387/17, ECLI:EU:C:2018:712, točka 66: „... je Sodišče že odločilo, da tak neobstoj liberalizacije še ne izključuje nujno, da bi ukrep pomoči lahko vplival na trgovino med državami članicami in izkrivljal konkurenco ali grozil z njenim izkrivljanjem.” Glej tudi sodbo Sodišča z dne 23. januarja 2019, Fallimento Traghetti del Mediterraneo, C-387/17, ECLI:EU:C:2019:51, točka 38 in naslednje.

84

Fallimento Traghetti del Mediterraneo

Fallimento Traghetti del Mediterraneo

(85)  V zvezi s tem pogoji iz odstavka 188 Obvestila Komisije o pojmu državne pomoči niso izpolnjeni. Obvestilo Komisije o pojmu državne pomoči po členu 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL C 262, 19.7.2016, str. 1).

85

(86)  
  „Pristaniška konkurenca lahko vključuje tudi rivalstvo med pristaniškimi organi, da bi vsem akterjem, ki sodelujejo v dobavnih verigah različnih obrti (npr. prekladalnim družbam, ladjarskim družbam, pošiljateljem in multimodalnim upravljavcem), ponudili najboljše zmogljivosti (tako materialne kot nematerialne).“ Notteboom T., de Langen P. (2015) Container Port Competition in Europe (Konkurenca pristanišč za kontejnerje v Evropi). V: Lee CY., Meng Q. (ur.) Handbook of Ocean Container Transport Logistics (Priročnik za logistiko pri prevozu oceanskih kontejnerjev). International Series in Operations Research & Management Science, zvezek 220.

86

Container Port Competition in Europe

(87)  
  „Na ravni pristaniških organov je bitka v glavnem osredotočena na ponujanje najboljših osnovnih infrastrukturnih zmogljivosti (doki, pomoli) in zmogljivosti informacijske strukture (IT), najboljših logističnih/distribucijskih zmogljivosti in najnižjih stroškov za uporabnike pristanišča.“ Notteboom T., de Langen P. (2015) Container Port Competition in Europe (Konkurenca pristanišč za kontejnerje v Evropi). V: Lee CY., Meng Q. (ur.) Handbook of Ocean Container Transport Logistics (Priročnik za logistiko pri prevozu oceanskih kontejnerjev). International Series in Operations Research & Management Science, zvezek 220.

87

Container Port Competition in Europe

(88)  Sodba Splošnega sodišča z dne 20. septembra 2019, Havenbedrijf Antwerpen in Maatschappij van de Brugse Zeehaven proti Komisiji, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, točka 99. Sodba Splošnega sodišča z dne 30. aprila 2019, UPF proti Komisiji, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, točka 103.

88

Havenbedrijf Antwerpen in Maatschappij van de Brugse Zeehaven proti Komisiji

(89)  Sodba Sodišča z dne 17. septembra 1980, Philip Morris Holland BV proti Komisiji Evropskih skupnosti, zadeva 730/79, ECLI:EU:C:1980:209, točka 11. Sodba Sodišča prve stopnje z dne 15. junija 2000, Alzetta in drugi proti Komisiji, združene zadeve T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, T-600/97 do 607/97, T-1/98, T-3/98 do T-6/98 in T-23/98, ECLI:EU:T:2000:151, točka 80.

89

Philip Morris Holland BV proti Komisiji Evropskih skupnosti

Alzetta in drugi proti Komisiji

(90)  Sodba Sodišča z dne 24. julija 2003, Altmark Trans GmbH in Regierungspräsidium Magdeburg, C-280/00, ECLI:EU:C:2003:415, točki 78 in 79.

90

Altmark Trans GmbH in Regierungspräsidium Magdeburg,

(91)  Sodba Sodišča z dne 3. marca 2005, Heiser, C-172/03, ECLI:EU:C:2005:130, točka 55.

91

Heiser

(92)  Sodba Splošnega sodišča z dne 30. aprila 2019, UPF proti Komisiji, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, točka 102.

92

UPF proti Komisiji

(93)  Cena prevoznih storitev, ki jih zagotavljajo pristanišča, pogosto predstavlja velik delež celotnih stroškov prevoza. Glej Evropska pristanišča 2030: prihodnji izzivi, informativni pregled Evropske komisije z dne 23. maja 2013: „Stroški in kakovost pristaniških storitev so pomemben dejavnik za evropsko gospodarstvo. Stroški pristanišč lahko prestavljajo velik del skupnih stroškov logistične verige. Ravnanje s tovorom, pristaniške pristojbine in pristaniške navtične storitve lahko predstavljajo med 40 % in 60 % skupnih stroškov integralne logistike za podjetja, ki za prevoz blaga uporabljajo prevoz po morju na kratkih razdaljah.“ (podčrtala Komisija). Glej sprotno opombo 72.

93

(94)  Sodba Sodišča z dne 14. januarja 2015, Eventech, C-518/13, ECLI:EU:C:2015:9, točka 65. Sodba Sodišča z dne 8. maja 2013, Libert in drugi, združeni zadevi C-197/11 in C-203/11, ECLI:EU:C:2013:288, točka 76.

94

Eventech,

Libert in drugi,

(95)  Sodba Sodišča z dne 14. januarja 2015, Eventech, C-518/13, ECLI:EU:C:2015:9, točka 66. Sodba Sodišča z dne 8. maja 2013, Libert in drugi, združeni zadevi C-197/11 in C-203/11, ECLI:EU:C:2013:288, točka 77. Sodba Sodišča prve stopnje z dne 4. aprila 2001, Regione autonoma Friuli-Venezia Giulia proti Komisiji, T-288/97, ECLI:EU:T:2001:115, točka 41.

95

Eventech

Libert in drugi

Regione autonoma Friuli-Venezia Giulia proti Komisiji

(96)  Top 15 container ports in Europe in 2019: TEU volumes and growth rates (15 najpomembnejših pristanišč za kontejnerje v Evropi leta 2019: količine v dvajsetčeveljskih ekvivalentih in stopnje rasti). T. Notteboom, 21.2.2020. https://www.porteconomics.eu/2020/02/21/top-15-container-ports-in-europe-in-2019-teu-volumes-and-growth-rates.

96

(97)  Javno dostopne informacije kažejo, da organi pristaniškega sistema v Italiji konkurirajo pristaniščem v drugih sredozemskih državah, kot so Španija, Francija, Malta in Grčija. Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti, Piano Strategico Nazionale della Portualità e della Logistica (2014), https://mit.gov.it/mit/mop_all.php?p_id=23291, strani 23, 91 in 152. Panaro, Buonfanti, Murgia, Ripoli, Porti e Mediterraneo, Assoporti e SRM (2011), https://www.assoporti.it/media/3047/porti_e_mediterraneo_def.pdf, stran 3. Arianna Buonfanti, Lo shipping e la portualità nel Mediterraneo: opportunità e sfide per l’Italia, Rivista di Economia e Politica dei Trasporti (2013), n° 3, articolo 1, ISSN 2282-6599, strani 6 in 12.

97

(98)  Sodba Sodišča z dne 15. decembra 2005, Italija proti Komisiji, C-66/02, ECLI:EU:C:2005:768, točka 94.

98

Italija proti Komisiji

(99)  Obvestilo Komisije o pojmu državne pomoči po členu 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL C 262, 19.7.2016, točka 128).

99

(100)  Sodba Sodišča z dne 6. septembra 2006, Portugalska proti Komisiji, C-88/03, ECLI:EU:C:2006:511, točka 81.

100

Portugalska proti Komisiji

(101)  Člen 81 TUIR vključuje vse dohodke „iz katerega koli vira“ v obdavčljiv dohodek podjetij in subjektov, katerih izključni ali glavni namen je opravljanje trgovskih dejavnosti.

101

(102)  Člen 143 TUIR pojasnjuje, da obdavčljiv dohodek za subjekte, katerih izključni ali glavni namen ni opravljanje trgovskih dejavnosti, sestavljajo „dohodki od zemljišč, kapitala, poslov in drugih sredstev, ne glede na to, kje so ustvarjeni in kakšen je njihov namen, razen dohodka, oproščenega davka, in dohodka, ki je predmet davčnega odtegljaja ali nadomestnega davka“.

102

(103)  Sodba z dne 15. novembra 2011, Evropska komisija in Kraljevina Španija proti Government of Gibraltar in Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska, združeni zadevi C-106/09 P in C-107/09 P, ECLI:EU:C:2011:732, točke 101 do 104; sodba Splošnega sodišča z dne 20. septembra 2019, Havenbedrijf Antwerpen in Maatschappij van de Brugse Zeehaven proti Komisiji, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, točke 132 do 133 in 194 do 195.

103

Evropska komisija in Kraljevina Španija proti Government of Gibraltar in Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska

,

Havenbedrijf Antwerpen in Maatschappij van de Brugse Zeehaven proti Komisiji

(104)  Sodba Sodišča z dne 8. septembra 2011, Paint Graphos in drugi, združene zadeve C-78/08 do C-80/08, ECLI:EU:C:2011:550, točka 54; sodba Splošnega sodišča z dne 20. septembra 2019, Port autonome du Centre in de l'Ouest in drugi proti Evropski komisiji, T-673/17, ECLI:EU:T:2019:643, točka 178.

104

Paint Graphos in drugi

Port autonome du Centre in de l'Ouest in drugi proti Evropski komisiji

(105)  Sodba Sodišča z dne 8. septembra 2011
  , Paint Graphos in drugi, združene zadeve C-78/08 do C-80/08, ECLI:EU:C:2011:550, točka 55.

105

, Paint Graphos in drugi

(106)  Sodba Sodišča z dne 10. januarja 2006, Cassa di Risparmio di Firenze in drugi, C-222/04, ECLI:EU:C:2006:8, točka 123.

106

Cassa di Risparmio di Firenze in drugi

(107)  Sodba Sodišča z dne 8. septembra 2011, Paint Graphos in drugi, združene zadeve C-78/08 do C-80/08, ECLI:EU:C:2011:550, točka 54; sodba Splošnega sodišča z dne 20. septembra 2019
  , Port autonome du Centre in de l'Ouest in drugi proti Evropski komisiji, T-673/17, ECLI:EU:T:2019:643, točke 178 do 180.

107

Paint Graphos in drugi

, Port autonome du Centre in de l'Ouest in drugi proti Evropski komisiji

(108)  Sodba z dne 15. novembra 2011, Evropska komisija in Kraljevina Španija proti Government of Gibraltar in Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska, združeni zadevi C-106/09 P in C-107/09 P, ECLI:EU:C:2011:732, točka 101; sodba Splošnega sodišča z dne 20. septembra 2019, Port autonome du Centre in de l'Ouest in drugi proti Evropski komisiji, T-673/17, ECLI:EU:T:2019:643, točka 191.

108

Evropska komisija in Kraljevina Španija proti Government of Gibraltar in Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska

,

Port autonome du Centre in de l'Ouest in drugi proti Evropski komisiji

(109)  Sodba z dne 15. novembra 2011, Evropska komisija in Kraljevina Španija proti Government of Gibraltar in Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska, združeni zadevi C-106/09 P in C-107/09 P, ECLI:EU:C:2011:732, točka 101.

109

Evropska komisija in Kraljevina Španija proti Government of Gibraltar in Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska

(110)  V podobnem primeru je Komisija v zvezi s triletno oprostitvijo davka od dohodkov pravnih oseb, odobreno nekaterim italijanskim javnim podjetjem, ki so jih ustanovili lokalni organi, leta 2002 sprejela negativni sklep z izterjavo, ki je bil potrjen s sodbo Sodišča z dne 21. decembra 2011, A2A proti Komisiji, C-318/09 P, ECLI:EU:C:2011:856.

110

A2A proti Komisiji

---

| 6.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 354/29 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 354/29

---

SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE (EU) 2021/1758

z dne 21. septembra 2021

o spremembi Sklepa ECB/2007/7 o pogojih za sistem TARGET2-ECB (ECB/2021/43)

IZVRŠILNI ODBOR EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti prve in četrte alinee člena 127(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 11.6 in členov 17, 22 in 23 Statuta,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet ECB je 20. julija 2021 spremenil (1) Smernico ECB/2012/27 Evropske centralne banke (2), da se: (a) pojasni, da bodo imetniki namenskih denarnih računov za TIPS in imetniki namenskih denarnih računov za T2S od novembra 2021 oziroma junija 2022 povezani s sistemom TARGET2 prek enotnega vmesnika za dostop do tržnih infrastruktur Eurosistema; (b) pojasnijo in razširijo pravila o izpolnjevanju zahtev za varnost končnih točk v sistemu TARGET2, da se zagotovi nadaljnji razvoj sistema TARGET2 za odzivanje na grožnje na področju kibernetske varnosti; (c) za zagotovitev, da bodo takojšnja plačila na voljo v vsej Uniji, določi zahteva za imetnike PM računov, njihove posredne udeležence in imetnike naslovljive BIC, ki so pristopili k shemi SCT Inst s podpisom sporazuma o pristopu k takojšnjim kreditnim plačilom SEPA, da so in ostanejo stalno dosegljivi na platformi TIPS prek namenskega denarnega računa za TIPS; (d) zagotovi transparentnost glede načina prenosa stanj z računov udeležencev v sistemu TARGET2 na ustrezne račune naslednike v prihodnjem sistemu TARGET, da se zagotovi pravna varnost; ter (e) pojasnijo in posodobijo nekateri drugi vidiki Smernice ECB/2012/27. |
| --- | --- |

(1)

Svet ECB je 20. julija 2021 spremenil (1) Smernico ECB/2012/27 Evropske centralne banke (2), da se: (a) pojasni, da bodo imetniki namenskih denarnih računov za TIPS in imetniki namenskih denarnih računov za T2S od novembra 2021 oziroma junija 2022 povezani s sistemom TARGET2 prek enotnega vmesnika za dostop do tržnih infrastruktur Eurosistema; (b) pojasnijo in razširijo pravila o izpolnjevanju zahtev za varnost končnih točk v sistemu TARGET2, da se zagotovi nadaljnji razvoj sistema TARGET2 za odzivanje na grožnje na področju kibernetske varnosti; (c) za zagotovitev, da bodo takojšnja plačila na voljo v vsej Uniji, določi zahteva za imetnike PM računov, njihove posredne udeležence in imetnike naslovljive BIC, ki so pristopili k shemi SCT Inst s podpisom sporazuma o pristopu k takojšnjim kreditnim plačilom SEPA, da so in ostanejo stalno dosegljivi na platformi TIPS prek namenskega denarnega računa za TIPS; (d) zagotovi transparentnost glede načina prenosa stanj z računov udeležencev v sistemu TARGET2 na ustrezne račune naslednike v prihodnjem sistemu TARGET, da se zagotovi pravna varnost; ter (e) pojasnijo in posodobijo nekateri drugi vidiki Smernice ECB/2012/27.

| (2) | Ko bo projekt konsolidacije T2-T2S prešel v fazo delovanja, bo treba zagotoviti tudi transparentnost glede načina prenosa stanj z računov udeležencev v sistemu TARGET2-ECB na ustrezne račune naslednike, da se zagotovi pravna varnost. |
| --- | --- |

(2)

Ko bo projekt konsolidacije T2-T2S prešel v fazo delovanja, bo treba zagotoviti tudi transparentnost glede načina prenosa stanj z računov udeležencev v sistemu TARGET2-ECB na ustrezne račune naslednike, da se zagotovi pravna varnost.

| (3) | Spremembe Smernice ECB/2012/27, ki vplivajo na pogoje za sistem TARGET2-ECB, bi bilo treba upoštevati v Sklepu ECB/2007/7 Evropske centralne banke (3). |
| --- | --- |

(3)

Spremembe Smernice ECB/2012/27, ki vplivajo na pogoje za sistem TARGET2-ECB, bi bilo treba upoštevati v Sklepu ECB/2007/7 Evropske centralne banke (3).

| (4) | Zato je treba Sklep ECB/2007/7 ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(4)

Zato je treba Sklep ECB/2007/7 ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Spremembe

Priloge I, II in III k Sklepu ECB/2007/7 se spremenijo v skladu s prilogami k temu sklepu.

Člen 2

Končne določbe

Ta sklep začne veljati peti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 21. novembra 2021, razen odstavkov 1(c), 7 in 9 Priloge II k temu sklepu, ki se uporabljajo od 13 junija 2022.

V Frankfurtu na Majni, 21. septembra 2021

Predsednica ECB

Christine LAGARDE

---

(1)  Smernica Evropske centralne banke (EU) 2021/1759 z dne 20. julija 2021 o spremembi Smernice ECB/2012/27 o transevropskem sistemu bruto poravnave v realnem času (TARGET2) (ECB/2021/30) (glej stran 45 tega Uradnega lista).

1

(2)  Smernica ECB/2012/27 Evropske centralne banke z dne 5. decembra 2012 o transevropskem sistemu bruto poravnave v realnem času (TARGET2) (UL L 30, 30.1.2013, str. 1).

2

(3)  Sklep ECB/2007/7 Evropske centralne banke z dne 24. julija 2007 o pogojih za sistem TARGET2-ECB (UL L 237, 8.9.2007, str. 71).

3

---

PRILOGA I

Priloga I k Sklepu ECB/2007/7 se spremeni:

| 1. | člen 1 se spremeni:






  (a) | opredelitev pojma „instant payment order“ se nadomesti z naslednjim:






  „— | “instant payment order” means, in line with the European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme, a payment instruction which can be executed 24 hours a day any calendar day of the year, with immediate or close to immediate processing and notification to the payer and includes (a) the TIPS DCA to TIPS DCA instant payment orders, (b) TIPS DCA to TIPS AS technical account instant payment orders, (c) TIPS AS technical account to TIPS DCA instant payment orders and (d) TIPS AS technical account to TIPS AS technical account instant payment orders,“; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

člen 1 se spremeni:

(a)

opredelitev pojma „instant payment order“ se nadomesti z naslednjim:

„—

“instant payment order” means, in line with the European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme, a payment instruction which can be executed 24 hours a day any calendar day of the year, with immediate or close to immediate processing and notification to the payer and includes (a) the TIPS DCA to TIPS DCA instant payment orders, (b) TIPS DCA to TIPS AS technical account instant payment orders, (c) TIPS AS technical account to TIPS DCA instant payment orders and (d) TIPS AS technical account to TIPS AS technical account instant payment orders,“;

| (b) | vstavijo se naslednje opredelitve pojmov:






  „— | “European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme” or “SCT Inst scheme” means an automated, open standards scheme providing a set of interbank rules to be complied with by SCT Inst participants, allowing payment services providers in SEPA to offer an automated, SEPA-wide euro instant credit transfer product, |
| --- | --- | --- |

(b)

vstavijo se naslednje opredelitve pojmov:

„—

“European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme” or “SCT Inst scheme” means an automated, open standards scheme providing a set of interbank rules to be complied with by SCT Inst participants, allowing payment services providers in SEPA to offer an automated, SEPA-wide euro instant credit transfer product,

| — | “TIPS ancillary system technical account (TIPS AS technical account)” means an account held by an ancillary system or a CB on an ancillary system's behalf in the CB’s TARGET2 component system for use by the ancillary system for the purpose of settling instant payments in its own books, |
| --- | --- |

—

“TIPS ancillary system technical account (TIPS AS technical account)” means an account held by an ancillary system or a CB on an ancillary system's behalf in the CB’s TARGET2 component system for use by the ancillary system for the purpose of settling instant payments in its own books,

| — | “TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS DCA to a TIPS AS technical account to fund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system, |
| --- | --- |

—

“TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS DCA to a TIPS AS technical account to fund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system,

| — | “TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS AS technical account to a TIPS DCA to defund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system, |
| --- | --- |

—

“TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS AS technical account to a TIPS DCA to defund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system,

| — | “reachable party” means an entity which: (a) holds a BIC; (b) is designated as a reachable party by a TIPS DCA holder or by an ancillary system; (c) is a correspondent, customer or branch of a TIPS DCA holder or a participant of an ancillary system, or a correspondent, customer, or branch of a participant of an ancillary system; and (d) is addressable through the TIPS Platform and is able to submit instant payment orders and receive instant payment orders either via the TIPS DCA holder or the ancillary system or, if so authorised by the TIPS DCA holder or by the ancillary system, directly.“; |
| --- | --- |

—

“reachable party” means an entity which: (a) holds a BIC; (b) is designated as a reachable party by a TIPS DCA holder or by an ancillary system; (c) is a correspondent, customer or branch of a TIPS DCA holder or a participant of an ancillary system, or a correspondent, customer, or branch of a participant of an ancillary system; and (d) is addressable through the TIPS Platform and is able to submit instant payment orders and receive instant payment orders either via the TIPS DCA holder or the ancillary system or, if so authorised by the TIPS DCA holder or by the ancillary system, directly.“;

| (c) | opredelitev pojma „TIPS network service provider“ se črta; |
| --- | --- |

(c)

opredelitev pojma „TIPS network service provider“ se črta;

| 2. | v prvem odstavku člena 2 se doda naslednje besedilo:






  „Appendix VII: | Requirements regarding information security management and business continuity management“; |
| --- | --- | --- |

2.

v prvem odstavku člena 2 se doda naslednje besedilo:

„Appendix VII:

| 3. | člen 3 se spremeni:






  (a) | v odstavku 2 se točka (fc) nadomesti z naslednjim:






  „(fc) | TIPS DCA to PM liquidity transfer orders and PM to TIPS DCA liquidity transfer orders;“; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

člen 3 se spremeni:

(a)

v odstavku 2 se točka (fc) nadomesti z naslednjim:

„(fc)

TIPS DCA to PM liquidity transfer orders and PM to TIPS DCA liquidity transfer orders;“;

| (b) | v odstavek 2 se vstavi naslednja točka (fd):






  „(fd) | TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders and TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders; and“; |
| --- | --- | --- |

(b)

v odstavek 2 se vstavi naslednja točka (fd):

„(fd)

TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders and TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders; and“;

| (c) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

  „3.   TARGET2 provides real-time gross settlement for payments in euro, with settlement in central bank money across PM accounts, T2S DCAs and TIPS DCAs. TARGET2 is established and functions on the basis of the SSP through which payment orders are submitted and processed and through which payments are ultimately received in the same technical manner. As far as the technical operation of the T2S DCAs is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the T2S Platform. As far as the technical operation of the TIPS DCAs and TIPS AS technical accounts is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the TIPS Platform.“; |
| --- | --- |

(c)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   TARGET2 provides real-time gross settlement for payments in euro, with settlement in central bank money across PM accounts, T2S DCAs and TIPS DCAs. TARGET2 is established and functions on the basis of the SSP through which payment orders are submitted and processed and through which payments are ultimately received in the same technical manner. As far as the technical operation of the T2S DCAs is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the T2S Platform. As far as the technical operation of the TIPS DCAs and TIPS AS technical accounts is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the TIPS Platform.“;

| 4. | člen 5 se nadomesti z naslednjim:

  „Article 5
  Direct participants
  PM account holders in TARGET2-ECB are direct participants and shall comply with the requirements set out in Article 8(1) and (2). They shall have at least one PM account with the ECB. PM account holders that have adhered to the SCT Inst scheme by signing the SEPA Instant Credit Transfer Adherence Agreement shall be and shall remain reachable in the TIPS Platform at all times, either as a TIPS DCA holder or as a reachable party via a TIPS DCA holder.“; |
| --- | --- |

4.

člen 5 se nadomesti z naslednjim:

„Article 5

Direct participants

PM account holders in TARGET2-ECB are direct participants and shall comply with the requirements set out in Article 8(1) and (2). They shall have at least one PM account with the ECB. PM account holders that have adhered to the SCT Inst scheme by signing the SEPA Instant Credit Transfer Adherence Agreement shall be and shall remain reachable in the TIPS Platform at all times, either as a TIPS DCA holder or as a reachable party via a TIPS DCA holder.“;

| 5. | člen 22 se nadomesti z naslednjim:

  „Article 22
  Security Requirements and Control Procedures

  1.   Participants shall implement adequate security controls to protect their systems from unauthorised access and use. Participants shall be exclusively responsible for the adequate protection of the confidentiality, integrity and availability of their systems.


  2.   Participants shall inform the ECB of any security-related incidents in their technical infrastructure and, where appropriate, security-related incidents that occur in the technical infrastructure of the third party providers. The ECB may request further information about the incident and, if necessary, request that the participant take appropriate measures to prevent a recurrence of such an event.


  3.   The ECB may impose additional security requirements, in particular with regard to cybersecurity or the prevention of fraud, on all participants and/or on participants that are considered critical by the ECB.


  4.   Participants shall provide the ECB with: (i) permanent access to their attestation of adherence to their chosen network service provider’s endpoint security requirements, and (ii) on an annual basis the TARGET2 self-certification statement as published on the ECB’s website in English.


  4a.   The ECB shall assess the participant’s self-certification statement(s) on the participants level of compliance with each of the requirements set out in the TARGET2 self-certification requirements. These requirements are listed in Appendix VII, which in addition to the other Appendices listed in Article 2(1), shall form an integral part of these Conditions.


  4b.   The participant’s level of compliance with the requirements of the TARGET2 self-certification shall be categorised as follows, in increasing order of severity: ‘full compliance’; ‘minor non-compliance’; or ‘major non-compliance’. The following criteria apply: full compliance is reached where participants satisfy 100% of the requirements; minor non-compliance is where a participant satisfies less than 100% but at least 66% of the requirements and major non-compliance where a participant satisfies less than 66% of the requirements. If a participant demonstrates that a specific requirement is not applicable to it, it shall be considered as compliant with the respective requirement for the purposes of the categorisation. A participant which fails to reach ‘full compliance’ shall submit an action plan demonstrating how it intends to reach full compliance. The ECB shall inform the relevant supervisory authorities of the status of such participant’s compliance.


  4c.   If the participant refuses to grant permanent access to its attestation of adherence to their chosen NSPs endpoint security requirements or does not provide the TARGET2 self-certification the participant’s level of compliance shall be categorised as ‘major non-compliance’.


  4d.   The ECB shall reassess compliance of participants on an annual basis.


  4e.   The ECB may impose the following measures of redress on participants whose level of compliance was assessed as minor or major non-compliance, in increasing order of severity:






  (i) | enhanced monitoring: the participant shall provide the ECB with a monthly report, signed by a senior executive, on their progress in addressing the non-compliance. The participant shall additionally incur a monthly penalty charge for each affected account equal to its monthly fee as set out in paragraph 1 of Appendix VI excluding the transaction fees. This measure of redress may be imposed in the event the participant receives a second consecutive assessment of minor non-compliance or an assessment of major non-compliance; |
| --- | --- | --- |

5.

člen 22 se nadomesti z naslednjim:

„Article 22

Security Requirements and Control Procedures

1.   Participants shall implement adequate security controls to protect their systems from unauthorised access and use. Participants shall be exclusively responsible for the adequate protection of the confidentiality, integrity and availability of their systems.

2.   Participants shall inform the ECB of any security-related incidents in their technical infrastructure and, where appropriate, security-related incidents that occur in the technical infrastructure of the third party providers. The ECB may request further information about the incident and, if necessary, request that the participant take appropriate measures to prevent a recurrence of such an event.

3.   The ECB may impose additional security requirements, in particular with regard to cybersecurity or the prevention of fraud, on all participants and/or on participants that are considered critical by the ECB.

4.   Participants shall provide the ECB with: (i) permanent access to their attestation of adherence to their chosen network service provider’s endpoint security requirements, and (ii) on an annual basis the TARGET2 self-certification statement as published on the ECB’s website in English.

4a.   The ECB shall assess the participant’s self-certification statement(s) on the participants level of compliance with each of the requirements set out in the TARGET2 self-certification requirements. These requirements are listed in Appendix VII, which in addition to the other Appendices listed in Article 2(1), shall form an integral part of these Conditions.

4b.   The participant’s level of compliance with the requirements of the TARGET2 self-certification shall be categorised as follows, in increasing order of severity: ‘full compliance’; ‘minor non-compliance’; or ‘major non-compliance’. The following criteria apply: full compliance is reached where participants satisfy 100% of the requirements; minor non-compliance is where a participant satisfies less than 100% but at least 66% of the requirements and major non-compliance where a participant satisfies less than 66% of the requirements. If a participant demonstrates that a specific requirement is not applicable to it, it shall be considered as compliant with the respective requirement for the purposes of the categorisation. A participant which fails to reach ‘full compliance’ shall submit an action plan demonstrating how it intends to reach full compliance. The ECB shall inform the relevant supervisory authorities of the status of such participant’s compliance.

4c.   If the participant refuses to grant permanent access to its attestation of adherence to their chosen NSPs endpoint security requirements or does not provide the TARGET2 self-certification the participant’s level of compliance shall be categorised as ‘major non-compliance’.

4d.   The ECB shall reassess compliance of participants on an annual basis.

4e.   The ECB may impose the following measures of redress on participants whose level of compliance was assessed as minor or major non-compliance, in increasing order of severity:

(i)

enhanced monitoring: the participant shall provide the ECB with a monthly report, signed by a senior executive, on their progress in addressing the non-compliance. The participant shall additionally incur a monthly penalty charge for each affected account equal to its monthly fee as set out in paragraph 1 of Appendix VI excluding the transaction fees. This measure of redress may be imposed in the event the participant receives a second consecutive assessment of minor non-compliance or an assessment of major non-compliance;

| (ii) | suspension: participation in TARGET2-ECB may be suspended in the circumstances described in Article 28(2)(b) and (c) of this Annex. By way of derogation from Article 28 of this Annex, the participant shall be given three months’ notice of such suspension. The participant shall incur a monthly penalty charge for each suspended account of double its monthly fee as set out in paragraph 1 of Appendix VI, excluding the transaction fees. This measure of redress may be imposed in the event the participant receives a second consecutive assessment of major non-compliance; |
| --- | --- |

(ii)

suspension: participation in TARGET2-ECB may be suspended in the circumstances described in Article 28(2)(b) and (c) of this Annex. By way of derogation from Article 28 of this Annex, the participant shall be given three months’ notice of such suspension. The participant shall incur a monthly penalty charge for each suspended account of double its monthly fee as set out in paragraph 1 of Appendix VI, excluding the transaction fees. This measure of redress may be imposed in the event the participant receives a second consecutive assessment of major non-compliance;

| (iii) | termination: participation in TARGET2-ECB may be terminated in the circumstances described in Article 28(2)(b) and (c) of this Annex. By way of derogation from Article 28 of this Annex, the participant shall be given three months’ notice of such termination. The participant shall incur an additional penalty charge of EUR 1000 for each terminated account. This measure of redress may be imposed if the participant has not addressed the major non-compliance to the satisfaction of the ECB following three months of suspension.“; |
| --- | --- |

(iii)

termination: participation in TARGET2-ECB may be terminated in the circumstances described in Article 28(2)(b) and (c) of this Annex. By way of derogation from Article 28 of this Annex, the participant shall be given three months’ notice of such termination. The participant shall incur an additional penalty charge of EUR 1000 for each terminated account. This measure of redress may be imposed if the participant has not addressed the major non-compliance to the satisfaction of the ECB following three months of suspension.“;

| 6. | v členu 33 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

  „1.   Participants shall be deemed to be aware of, shall comply with, and shall be able to demonstrate that compliance to the relevant competent authorities with all obligations on them relating to legislation on data protection. They shall be deemed to be aware of, and shall comply with all obligations on them relating to legislation on prevention of money laundering and the financing of terrorism, proliferation-sensitive nuclear activities and the development of nuclear weapons delivery systems, in particular in terms of implementing appropriate measures concerning any payments debited or credited on their PM accounts. Participants shall ensure that they are informed about the TARGET2 network service provider’s data retrieval policy prior to entering into the contractual relationship with the TARGET2 network service provider.“; |
| --- | --- |

6.

v členu 33 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Participants shall be deemed to be aware of, shall comply with, and shall be able to demonstrate that compliance to the relevant competent authorities with all obligations on them relating to legislation on data protection. They shall be deemed to be aware of, and shall comply with all obligations on them relating to legislation on prevention of money laundering and the financing of terrorism, proliferation-sensitive nuclear activities and the development of nuclear weapons delivery systems, in particular in terms of implementing appropriate measures concerning any payments debited or credited on their PM accounts. Participants shall ensure that they are informed about the TARGET2 network service provider’s data retrieval policy prior to entering into the contractual relationship with the TARGET2 network service provider.“;

| 7. | vstavi se naslednji člen 39a:

  „Article 39a
  Transitional provisions

  1.   Once the TARGET system is operational and TARGET2 has ceased operation, PM account balances shall be transferred to the account holder’s corresponding successor accounts in the TARGET system.


  2.   The requirement that PM account holders, indirect Participants and addressable BIC holders adhering to the SCT Inst scheme be reachable in the TIPS Platform pursuant to Article 5 shall apply as of 25 February 2022.“; |
| --- | --- |

7.

vstavi se naslednji člen 39a:

„Article 39a

Transitional provisions

1.   Once the TARGET system is operational and TARGET2 has ceased operation, PM account balances shall be transferred to the account holder’s corresponding successor accounts in the TARGET system.

2.   The requirement that PM account holders, indirect Participants and addressable BIC holders adhering to the SCT Inst scheme be reachable in the TIPS Platform pursuant to Article 5 shall apply as of 25 February 2022.“;

| 8. | v Dodatku I se odstavek 8(4)(b) nadomesti z naslednjim:






  „(b) | User-to-application mode (U2A)
  U2A permits direct communication between a participant and the ICM. The information is displayed in a browser running on a PC system (SWIFT Alliance WebStation or another interface, as may be required by SWIFT). For U2A access the IT infrastructure has to be able to support cookies. Further details are described in the ICM User Handbook.“; |
| --- | --- | --- |

8.

v Dodatku I se odstavek 8(4)(b) nadomesti z naslednjim:

„(b)

User-to-application mode (U2A)

U2A permits direct communication between a participant and the ICM. The information is displayed in a browser running on a PC system (SWIFT Alliance WebStation or another interface, as may be required by SWIFT). For U2A access the IT infrastructure has to be able to support cookies. Further details are described in the ICM User Handbook.“;

| 9. | v Dodatku IV se odstavek 6(g) nadomesti z naslednjim:






  „(g) | for contingency processing of payment orders, participants shall provide eligible assets as collateral. During contingency processing, incoming contingency payments may be used to fund outgoing contingency payments. For the purposes of contingency processing, participants’ available liquidity may not be taken into account by the ECB.“; |
| --- | --- | --- |

9.

v Dodatku IV se odstavek 6(g) nadomesti z naslednjim:

„(g)

for contingency processing of payment orders, participants shall provide eligible assets as collateral. During contingency processing, incoming contingency payments may be used to fund outgoing contingency payments. For the purposes of contingency processing, participants’ available liquidity may not be taken into account by the ECB.“;

| 10. | doda se naslednji Dodatek VII:


  „Appendix VII
  Requirements regarding information security management and business continuity management

  Information security management

  These requirements are applicable to each participant, unless the participant demonstrates that a specific requirement is not applicable to it. In establishing the scope of application of the requirements within its infrastructure, the participant should identify the elements that are part of the Payment Transaction Chain (PTC). Specifically, the PTC starts at a Point of Entry (PoE), i.e. a system involved in the creation of transactions (e.g. workstations, front-office and back-office applications, middleware), and ends at the system responsible to send the message to SWIFT (e.g. SWIFT VPN Box) or Internet (with the latter applicable to Internet-based Access).

  Requirement 1.1: Information security policy
  The management shall set a clear policy direction in line with business objectives and demonstrate support for and commitment to information security through the issuance, approval and maintenance of an information security policy aiming at managing information security and cyber resilience across the organisation in terms of identification, assessment and treatment of information security and cyber resilience risks. The policy should contain at least the following sections: objectives, scope (including domains such as organisation, human resources, asset management etc.), principles and allocation of responsibilities.

  Requirement 1.2: Internal organisation
  An information security framework shall be established to implement the information security policy within the organisation. The management shall coordinate and review the establishment of the information security framework to ensure the implementation of the information security policy (as per Requirement 1.1) across the organisation, including the allocation of sufficient resources and assignment of security responsibilities for this purpose.

  Requirement 1.3: External parties
  The security of the organisation’s information and information processing facilities should not be reduced by the introduction of, and/or the dependence on, an external party/parties or products/services provided by them. Any access to the organisation’s information processing facilities by external parties shall be controlled. When external parties or products/services of external parties are required to access the organisation’s information processing facilities, a risk assessment shall be carried out to determine the security implications and control requirements. Controls shall be agreed and defined in an agreement with each relevant external party.

  Requirement 1.4: Asset management
  All information assets, the business processes and the underlying information systems, such as operating systems, infrastructures, business applications, off-the-shelf products, services and user-developed applications, in the scope of the Payment Transaction Chain shall be accounted for and have a nominated owner. The responsibility for the maintenance and the operation of appropriate controls in the business processes and the related IT components to safeguard the information assets shall be assigned. Note: the owner can delegate the implementation of specific controls as appropriate, but remains accountable for the proper protection of the assets.

  Requirement 1.5: Information assets classification
  Information assets shall be classified in terms of their criticality to the smooth delivery of the service by the participant. The classification shall indicate the need, priorities and degree of protection required when handling the information asset in the relevant business processes and shall also take into consideration the underlying IT components. An information asset classification scheme approved by the management shall be used to define an appropriate set of protection controls throughout the information asset lifecycle (including removal and destruction of information assets) and to communicate the need for specific handling measures.

  Requirement 1.6: Human resources security
  Security responsibilities shall be addressed prior to employment in adequate job descriptions and in terms and conditions of employment. All candidates for employment, contractors and third party users shall be adequately screened, especially for sensitive jobs. Employees, contractors and third party users of information processing facilities shall sign an agreement on their security roles and responsibilities. An adequate level of awareness shall be ensured among all employees, contractors and third party users, and education and training in security procedures and the correct use of information processing facilities shall be provided to them to minimise possible security risks. A formal disciplinary process for handling security breaches shall be established for employees. Responsibilities shall be in place to ensure that an employee’s, contractor’s or third party user’s exit from or transfer within the organisation is managed, and that the return of all equipment and the removal of all access rights are completed.

  Requirement 1.7: Physical and environmental security
  Critical or sensitive information processing facilities shall be housed in secure areas, protected by defined security perimeters, with appropriate security barriers and entry controls. They shall be physically protected from unauthorised access, damage and interference. Access shall be granted only to individuals who fall within the scope of Requirement 1.6. Procedures and standards shall be established to protect physical media containing information assets when in transit.
  Equipment shall be protected from physical and environmental threats. Protection of equipment (including equipment used off-site) and against the removal of property is necessary to reduce the risk of unauthorised access to information and to guard against loss or damage of equipment or information. Special measures may be required to protect against physical threats and to safeguard supporting facilities such as the electrical supply and cabling infrastructure.

  Requirement 1.8: Operations management
  Responsibilities and procedures shall be established for the management and operation of information processing facilities covering all the underlying systems in the Payment Transaction Chain end-to-end.
  As regards operating procedures, including technical administration of IT systems, segregation of duties shall be implemented, where appropriate, to reduce the risk of negligent or deliberate system misuse. Where segregation of duties cannot be implemented due to documented objective reasons, compensatory controls shall be implemented following a formal risk analysis. Controls shall be established to prevent and detect the introduction of malicious code for systems in the Payment Transaction Chain. Controls shall be also established (including user awareness) to prevent, detect and remove malicious code. Mobile code shall be used only from trusted sources (e.g. signed Microsoft COM components and Java Applets). The configuration of the browser (e.g. the use of extensions and plugins) shall be strictly controlled.
  Data backup and recovery policies shall be implemented by the management; those recovery policies shall include a plan of the restoration process which is tested at regular intervals at least annually.
  Systems that are critical for the security of payments shall be monitored and events relevant to information security shall be recorded. Operator logs shall be used to ensure that information system problems are identified. Operator logs shall be regularly reviewed on a sample basis, based on the criticality of the operations. System monitoring shall be used to check the effectiveness of controls which are identified as critical for the security of payments and to verify conformity to an access policy model.
  Exchanges of information between organisations shall be based on a formal exchange policy, carried out in line with exchange agreements among the involved parties and shall be compliant with any relevant legislation. Third party software components employed in the exchange of information with TARGET2 (like software received from a Service Bureau in scenario 2 of the scope section of the TARGET2 self-certification arrangement document) must be used under a formal agreement with the third party.

  Requirement 1.9: Access control
  Access to information assets shall be justified on the basis of business requirements (need-to-know (1)) and according to the established framework of corporate policies (including the information security policy). Clear access control rules shall be defined based on the principle of least privilege (2) to reflect closely the needs of the corresponding business and IT processes. Where relevant (e.g. for backup management) logical access control should be consistent with physical access control unless there are adequate compensatory controls in place (e.g. encryption, personal data anonymisation).
  Formal and documented procedures shall be in place to control the allocation of access rights to information systems and services that fall within the scope of the Payment Transaction Chain. The procedures shall cover all stages in the lifecycle of user access, from the initial registration of new users to the final deregistration of users that no longer require access.
  Special attention shall be given, where appropriate, to the allocation of access rights of such criticality that the abuse of those access rights could lead to a severe adverse impact on the operations of the participant (e.g. access rights allowing system administration, override of system controls, direct access to business data).
  Appropriate controls shall be put in place to identify, authenticate and authorise users at specific points in the organisation’s network, e.g. for local and remote access to systems in the Payment Transaction Chain. Personal accounts shall not be shared in order to ensure accountability.
  For passwords, rules shall be established and enforced by specific controls to ensure that passwords cannot be easily guessed, e.g. complexity rules and limited-time validity. A safe password recovery and/or reset protocol shall be established.
  A policy shall be developed and implemented on the use of cryptographic controls to protect the confidentiality, authenticity and integrity of information. A key management policy shall be established to support the use of cryptographic controls.
  There shall be policy for viewing confidential information on screen or in print (e.g. a clear screen, a clear desk policy) to reduce the risk of unauthorised access.
  When working remotely, the risks of working in an unprotected environment shall be considered and appropriate technical and organisational controls shall be applied.

  Requirement 1.10: Information systems acquisition, development and maintenance
  Security requirements shall be identified and agreed prior to the development and/or implementation of information systems.
  Appropriate controls shall be built into applications, including user-developed applications, to ensure correct processing. These controls shall include the validation of input data, internal processing and output data. Additional controls may be required for systems that process, or have an impact on, sensitive, valuable or critical information. Such controls shall be determined on the basis of security requirements and risk assessment according to the established policies (e.g. information security policy, cryptographic control policy).
  The operational requirements of new systems shall be established, documented and tested prior to their acceptance and use. As regards network security, appropriate controls, including segmentation and secure management, should be implemented based on the criticality of data flows and the level of risk of the network zones in the organisation. There shall be specific controls to protect sensitive information passing over public networks.
  Access to system files and program source code shall be controlled and IT projects and support activities conducted in a secure manner. Care shall be taken to avoid exposure of sensitive data in test environments. Project and support environments shall be strictly controlled. Deployment of changes in production shall be strictly controlled. A risk assessment of the major changes to be deployed in production shall be conducted.
  Regular security testing activities of systems in production shall also be conducted according to a predefined plan based on the outcome of a risk assessment, and security testing shall include, at least, vulnerability assessments. All of the shortcomings highlighted during the security testing activities shall be assessed and action plans to close any identified gap shall be prepared and followed up in a timely fashion.

  Requirement 1.11: Information security in supplier (3) relationships
  To ensure protection of the participant’s internal information systems that are accessible by suppliers, information security requirements for mitigating the risks associated with supplier’s access shall be documented and formally agreed upon with the supplier.

  Requirement 1.12: Management of information security incidents and improvements
  To ensure a consistent and effective approach to the management of information security incidents, including communication on security events and weaknesses, roles, responsibilities and procedures, at business and technical level, shall be established and tested to ensure a quick, effective and orderly and safely recover from information security incidents including scenarios related to a cyber-related cause (e.g. a fraud pursued by an external attacker or by an insider). Personnel involved in these procedures shall be adequately trained.

  Requirement 1.13: Technical compliance review
  A participant’s internal information systems (e.g. back office systems, internal networks and external network connectivity) shall be regularly assessed for compliance with the organisation’s established framework of policies (e.g. information security policy, cryptographic control policy).

  Requirement 1.14: Virtualisation
  Guest virtual machines shall comply with all the security controls that are set for physical hardware and systems (e.g. hardening, logging). Controls relating to hypervisors must include: hardening of the hypervisor and the hosting operating system, regular patching, strict separation of different environments (e.g. production and development). Centralised management, logging and monitoring as well as managing of access rights, in particular for high privileged accounts, shall be implemented based on a risk assessment. Guest virtual machines managed by the same hypervisor shall have a similar risk profile.

  Requirement 1.15: Cloud computing
  The usage of public and/or hybrid cloud solutions in the Payment Transaction Chain must be based on a formal risk assessment, taking into account the technical controls and the contractual clauses related to the cloud solution.
  If hybrid cloud solutions are used, it is understood that the criticality level of the overall system is the highest one of the connected systems. All on-premises components of the hybrid solutions must be segregated from the other on-premises systems.

  Business continuity management (applicable only to critical participants)

  The following requirements (2.1 to 2.6) relate to business continuity management. Each TARGET2 participant classified by the Eurosystem as being critical for the smooth functioning of the TARGET2 system shall have a business continuity strategy in place comprising the following elements.








  Requirement 2.1 | : | Business continuity plans shall be developed and procedures for maintaining them are in place. |
| --- | --- | --- | --- |
| Requirement 2.2 | : | An alternate operational site shall be available. |
| Requirement 2.3 | : | The risk profile of the alternate site shall be different from that of the primary site, in order to avoid that both sites are affected by the same event at the same time. For example, the alternate site shall be on a different power grid and central telecommunication circuit from those of the primary business location. |
| Requirement 2.4 | : | In the event of a major operational disruption rendering the primary site inaccessible and/or critical staff unavailable, the critical participant shall be able to resume normal operations from the alternate site, where it shall be possible to properly close the business day and open the following business day(s). |
| Requirement 2.5 | : | Procedures shall be in place to ensure that the processing of transactions is resumed from the alternate site within a reasonable timeframe after the initial disruption of service and commensurate to the criticality of the business that was disrupted. |
| Requirement 2.6 | : | The ability to cope with operational disruptions shall be tested at least once a year and critical staff shall be appropriately trained. The maximum period between tests shall not exceed one year. |

10.

doda se naslednji Dodatek VII:

„Appendix VII

Requirements regarding information security management and business continuity management

Information security management

These requirements are applicable to each participant, unless the participant demonstrates that a specific requirement is not applicable to it. In establishing the scope of application of the requirements within its infrastructure, the participant should identify the elements that are part of the Payment Transaction Chain (PTC). Specifically, the PTC starts at a Point of Entry (PoE), i.e. a system involved in the creation of transactions (e.g. workstations, front-office and back-office applications, middleware), and ends at the system responsible to send the message to SWIFT (e.g. SWIFT VPN Box) or Internet (with the latter applicable to Internet-based Access).

Requirement 1.1: Information security policy

The management shall set a clear policy direction in line with business objectives and demonstrate support for and commitment to information security through the issuance, approval and maintenance of an information security policy aiming at managing information security and cyber resilience across the organisation in terms of identification, assessment and treatment of information security and cyber resilience risks. The policy should contain at least the following sections: objectives, scope (including domains such as organisation, human resources, asset management etc.), principles and allocation of responsibilities.

Requirement 1.2: Internal organisation

An information security framework shall be established to implement the information security policy within the organisation. The management shall coordinate and review the establishment of the information security framework to ensure the implementation of the information security policy (as per Requirement 1.1) across the organisation, including the allocation of sufficient resources and assignment of security responsibilities for this purpose.

Requirement 1.3: External parties

The security of the organisation’s information and information processing facilities should not be reduced by the introduction of, and/or the dependence on, an external party/parties or products/services provided by them. Any access to the organisation’s information processing facilities by external parties shall be controlled. When external parties or products/services of external parties are required to access the organisation’s information processing facilities, a risk assessment shall be carried out to determine the security implications and control requirements. Controls shall be agreed and defined in an agreement with each relevant external party.

Requirement 1.4: Asset management

All information assets, the business processes and the underlying information systems, such as operating systems, infrastructures, business applications, off-the-shelf products, services and user-developed applications, in the scope of the Payment Transaction Chain shall be accounted for and have a nominated owner. The responsibility for the maintenance and the operation of appropriate controls in the business processes and the related IT components to safeguard the information assets shall be assigned. Note: the owner can delegate the implementation of specific controls as appropriate, but remains accountable for the proper protection of the assets.

Requirement 1.5: Information assets classification

Information assets shall be classified in terms of their criticality to the smooth delivery of the service by the participant. The classification shall indicate the need, priorities and degree of protection required when handling the information asset in the relevant business processes and shall also take into consideration the underlying IT components. An information asset classification scheme approved by the management shall be used to define an appropriate set of protection controls throughout the information asset lifecycle (including removal and destruction of information assets) and to communicate the need for specific handling measures.

Requirement 1.6: Human resources security

Security responsibilities shall be addressed prior to employment in adequate job descriptions and in terms and conditions of employment. All candidates for employment, contractors and third party users shall be adequately screened, especially for sensitive jobs. Employees, contractors and third party users of information processing facilities shall sign an agreement on their security roles and responsibilities. An adequate level of awareness shall be ensured among all employees, contractors and third party users, and education and training in security procedures and the correct use of information processing facilities shall be provided to them to minimise possible security risks. A formal disciplinary process for handling security breaches shall be established for employees. Responsibilities shall be in place to ensure that an employee’s, contractor’s or third party user’s exit from or transfer within the organisation is managed, and that the return of all equipment and the removal of all access rights are completed.

Requirement 1.7: Physical and environmental security

Critical or sensitive information processing facilities shall be housed in secure areas, protected by defined security perimeters, with appropriate security barriers and entry controls. They shall be physically protected from unauthorised access, damage and interference. Access shall be granted only to individuals who fall within the scope of Requirement 1.6. Procedures and standards shall be established to protect physical media containing information assets when in transit.

Equipment shall be protected from physical and environmental threats. Protection of equipment (including equipment used off-site) and against the removal of property is necessary to reduce the risk of unauthorised access to information and to guard against loss or damage of equipment or information. Special measures may be required to protect against physical threats and to safeguard supporting facilities such as the electrical supply and cabling infrastructure.

Requirement 1.8: Operations management

Responsibilities and procedures shall be established for the management and operation of information processing facilities covering all the underlying systems in the Payment Transaction Chain end-to-end.

As regards operating procedures, including technical administration of IT systems, segregation of duties shall be implemented, where appropriate, to reduce the risk of negligent or deliberate system misuse. Where segregation of duties cannot be implemented due to documented objective reasons, compensatory controls shall be implemented following a formal risk analysis. Controls shall be established to prevent and detect the introduction of malicious code for systems in the Payment Transaction Chain. Controls shall be also established (including user awareness) to prevent, detect and remove malicious code. Mobile code shall be used only from trusted sources (e.g. signed Microsoft COM components and Java Applets). The configuration of the browser (e.g. the use of extensions and plugins) shall be strictly controlled.

Data backup and recovery policies shall be implemented by the management; those recovery policies shall include a plan of the restoration process which is tested at regular intervals at least annually.

Systems that are critical for the security of payments shall be monitored and events relevant to information security shall be recorded. Operator logs shall be used to ensure that information system problems are identified. Operator logs shall be regularly reviewed on a sample basis, based on the criticality of the operations. System monitoring shall be used to check the effectiveness of controls which are identified as critical for the security of payments and to verify conformity to an access policy model.

Exchanges of information between organisations shall be based on a formal exchange policy, carried out in line with exchange agreements among the involved parties and shall be compliant with any relevant legislation. Third party software components employed in the exchange of information with TARGET2 (like software received from a Service Bureau in scenario 2 of the scope section of the TARGET2 self-certification arrangement document) must be used under a formal agreement with the third party.

Requirement 1.9: Access control

Access to information assets shall be justified on the basis of business requirements (need-to-know (1)) and according to the established framework of corporate policies (including the information security policy). Clear access control rules shall be defined based on the principle of least privilege (2) to reflect closely the needs of the corresponding business and IT processes. Where relevant (e.g. for backup management) logical access control should be consistent with physical access control unless there are adequate compensatory controls in place (e.g. encryption, personal data anonymisation).

Formal and documented procedures shall be in place to control the allocation of access rights to information systems and services that fall within the scope of the Payment Transaction Chain. The procedures shall cover all stages in the lifecycle of user access, from the initial registration of new users to the final deregistration of users that no longer require access.

Special attention shall be given, where appropriate, to the allocation of access rights of such criticality that the abuse of those access rights could lead to a severe adverse impact on the operations of the participant (e.g. access rights allowing system administration, override of system controls, direct access to business data).

Appropriate controls shall be put in place to identify, authenticate and authorise users at specific points in the organisation’s network, e.g. for local and remote access to systems in the Payment Transaction Chain. Personal accounts shall not be shared in order to ensure accountability.

For passwords, rules shall be established and enforced by specific controls to ensure that passwords cannot be easily guessed, e.g. complexity rules and limited-time validity. A safe password recovery and/or reset protocol shall be established.

A policy shall be developed and implemented on the use of cryptographic controls to protect the confidentiality, authenticity and integrity of information. A key management policy shall be established to support the use of cryptographic controls.

There shall be policy for viewing confidential information on screen or in print (e.g. a clear screen, a clear desk policy) to reduce the risk of unauthorised access.

When working remotely, the risks of working in an unprotected environment shall be considered and appropriate technical and organisational controls shall be applied.

Requirement 1.10: Information systems acquisition, development and maintenance

Security requirements shall be identified and agreed prior to the development and/or implementation of information systems.

Appropriate controls shall be built into applications, including user-developed applications, to ensure correct processing. These controls shall include the validation of input data, internal processing and output data. Additional controls may be required for systems that process, or have an impact on, sensitive, valuable or critical information. Such controls shall be determined on the basis of security requirements and risk assessment according to the established policies (e.g. information security policy, cryptographic control policy).

The operational requirements of new systems shall be established, documented and tested prior to their acceptance and use. As regards network security, appropriate controls, including segmentation and secure management, should be implemented based on the criticality of data flows and the level of risk of the network zones in the organisation. There shall be specific controls to protect sensitive information passing over public networks.

Access to system files and program source code shall be controlled and IT projects and support activities conducted in a secure manner. Care shall be taken to avoid exposure of sensitive data in test environments. Project and support environments shall be strictly controlled. Deployment of changes in production shall be strictly controlled. A risk assessment of the major changes to be deployed in production shall be conducted.

Regular security testing activities of systems in production shall also be conducted according to a predefined plan based on the outcome of a risk assessment, and security testing shall include, at least, vulnerability assessments. All of the shortcomings highlighted during the security testing activities shall be assessed and action plans to close any identified gap shall be prepared and followed up in a timely fashion.

Requirement 1.11: Information security in supplier (3) relationships

To ensure protection of the participant’s internal information systems that are accessible by suppliers, information security requirements for mitigating the risks associated with supplier’s access shall be documented and formally agreed upon with the supplier.

Requirement 1.12: Management of information security incidents and improvements

To ensure a consistent and effective approach to the management of information security incidents, including communication on security events and weaknesses, roles, responsibilities and procedures, at business and technical level, shall be established and tested to ensure a quick, effective and orderly and safely recover from information security incidents including scenarios related to a cyber-related cause (e.g. a fraud pursued by an external attacker or by an insider). Personnel involved in these procedures shall be adequately trained.

Requirement 1.13: Technical compliance review

A participant’s internal information systems (e.g. back office systems, internal networks and external network connectivity) shall be regularly assessed for compliance with the organisation’s established framework of policies (e.g. information security policy, cryptographic control policy).

Requirement 1.14: Virtualisation

Guest virtual machines shall comply with all the security controls that are set for physical hardware and systems (e.g. hardening, logging). Controls relating to hypervisors must include: hardening of the hypervisor and the hosting operating system, regular patching, strict separation of different environments (e.g. production and development). Centralised management, logging and monitoring as well as managing of access rights, in particular for high privileged accounts, shall be implemented based on a risk assessment. Guest virtual machines managed by the same hypervisor shall have a similar risk profile.

Requirement 1.15: Cloud computing

The usage of public and/or hybrid cloud solutions in the Payment Transaction Chain must be based on a formal risk assessment, taking into account the technical controls and the contractual clauses related to the cloud solution.

If hybrid cloud solutions are used, it is understood that the criticality level of the overall system is the highest one of the connected systems. All on-premises components of the hybrid solutions must be segregated from the other on-premises systems.

Business continuity management (applicable only to critical participants)

The following requirements (2.1 to 2.6) relate to business continuity management. Each TARGET2 participant classified by the Eurosystem as being critical for the smooth functioning of the TARGET2 system shall have a business continuity strategy in place comprising the following elements.

Requirement 2.1

:

Business continuity plans shall be developed and procedures for maintaining them are in place.

Requirement 2.2

:

An alternate operational site shall be available.

Requirement 2.3

:

The risk profile of the alternate site shall be different from that of the primary site, in order to avoid that both sites are affected by the same event at the same time. For example, the alternate site shall be on a different power grid and central telecommunication circuit from those of the primary business location.

Requirement 2.4

:

In the event of a major operational disruption rendering the primary site inaccessible and/or critical staff unavailable, the critical participant shall be able to resume normal operations from the alternate site, where it shall be possible to properly close the business day and open the following business day(s).

Requirement 2.5

:

Procedures shall be in place to ensure that the processing of transactions is resumed from the alternate site within a reasonable timeframe after the initial disruption of service and commensurate to the criticality of the business that was disrupted.

Requirement 2.6

:

The ability to cope with operational disruptions shall be tested at least once a year and critical staff shall be appropriately trained. The maximum period between tests shall not exceed one year.

---

(1)  The need-to-know principle refers to the identification of the set of information that an individual needs access to in order to carry out her/his duties.

1

(2)  The principle of least privilege refers to tailoring a subject’s access profile to an IT system in order to match the corresponding business role.

2

(3)  A supplier in the context of this exercise should be understood as any third party (and its personnel) which is under contract (agreement), with the institution, to provide a service and under the service agreement the third party (and its personnel) is granted access, either remotely or on-site, to information and/or information systems and/or information processing facilities of the institution in scope or associated to the scope covered under the exercise of the TARGET2 self-certification.

3

---

PRILOGA II

Priloga I k Sklepu ECB/2007/7 se spremeni:

| 1. | člen 1 se spremeni:






  (a) | opredelitev pojma „instant payment order“ se nadomesti z naslednjim:






  „— | “instant payment order” means, in line with the European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme, a payment instruction which can be executed 24 hours a day any calendar day of the year, with immediate or close to immediate processing and notification to the payer and includes (i) the TIPS DCA to TIPS DCA instant payment orders, (ii) TIPS DCA to TIPS AS technical account instant payment orders, (iii) TIPS AS technical account to TIPS DCA instant payment orders and (iv) TIPS AS technical account to TIPS AS technical account instant payment orders,“; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

člen 1 se spremeni:

(a)

opredelitev pojma „instant payment order“ se nadomesti z naslednjim:

„—

“instant payment order” means, in line with the European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme, a payment instruction which can be executed 24 hours a day any calendar day of the year, with immediate or close to immediate processing and notification to the payer and includes (i) the TIPS DCA to TIPS DCA instant payment orders, (ii) TIPS DCA to TIPS AS technical account instant payment orders, (iii) TIPS AS technical account to TIPS DCA instant payment orders and (iv) TIPS AS technical account to TIPS AS technical account instant payment orders,“;

| (b) | vstavijo se naslednje opredelitve pojmov:






  „— | “TIPS ancillary system technical account (TIPS AS technical account)” means an account held by an ancillary system or a CB on an ancillary system's behalf in the CB’s TARGET2 component system for use by the ancillary system for the purpose of settling instant payments in its own books, |
| --- | --- | --- |

(b)

vstavijo se naslednje opredelitve pojmov:

„—

“TIPS ancillary system technical account (TIPS AS technical account)” means an account held by an ancillary system or a CB on an ancillary system's behalf in the CB’s TARGET2 component system for use by the ancillary system for the purpose of settling instant payments in its own books,

| — | “TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS DCA to a TIPS AS technical account to fund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system, |
| --- | --- |

—

“TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS DCA to a TIPS AS technical account to fund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system,

| — | “TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS AS technical account to a TIPS DCA to defund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system, |
| --- | --- |

—

“TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS AS technical account to a TIPS DCA to defund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system,

| — | “Network Service Provider (NSP)” means an undertaking that has been awarded a concession with the Eurosystem to provide connectivity services via the Eurosystem Single Market Infrastructure Gateway.“; |
| --- | --- |

—

“Network Service Provider (NSP)” means an undertaking that has been awarded a concession with the Eurosystem to provide connectivity services via the Eurosystem Single Market Infrastructure Gateway.“;

| (c) | opredelitev pojma „T2S network service provider“ se črta; |
| --- | --- |

(c)

opredelitev pojma „T2S network service provider“ se črta;

| 2. | v členu 4(2) se točka (fc) nadomesti z naslednjim:






  „(fc) | TIPS DCA to PM liquidity transfer orders and PM to TIPS DCA liquidity transfer orders;“; |
| --- | --- | --- |

2.

v členu 4(2) se točka (fc) nadomesti z naslednjim:

„(fc)

TIPS DCA to PM liquidity transfer orders and PM to TIPS DCA liquidity transfer orders;“;

| 3. | v člen 4(2) se vstavi naslednja točka (fd):






  „(fd) | TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders and TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders; and“; |
| --- | --- | --- |

3.

v člen 4(2) se vstavi naslednja točka (fd):

„(fd)

TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders and TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders; and“;

| 4. | v členu 4 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

  „3.   TARGET2 provides real-time gross settlement for payments in euro, with settlement in central bank money across PM accounts, T2S DCAs and TIPS DCAs. TARGET2 is established and functions on the basis of the SSP through which payment orders are submitted and processed and through which payments are ultimately received in the same technical manner. As far as the technical operation of the T2S DCAs is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the T2S Platform. As far as the technical operation of the TIPS DCAs and TIPS AS technical accounts is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the TIPS Platform. The ECB is the provider of services under these Conditions. Acts and omissions of the SSP-providing NCBs and the 4CBs shall be considered acts and omissions of the ECB, for which it shall assume liability in accordance with Article 21 of this Annex. Participation pursuant to these Conditions shall not create a contractual relationship between T2S DCA holders and the SSP-providing NCBs or the 4CBs when any of the latter acts in that capacity. Instructions, messages or information which a T2S DCA holder receives from, or sends to, the SSP or T2S Platform in relation to the services provided under these Conditions are deemed to be received from, or sent to, the ECB.“; |
| --- | --- |

4.

v členu 4 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

„3.   TARGET2 provides real-time gross settlement for payments in euro, with settlement in central bank money across PM accounts, T2S DCAs and TIPS DCAs. TARGET2 is established and functions on the basis of the SSP through which payment orders are submitted and processed and through which payments are ultimately received in the same technical manner. As far as the technical operation of the T2S DCAs is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the T2S Platform. As far as the technical operation of the TIPS DCAs and TIPS AS technical accounts is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the TIPS Platform. The ECB is the provider of services under these Conditions. Acts and omissions of the SSP-providing NCBs and the 4CBs shall be considered acts and omissions of the ECB, for which it shall assume liability in accordance with Article 21 of this Annex. Participation pursuant to these Conditions shall not create a contractual relationship between T2S DCA holders and the SSP-providing NCBs or the 4CBs when any of the latter acts in that capacity. Instructions, messages or information which a T2S DCA holder receives from, or sends to, the SSP or T2S Platform in relation to the services provided under these Conditions are deemed to be received from, or sent to, the ECB.“;

| 5. | v členu 8 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

  „3.   Where the ECB has granted a request by a T2S DCA holder pursuant to paragraph 1, that T2S DCA holder is deemed to have given the participating CSD(s) a mandate to debit the T2S DCA with the amounts relating to securities transactions executed on those securities accounts.“; |
| --- | --- |

5.

v členu 8 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

„3.   Where the ECB has granted a request by a T2S DCA holder pursuant to paragraph 1, that T2S DCA holder is deemed to have given the participating CSD(s) a mandate to debit the T2S DCA with the amounts relating to securities transactions executed on those securities accounts.“;

| 6. | v členu 28 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

  „1.   T2S DCA holders shall be deemed to be aware of, shall comply with, and shall be able to demonstrate that compliance to the relevant competent authorities with all obligations on them relating to legislation on data protection. They shall be deemed to be aware of, and shall comply with all obligations on them relating to legislation on prevention of money laundering and the financing of terrorism, proliferation-sensitive nuclear activities and the development of nuclear weapons delivery systems, in particular in terms of implementing appropriate measures concerning any payments debited or credited on their T2S DCAs. Prior to entering into the contractual relationship with its T2S network service provider, T2S DCA holders shall ensure that they are informed about its data retrieval policy.“; |
| --- | --- |

6.

v členu 28 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   T2S DCA holders shall be deemed to be aware of, shall comply with, and shall be able to demonstrate that compliance to the relevant competent authorities with all obligations on them relating to legislation on data protection. They shall be deemed to be aware of, and shall comply with all obligations on them relating to legislation on prevention of money laundering and the financing of terrorism, proliferation-sensitive nuclear activities and the development of nuclear weapons delivery systems, in particular in terms of implementing appropriate measures concerning any payments debited or credited on their T2S DCAs. Prior to entering into the contractual relationship with its T2S network service provider, T2S DCA holders shall ensure that they are informed about its data retrieval policy.“;

| 7. | člen 30 se nadomesti z naslednjim:

  „Article 30
  Contractual relationship with an NSP

  1.   T2S DCA holders shall either:






  (a) | have concluded a contract with an NSP within the framework of the concession contract with that NSP in order to establish a technical connection to TARGET2- ECB; or |
| --- | --- | --- |

7.

člen 30 se nadomesti z naslednjim:

„Article 30

Contractual relationship with an NSP

1.   T2S DCA holders shall either:

(a)

have concluded a contract with an NSP within the framework of the concession contract with that NSP in order to establish a technical connection to TARGET2- ECB; or

| (b) | connect via another entity which has concluded a contract with an NSP within the framework of the concession contract with that NSP. |
| --- | --- |

(b)

connect via another entity which has concluded a contract with an NSP within the framework of the concession contract with that NSP.

2.   The legal relationship between a T2S DCA holder and the NSP shall be exclusively governed by the terms and conditions of the separate contract concluded with an NSP as referred to in paragraph 1(a).

3.   The services to be provided by the NSP shall not form part of the services to be performed by the ECB in respect of TARGET2.

4.   The ECB shall not be liable for any acts, errors or omissions of the NSP (including its directors, staff and subcontractors), or for any acts, errors or omissions of third parties selected by participants to gain access to the NSP’s network.“;

| 8. | vstavi se naslednji člen 34a:

  „Article 34a
  Transitional provisions
  Once the TARGET system is operational and TARGET2 has ceased operation, T2S DCA holders shall become T2S DCA holders in the TARGET system.“; |
| --- | --- |

8.

vstavi se naslednji člen 34a:

„Article 34a

Transitional provisions

Once the TARGET system is operational and TARGET2 has ceased operation, T2S DCA holders shall become T2S DCA holders in the TARGET system.“;

| 9. | sklicevanje na „T2S network service provider“ (v ednini ali množini) v členih 6(1)(a)(i), 9(5), 10(6), 14(1)(a), 22(1), 22(2), 22(3), 27(5), 28(1) in 29(1) Priloge II ter odstavku 1 Dodatka I se nadomesti s sklicevanjem na „NSP“; |
| --- | --- |

9.

sklicevanje na „T2S network service provider“ (v ednini ali množini) v členih 6(1)(a)(i), 9(5), 10(6), 14(1)(a), 22(1), 22(2), 22(3), 27(5), 28(1) in 29(1) Priloge II ter odstavku 1 Dodatka I se nadomesti s sklicevanjem na „NSP“;

| 10. | v Dodatku I se odstavek 8(4)(b) nadomesti z naslednjim:






  „(b) | User-to-application mode (U2A)
  U2A permits direct communication between a T2S DCA holder and the T2S GUI. The information is displayed in a browser running on a PC system. For U2A access the IT infrastructure has to be able to support cookies. Further details are described in the T2S User Handbook.“. |
| --- | --- | --- |

10.

v Dodatku I se odstavek 8(4)(b) nadomesti z naslednjim:

„(b)

User-to-application mode (U2A)

U2A permits direct communication between a T2S DCA holder and the T2S GUI. The information is displayed in a browser running on a PC system. For U2A access the IT infrastructure has to be able to support cookies. Further details are described in the T2S User Handbook.“.

---

PRILOGA III

Priloga III k Sklepu ECB/2007/7 se spremeni:

| 1. | sklicevanje na „TIPS network service provider“ (v ednini ali množini) v tej prilogi se nadomesti s sklicevanjem na „NSP“; |
| --- | --- |

1.

sklicevanje na „TIPS network service provider“ (v ednini ali množini) v tej prilogi se nadomesti s sklicevanjem na „NSP“;

| 2. | člen 1 se spremeni:






  (a) | opredelitev pojma „reachable party“ se nadomesti z naslednjim:






  „— | “reachable party” means an entity which: (a) holds a BIC, (b) is designated as a reachable party by a TIPS DCA holder or by an ancillary system; (c) is a correspondent, customer or branch of a TIPS DCA holder or a participant of an ancillary system or a correspondent, customer or branch of a participant of an ancillary system; and (d) is addressable through the TIPS Platform and is able to submit instant payment orders and receive instant payment orders either via the TIPS DCA holder or the ancillary system or, if so authorised by the TIPS DCA holder or by the ancillary system, directly,“; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

člen 1 se spremeni:

(a)

opredelitev pojma „reachable party“ se nadomesti z naslednjim:

„—

“reachable party” means an entity which: (a) holds a BIC, (b) is designated as a reachable party by a TIPS DCA holder or by an ancillary system; (c) is a correspondent, customer or branch of a TIPS DCA holder or a participant of an ancillary system or a correspondent, customer or branch of a participant of an ancillary system; and (d) is addressable through the TIPS Platform and is able to submit instant payment orders and receive instant payment orders either via the TIPS DCA holder or the ancillary system or, if so authorised by the TIPS DCA holder or by the ancillary system, directly,“;

| (b) | opredelitev pojma „payment order“ se nadomesti z naslednjim:






  „— | “payment order”, except where used in Articles 16 to 18 of this Annex, means an instant payment order, a positive recall answer, a PM to TIPS DCA liquidity transfer order, a TIPS DCA to PM liquidity transfer order, a TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order or a TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order,“; |
| --- | --- | --- |

(b)

opredelitev pojma „payment order“ se nadomesti z naslednjim:

„—

“payment order”, except where used in Articles 16 to 18 of this Annex, means an instant payment order, a positive recall answer, a PM to TIPS DCA liquidity transfer order, a TIPS DCA to PM liquidity transfer order, a TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order or a TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order,“;

| (c) | opredelitev pojma „instant payment order“ se nadomesti z naslednjim:






  „— | “instant payment order” means, in line with the European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme, a payment instruction which can be executed 24 hours a day any calendar day of the year, with immediate or close to immediate processing and notification to the payer and includes (a) TIPS DCA to TIPS DCA instant payment orders, (b) TIPS DCA to TIPS AS technical account instant payment orders, (c) TIPS AS technical account to TIPS DCA instant payment orders and (d) TIPS AS technical account to TIPS AS technical account instant payment orders,“; |
| --- | --- | --- |

(c)

opredelitev pojma „instant payment order“ se nadomesti z naslednjim:

„—

“instant payment order” means, in line with the European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme, a payment instruction which can be executed 24 hours a day any calendar day of the year, with immediate or close to immediate processing and notification to the payer and includes (a) TIPS DCA to TIPS DCA instant payment orders, (b) TIPS DCA to TIPS AS technical account instant payment orders, (c) TIPS AS technical account to TIPS DCA instant payment orders and (d) TIPS AS technical account to TIPS AS technical account instant payment orders,“;

| (d) | vstavijo se naslednje opredelitve pojmov:






  „— | “TIPS ancillary system technical account (TIPS AS technical account)” means an account held by an ancillary system or the CB on an ancillary system's behalf in the CB’s TARGET2 component system for use by that ancillary system for the purpose of settling instant payments in its own books, |
| --- | --- | --- |

(d)

vstavijo se naslednje opredelitve pojmov:

„—

“TIPS ancillary system technical account (TIPS AS technical account)” means an account held by an ancillary system or the CB on an ancillary system's behalf in the CB’s TARGET2 component system for use by that ancillary system for the purpose of settling instant payments in its own books,

| — | “TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS DCA to a TIPS AS technical account to fund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system, |
| --- | --- |

—

“TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS DCA to a TIPS AS technical account to fund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system,

| — | “TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS AS technical account to a TIPS DCA to defund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system, |
| --- | --- |

—

“TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS AS technical account to a TIPS DCA to defund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system,

| — | “European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme” or “SCT Inst scheme” means an automated, open standards scheme providing a set of interbank rules to be complied with by SCT Inst participants, allowing payment services providers in SEPA to offer an automated, SEPA-wide euro instant credit transfer product, |
| --- | --- |

—

“European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme” or “SCT Inst scheme” means an automated, open standards scheme providing a set of interbank rules to be complied with by SCT Inst participants, allowing payment services providers in SEPA to offer an automated, SEPA-wide euro instant credit transfer product,

| — | “mobile proxy look-up (MPL) service” means a service which enables TIPS DCA holders, ancillary systems using TIPS AS technical accounts and reachable parties, who receive from their customers a request to execute an instant payment order in favour of a beneficiary identified with a proxy (e.g. a mobile number), to retrieve from the central MPL repository the corresponding beneficiary IBAN and the BIC to be used to credit the relevant account in TIPS, |
| --- | --- |

—

“mobile proxy look-up (MPL) service” means a service which enables TIPS DCA holders, ancillary systems using TIPS AS technical accounts and reachable parties, who receive from their customers a request to execute an instant payment order in favour of a beneficiary identified with a proxy (e.g. a mobile number), to retrieve from the central MPL repository the corresponding beneficiary IBAN and the BIC to be used to credit the relevant account in TIPS,

| — | “Network Service Provider (NSP)” means an undertaking that has been awarded a concession with the Eurosystem to provide connectivity services via the Eurosystem Single Market Infrastructure Gateway, |
| --- | --- |

—

“Network Service Provider (NSP)” means an undertaking that has been awarded a concession with the Eurosystem to provide connectivity services via the Eurosystem Single Market Infrastructure Gateway,

| — | “IBAN” means the international bank account number which uniquely identifies an individual account at a specific financial institution in a particular country.“; |
| --- | --- |

—

“IBAN” means the international bank account number which uniquely identifies an individual account at a specific financial institution in a particular country.“;

| (e) | opredelitev pojma „TIPS network service provider“ se črta; |
| --- | --- |

(e)

opredelitev pojma „TIPS network service provider“ se črta;

| 3. | v členu 3(1) se sklicevanje na „Appendix V: TIPS connectivity technical requirements“ črta; |
| --- | --- |

3.

v členu 3(1) se sklicevanje na „Appendix V: TIPS connectivity technical requirements“ črta;

| 4. | člen 4 se spremeni:






  (a) | v odstavku 2 se doda naslednja točka (k):






  „(k) | TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders and TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders; and“; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

člen 4 se spremeni:

(a)

v odstavku 2 se doda naslednja točka (k):

„(k)

TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders and TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders; and“;

| (b) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

  „3.   TARGET2 provides real-time gross settlement for payments in euro, with settlement in central bank money across PM accounts, T2S DCAs and TIPS DCAs. TARGET2 is established and functions on the basis of the SSP through which payment orders are submitted and processed and through which payments are ultimately received in the same technical manner. As far as the technical operation of the TIPS DCAs and TIPS AS technical accounts is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the TIPS Platform. As far as the technical operation of the T2S DCAs is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the T2S Platform.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   TARGET2 provides real-time gross settlement for payments in euro, with settlement in central bank money across PM accounts, T2S DCAs and TIPS DCAs. TARGET2 is established and functions on the basis of the SSP through which payment orders are submitted and processed and through which payments are ultimately received in the same technical manner. As far as the technical operation of the TIPS DCAs and TIPS AS technical accounts is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the TIPS Platform. As far as the technical operation of the T2S DCAs is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the T2S Platform.“;

| 5. | člen 6(1)(a)(i) se nadomesti z naslednjim:






  „(i) | install, manage, operate and monitor and ensure the security of the necessary IT infrastructure to connect to the TIPS Platform and submit payment orders to it. In doing so, applicant TIPS DCA holders may involve third parties, but retain sole liability. In particular, unless an instructing party is used, applicant TIPS DCA holders shall enter into an agreement with one or more NSPs to obtain the necessary connection and admissions, in accordance with the technical specifications in Appendix I; and“; |
| --- | --- | --- |

5.

člen 6(1)(a)(i) se nadomesti z naslednjim:

„(i)

install, manage, operate and monitor and ensure the security of the necessary IT infrastructure to connect to the TIPS Platform and submit payment orders to it. In doing so, applicant TIPS DCA holders may involve third parties, but retain sole liability. In particular, unless an instructing party is used, applicant TIPS DCA holders shall enter into an agreement with one or more NSPs to obtain the necessary connection and admissions, in accordance with the technical specifications in Appendix I; and“;

| 6. | člen 9 se nadomesti z naslednjim:

  „Article 9
  Contractual relationship with an NSP

  1.   Participants shall either:






  (a) | conclude a contract with an NSP within the framework of the concession contract with that NSP in order to establish a technical connection to TARGET2-ECB; or |
| --- | --- | --- |

6.

člen 9 se nadomesti z naslednjim:

„Article 9

Contractual relationship with an NSP

1.   Participants shall either:

(a)

conclude a contract with an NSP within the framework of the concession contract with that NSP in order to establish a technical connection to TARGET2-ECB; or

| (b) | connect via another entity which has concluded a contract with an NSP within the framework of the concession contract with that NSP. |
| --- | --- |

(b)

connect via another entity which has concluded a contract with an NSP within the framework of the concession contract with that NSP.

2.   The legal relationship between a participant and the NSP shall be exclusively governed by the terms and conditions of their separate contract as referred to in paragraph 1(a).

3.   The services to be provided by the NSP shall not form part of the services to be performed by the ECB in respect of TARGET2.

4.   The ECB shall not be liable for any acts, errors or omissions by the NSP (including its directors, staff and subcontractors), or for any acts, errors or omissions by third parties selected by participants to gain access to the NSP’s network.“;

| 7. | člen 10 se črta; |
| --- | --- |

7.

člen 10 se črta;

| 8. | vstavi se naslednji člen 11a:

  „Article 11a
  MPL repository

  1.   The central MPL repository contains the proxy – IBAN mapping table for the purposes of the MPL service.


  2.   Each proxy may be linked to only one IBAN. An IBAN may be linked to one or multiple proxies.


  3.   Article 29 shall apply to the data contained in the MPL repository.“; |
| --- | --- |

8.

vstavi se naslednji člen 11a:

„Article 11a

MPL repository

1.   The central MPL repository contains the proxy – IBAN mapping table for the purposes of the MPL service.

2.   Each proxy may be linked to only one IBAN. An IBAN may be linked to one or multiple proxies.

3.   Article 29 shall apply to the data contained in the MPL repository.“;

| 9. | člen 12(9) se črta; |
| --- | --- |

9.

člen 12(9) se črta;

| 10. | člen 16 se nadomesti z naslednjim:

  „Article 16
  Types of payment orders in TIPS DCA
  The following are classified as payment orders for the purposes of the TIPS service:






  (a) | instant payment orders; |
| --- | --- | --- |

10.

člen 16 se nadomesti z naslednjim:

„Article 16

Types of payment orders in TIPS DCA

The following are classified as payment orders for the purposes of the TIPS service:

(a)

instant payment orders;

| (b) | positive recall answers; |
| --- | --- |

(b)

positive recall answers;

| (c) | TIPS DCA to PM liquidity transfer orders; |
| --- | --- |

(c)

TIPS DCA to PM liquidity transfer orders;

| (d) | TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders; and |
| --- | --- |

(d)

TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders; and

| (e) | TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders.“; |
| --- | --- |

(e)

TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders.“;

| 11. | v členu 18 se odstavek 6 nadomesti z naslednjim:

  „6.   After a TIPS DCA to PM liquidity transfer order, a TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order or a TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order has been accepted as referred to in Article 17, the TARGET2-ECB shall check whether sufficient funds are available on the payer's account. If sufficient funds are not available the liquidity transfer order shall be rejected. If sufficient funds are available the liquidity transfer order shall be settled immediately.“; |
| --- | --- |

11.

v členu 18 se odstavek 6 nadomesti z naslednjim:

„6.   After a TIPS DCA to PM liquidity transfer order, a TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order or a TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order has been accepted as referred to in Article 17, the TARGET2-ECB shall check whether sufficient funds are available on the payer's account. If sufficient funds are not available the liquidity transfer order shall be rejected. If sufficient funds are available the liquidity transfer order shall be settled immediately.“;

| 12. | člen 20(1)(b) se nadomesti z naslednjim:






  „(b) | TIPS DCA to PM liquidity transfer orders, positive recall answers and TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders are deemed entered into TARGET2-ECB and irrevocable at the moment that the relevant TIPS DCA is debited. TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders are deemed entered into TARGET2-ECB and irrevocable at the moment that the relevant TIPS AS technical account is debited.“; |
| --- | --- | --- |

12.

člen 20(1)(b) se nadomesti z naslednjim:

„(b)

TIPS DCA to PM liquidity transfer orders, positive recall answers and TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders are deemed entered into TARGET2-ECB and irrevocable at the moment that the relevant TIPS DCA is debited. TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders are deemed entered into TARGET2-ECB and irrevocable at the moment that the relevant TIPS AS technical account is debited.“;

| 13. | v členu 30 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

  „1.   TIPS DCA holders shall be deemed to be aware of, shall comply with and shall be able to demonstrate that compliance to the relevant competent authorities with all obligations on them relating to legislation on data protection. They shall be deemed to be aware of, and shall comply with all obligations on them relating to legislation on prevention of money laundering and the financing of terrorism, proliferation-sensitive nuclear activities and the development of nuclear weapons delivery systems, in particular in terms of implementing appropriate measures concerning any payments debited or credited on their TIPS DCAs. TIPS DCA holders ensure that they are informed about their chosen NSP's data retrieval policy prior to entering into a contractual relationship with that NSP.“; |
| --- | --- |

13.

v členu 30 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   TIPS DCA holders shall be deemed to be aware of, shall comply with and shall be able to demonstrate that compliance to the relevant competent authorities with all obligations on them relating to legislation on data protection. They shall be deemed to be aware of, and shall comply with all obligations on them relating to legislation on prevention of money laundering and the financing of terrorism, proliferation-sensitive nuclear activities and the development of nuclear weapons delivery systems, in particular in terms of implementing appropriate measures concerning any payments debited or credited on their TIPS DCAs. TIPS DCA holders ensure that they are informed about their chosen NSP's data retrieval policy prior to entering into a contractual relationship with that NSP.“;

| 14. | vstavi se naslednji člen 35a:

  „Article 35a
  Transitional provision
  Once the TARGET system is operational and the TARGET2 has ceased operation, TIPS DCA holders shall become TIPS DCA holders in the TARGET system.“; |
| --- | --- |

14.

vstavi se naslednji člen 35a:

„Article 35a

Transitional provision

Once the TARGET system is operational and the TARGET2 has ceased operation, TIPS DCA holders shall become TIPS DCA holders in the TARGET system.“;

| 15. | v Dodatku I se tabela v odstavku 2 nadomesti z naslednjim:






  „Message Type | Message Name |
| --- | --- | --- |
| Pacs.002 | FIToFIPayment Status Report |
| Pacs.004 | PaymentReturn |
| Pacs.008 | FIToFICustomerCreditTransfer |
| Pacs.028 | FIToFIPaymentStatusRequest |
| camt.003 | GetAccount |
| camt.004 | ReturnAccount |
| camt.005 | GetTransaction |
| camt.006 | ReturnTransaction |
| camt.011 | ModifyLimit |
| camt.019 | ReturnBusinessDayInformation |
| camt.025 | Receipt |
| camt.029 | ResolutionOfInvestigation |
| camt.050 | LiquidityCreditTransfer |
| camt.052 | BankToCustomerAccountReport |
| camt.053 | BankToCustomerStatement |
| camt.054 | BankToCustomerDebitCreditNotification |
| camt.056 | FIToFIPaymentCancellationRequest |
| acmt.010 | AccountRequestAcknowledgement |
| acmt.011 | AccountRequestRejection |
| acmt.015 | AccountExcludedMandateMaintenanceRequest |
| reda.016 | PartyStatusAdviceV01 |
| reda.022 | PartyModificationRequestV01“ |

15.

v Dodatku I se tabela v odstavku 2 nadomesti z naslednjim:

„Message Type

Message Name

Pacs.002

FIToFIPayment Status Report

Pacs.004

PaymentReturn

Pacs.008

FIToFICustomerCreditTransfer

Pacs.028

FIToFIPaymentStatusRequest

camt.003

GetAccount

camt.004

ReturnAccount

camt.005

GetTransaction

camt.006

ReturnTransaction

camt.011

ModifyLimit

camt.019

ReturnBusinessDayInformation

camt.025

Receipt

camt.029

ResolutionOfInvestigation

camt.050

LiquidityCreditTransfer

camt.052

BankToCustomerAccountReport

camt.053

BankToCustomerStatement

camt.054

BankToCustomerDebitCreditNotification

camt.056

FIToFIPaymentCancellationRequest

acmt.010

AccountRequestAcknowledgement

acmt.011

AccountRequestRejection

acmt.015

AccountExcludedMandateMaintenanceRequest

reda.016

PartyStatusAdviceV01

reda.022

PartyModificationRequestV01“

| 16. | v Dodatku I se odstavek 6(1)(b) nadomesti z naslednjim:






  „(b) | User-to-application mode (U2A)
  U2A permits direct communication between a TIPS DCA holder and the TIPS GUI. The information is displayed in a browser running on a PC system. For U2A access the IT infrastructure has to be able to support cookies. Further details are described in the TIPS User Handbook.“; |
| --- | --- | --- |

16.

v Dodatku I se odstavek 6(1)(b) nadomesti z naslednjim:

„(b)

User-to-application mode (U2A)

U2A permits direct communication between a TIPS DCA holder and the TIPS GUI. The information is displayed in a browser running on a PC system. For U2A access the IT infrastructure has to be able to support cookies. Further details are described in the TIPS User Handbook.“;

| 17. | v Dodatku IV se odstavek 2 črta; |
| --- | --- |

17.

v Dodatku IV se odstavek 2 črta;

| 18. | Dodatek V se črta. |
| --- | --- |

18.

Dodatek V se črta.

---

SMERNICE

| 6.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 354/45 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 354/45

---

SMERNICA EVROPSKE CENTRALNE BANKE (EU) 2021/1759

z dne 20. julija 2021

o spremembi Smernice ECB/2012/27 o transevropskem sistemu bruto poravnave v realnem času (TARGET2) (ECB/2021/30)

SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti prve in četrte alinee člena 127(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 3.1 in členov 17, 18 in 22 Statuta,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet ECB je 26. aprila 2007 sprejel Smernico ECB/2007/2 (1), ki je urejala sistem TARGET2 in s katero se je vzpostavila enotna tehnična platforma – enotna skupna platforma (ESP). Navedena smernica je bila leta 2012 prenovljena s Smernico ECB/2012/27 Evropske centralne banke (2). |
| --- | --- |

(1)

Svet ECB je 26. aprila 2007 sprejel Smernico ECB/2007/2 (1), ki je urejala sistem TARGET2 in s katero se je vzpostavila enotna tehnična platforma – enotna skupna platforma (ESP). Navedena smernica je bila leta 2012 prenovljena s Smernico ECB/2012/27 Evropske centralne banke (2).

| (2) | Za učinkovito ureditev je treba pojasniti, da bodo imetniki namenskih denarnih računov za TIPS in imetniki namenskih denarnih računov za T2S od novembra 2021 oziroma junija 2022 povezani s sistemom TARGET2 prek enotnega vmesnika za dostop do tržnih infrastruktur Eurosistema. |
| --- | --- |

(2)

Za učinkovito ureditev je treba pojasniti, da bodo imetniki namenskih denarnih računov za TIPS in imetniki namenskih denarnih računov za T2S od novembra 2021 oziroma junija 2022 povezani s sistemom TARGET2 prek enotnega vmesnika za dostop do tržnih infrastruktur Eurosistema.

| (3) | Da bi zagotovili nadaljnji razvoj sistema TARGET2 za odzivanje na grožnje na področju kibernetske varnosti, je treba pojasniti in razširiti pravila o izpolnjevanju zahtev za varnost končnih točk v sistemu TARGET2. Prav tako bi bilo treba spremeniti opredelitve pojmov, da se zagotovi celovit in usklajen pravni okvir. |
| --- | --- |

(3)

Da bi zagotovili nadaljnji razvoj sistema TARGET2 za odzivanje na grožnje na področju kibernetske varnosti, je treba pojasniti in razširiti pravila o izpolnjevanju zahtev za varnost končnih točk v sistemu TARGET2. Prav tako bi bilo treba spremeniti opredelitve pojmov, da se zagotovi celovit in usklajen pravni okvir.

| (4) | Za zagotovitev, da bodo takojšnja plačila na voljo v vsej Uniji, bi morali imetniki PM računov, njihovi posredni udeleženci in imetniki naslovljive BIC, ki so pristopili k shemi SCT Inst s podpisom sporazuma o pristopu k takojšnjim kreditnim plačilom SEPA, biti in ostati stalno dosegljivi na platformi TIPS prek namenskega denarnega računa za TIPS. Storitve prenosa sredstev v centralnobančnem denarju za podsisteme, ki poravnajo takojšnja plačila v svojih poslovnih knjigah, bi bilo treba zagotoviti na platformi TIPS. |
| --- | --- |

(4)

Za zagotovitev, da bodo takojšnja plačila na voljo v vsej Uniji, bi morali imetniki PM računov, njihovi posredni udeleženci in imetniki naslovljive BIC, ki so pristopili k shemi SCT Inst s podpisom sporazuma o pristopu k takojšnjim kreditnim plačilom SEPA, biti in ostati stalno dosegljivi na platformi TIPS prek namenskega denarnega računa za TIPS. Storitve prenosa sredstev v centralnobančnem denarju za podsisteme, ki poravnajo takojšnja plačila v svojih poslovnih knjigah, bi bilo treba zagotoviti na platformi TIPS.

| (5) | Ko bo projekt konsolidacije T2-T2S prešel v fazo delovanja, bo potrebna transparentnost glede načina prenosa stanj z računov udeležencev v sistemu TARGET2 na ustrezne račune naslednike v prihodnjem sistemu TARGET, da se zagotovi pravna varnost. |
| --- | --- |

(5)

Ko bo projekt konsolidacije T2-T2S prešel v fazo delovanja, bo potrebna transparentnost glede načina prenosa stanj z računov udeležencev v sistemu TARGET2 na ustrezne račune naslednike v prihodnjem sistemu TARGET, da se zagotovi pravna varnost.

| (6) | V okviru prizadevanj za zagotovitev učinkovite uporabe je treba pojasniti in posodobiti tudi druge določbe Smernice ECB/2012/27. |
| --- | --- |

(6)

V okviru prizadevanj za zagotovitev učinkovite uporabe je treba pojasniti in posodobiti tudi druge določbe Smernice ECB/2012/27.

| (7) | Za izvajanje projekta konsolidacije T2-T2S bodo potrebne tudi spremembe veljavnih pravil v zvezi s pogodbami, sklenjenimi z izvajalci omrežnih storitev na T2S, ki bi se morale uporabljati od 13. junija 2022. |
| --- | --- |

(7)

Za izvajanje projekta konsolidacije T2-T2S bodo potrebne tudi spremembe veljavnih pravil v zvezi s pogodbami, sklenjenimi z izvajalci omrežnih storitev na T2S, ki bi se morale uporabljati od 13. junija 2022.

| (8) | Zato je treba Smernico ECB/2012/27 ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(8)

Zato je treba Smernico ECB/2012/27 ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJO SMERNICO:

Člen 1

Spremembe

Smernica ECB/2012/27 se spremeni:

| 1. | v členu 1 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

  „1.   Sistem TARGET2 zagotavlja bruto poravnavo plačil v eurih v realnem času s poravnavo v centralnobančnem denarju na PM računih, namenskih denarnih računih za T2S in namenskih denarnih računih za TIPS. Sistem TARGET2 je vzpostavljen in deluje na podlagi ESP, preko katere se plačilni nalogi predložijo in obdelajo ter plačila na koncu prejmejo na tehnično enak način. Kar zadeva tehnično delovanje namenskih denarnih računov za T2S, je sistem TARGET2 tehnično vzpostavljen in deluje na podlagi platforme T2S. Kar zadeva tehnično delovanje namenskih denarnih računov za TIPS in tehničnih računov podsistema v TIPS, je sistem TARGET2 tehnično vzpostavljen in deluje na podlagi platforme TIPS.“; |
| --- | --- |

1.

v členu 1 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Sistem TARGET2 zagotavlja bruto poravnavo plačil v eurih v realnem času s poravnavo v centralnobančnem denarju na PM računih, namenskih denarnih računih za T2S in namenskih denarnih računih za TIPS. Sistem TARGET2 je vzpostavljen in deluje na podlagi ESP, preko katere se plačilni nalogi predložijo in obdelajo ter plačila na koncu prejmejo na tehnično enak način. Kar zadeva tehnično delovanje namenskih denarnih računov za T2S, je sistem TARGET2 tehnično vzpostavljen in deluje na podlagi platforme T2S. Kar zadeva tehnično delovanje namenskih denarnih računov za TIPS in tehničnih računov podsistema v TIPS, je sistem TARGET2 tehnično vzpostavljen in deluje na podlagi platforme TIPS.“;

| 2. | člen 2 se spremeni:






  (a) | točka 58 se črta; |
| --- | --- | --- |

2.

člen 2 se spremeni:

(a)

točka 58 se črta;

| (b) | točka 62 se nadomesti z naslednjim:






  „62. | ‚plačilni nalog‘ pomeni kreditni plačilni nalog, nalog za prenos likvidnosti, navodilo za direktno obremenitev, nalog za prenos likvidnosti s PM računa na namenski denarni račun za T2S, nalog za prenos likvidnosti z namenskega denarnega računa za T2S na PM račun, nalog za prenos likvidnosti med namenskimi denarnimi računi za T2S, nalog za prenos likvidnosti s PM računa na namenski denarni račun za TIPS, nalog za prenos likvidnosti z namenskega denarnega računa za TIPS na PM račun, nalog za prenos likvidnosti s tehničnega računa podsistema v TIPS na namenski denarni račun za TIPS, nalog za prenos likvidnosti z namenskega denarnega računa za TIPS na tehnični račun podsistema v TIPS, nalog za takojšnje plačilo ali pozitiven odgovor na odpoklic,“; |
| --- | --- | --- |

(b)

točka 62 se nadomesti z naslednjim:

„62.

‚plačilni nalog‘ pomeni kreditni plačilni nalog, nalog za prenos likvidnosti, navodilo za direktno obremenitev, nalog za prenos likvidnosti s PM računa na namenski denarni račun za T2S, nalog za prenos likvidnosti z namenskega denarnega računa za T2S na PM račun, nalog za prenos likvidnosti med namenskimi denarnimi računi za T2S, nalog za prenos likvidnosti s PM računa na namenski denarni račun za TIPS, nalog za prenos likvidnosti z namenskega denarnega računa za TIPS na PM račun, nalog za prenos likvidnosti s tehničnega računa podsistema v TIPS na namenski denarni račun za TIPS, nalog za prenos likvidnosti z namenskega denarnega računa za TIPS na tehnični račun podsistema v TIPS, nalog za takojšnje plačilo ali pozitiven odgovor na odpoklic,“;

| (c) | točka 78 se črta; |
| --- | --- |

(c)

točka 78 se črta;

| (d) | točka 81 se nadomesti z naslednjim:






  „81. | ‚nalog za takojšnje plačilo‘ pomeni skladno s shemo takojšnjih kreditnih plačil SEPA (SCT Inst) Evropskega sveta za plačila plačilno navodilo, ki se lahko izvrši 24 ur na dan vsak koledarski dan v letu, obdelava in obvestilo plačnika pa se opravita takoj ali skoraj takoj, ter vključuje (i) naloge za takojšnje plačilo med namenskimi denarnimi računi za TIPS, (ii) naloge za takojšnje plačilo z namenskega denarnega računa za TIPS na tehnični račun podsistema v TIPS, (iii) naloge za takojšnje plačilo s tehničnega računa podsistema v TIPS na namenski denarni račun za TIPS in (iv) naloge za takojšnje plačilo med tehničnimi računi podsistema v TIPS;“; |
| --- | --- | --- |

(d)

točka 81 se nadomesti z naslednjim:

„81.

‚nalog za takojšnje plačilo‘ pomeni skladno s shemo takojšnjih kreditnih plačil SEPA (SCT Inst) Evropskega sveta za plačila plačilno navodilo, ki se lahko izvrši 24 ur na dan vsak koledarski dan v letu, obdelava in obvestilo plačnika pa se opravita takoj ali skoraj takoj, ter vključuje (i) naloge za takojšnje plačilo med namenskimi denarnimi računi za TIPS, (ii) naloge za takojšnje plačilo z namenskega denarnega računa za TIPS na tehnični račun podsistema v TIPS, (iii) naloge za takojšnje plačilo s tehničnega računa podsistema v TIPS na namenski denarni račun za TIPS in (iv) naloge za takojšnje plačilo med tehničnimi računi podsistema v TIPS;“;

| (e) | dodajo se naslednje točke 87 do 90:






  „87. | ‚shema takojšnjih kreditnih plačil SEPA (SCT Inst) Evropskega sveta za plačila‘ ali ‚shema SCT Inst‘ pomeni avtomatizirano shemo z odprtimi standardi, ki določa sklop medbančnih pravil, ki jih morajo spoštovati udeleženci sheme SCT Inst, ter ponudnikom plačilnih storitev v območju SEPA omogoča, da ponudijo avtomatiziran produkt takojšnjih kreditnih plačil v eurih povsod v območju SEPA; |
| --- | --- | --- |

(e)

dodajo se naslednje točke 87 do 90:

„87.

‚shema takojšnjih kreditnih plačil SEPA (SCT Inst) Evropskega sveta za plačila‘ ali ‚shema SCT Inst‘ pomeni avtomatizirano shemo z odprtimi standardi, ki določa sklop medbančnih pravil, ki jih morajo spoštovati udeleženci sheme SCT Inst, ter ponudnikom plačilnih storitev v območju SEPA omogoča, da ponudijo avtomatiziran produkt takojšnjih kreditnih plačil v eurih povsod v območju SEPA;

| 88. | ‚tehnični račun podsistema v TIPS‘ pomeni račun, ki ga ima podsistem ali CB v imenu podsistema v komponenti sistema TARGET2 te CB in ga podsistem uporablja za poravnavo takojšnjih plačil v svojih poslovnih knjigah; |
| --- | --- |

88.

‚tehnični račun podsistema v TIPS‘ pomeni račun, ki ga ima podsistem ali CB v imenu podsistema v komponenti sistema TARGET2 te CB in ga podsistem uporablja za poravnavo takojšnjih plačil v svojih poslovnih knjigah;

| 89. | ‚nalog za prenos likvidnosti z namenskega denarnega računa za TIPS na tehnični račun podsistema v TIPS‘ pomeni navodilo za prenos določenega zneska sredstev z namenskega denarnega računa za TIPS na tehnični račun podsistema v TIPS za financiranje pozicije imetnika namenskega denarnega računa za TIPS (ali pozicije drugega udeleženca podsistema) v poslovnih knjigah podsistema; |
| --- | --- |

89.

‚nalog za prenos likvidnosti z namenskega denarnega računa za TIPS na tehnični račun podsistema v TIPS‘ pomeni navodilo za prenos določenega zneska sredstev z namenskega denarnega računa za TIPS na tehnični račun podsistema v TIPS za financiranje pozicije imetnika namenskega denarnega računa za TIPS (ali pozicije drugega udeleženca podsistema) v poslovnih knjigah podsistema;

| 90. | ‚nalog za prenos likvidnosti s tehničnega računa podsistema v TIPS na namenski denarni račun za TIPS‘ pomeni navodilo za prenos določenega zneska sredstev s tehničnega računa podsistema v TIPS na namenski denarni račun za TIPS za umik financiranja pozicije imetnika namenskega denarnega računa za TIPS (ali pozicije drugega udeleženca podsistema) v poslovnih knjigah podsistema.“; |
| --- | --- |

90.

‚nalog za prenos likvidnosti s tehničnega računa podsistema v TIPS na namenski denarni račun za TIPS‘ pomeni navodilo za prenos določenega zneska sredstev s tehničnega računa podsistema v TIPS na namenski denarni račun za TIPS za umik financiranja pozicije imetnika namenskega denarnega računa za TIPS (ali pozicije drugega udeleženca podsistema) v poslovnih knjigah podsistema.“;

| 3. | člen 13 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 13
  Podsistemi

  1.   CB Eurosistema zagotovijo podsistemom storitve prenosa sredstev v centralnobančnem denarju v PM z dostopom preko izvajalca omrežnih storitev v sistemu TARGET2. Take storitve morajo biti urejene z dvostranskimi dogovori med CB Eurosistema in zadevnimi podsistemi.


  2.   Dvostranski dogovori s podsistemi, ki uporabljajo ASI, morajo biti v skladu s Prilogo IV. Poleg tega morajo CB Eurosistema zagotoviti, da se v takih dvostranskih dogovorih smiselno uporabljajo naslednje določbe Priloge II:






  (a) | člen 8(1) (tehnične in pravne zahteve); |
| --- | --- | --- |

3.

člen 13 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 13

Podsistemi

1.   CB Eurosistema zagotovijo podsistemom storitve prenosa sredstev v centralnobančnem denarju v PM z dostopom preko izvajalca omrežnih storitev v sistemu TARGET2. Take storitve morajo biti urejene z dvostranskimi dogovori med CB Eurosistema in zadevnimi podsistemi.

2.   Dvostranski dogovori s podsistemi, ki uporabljajo ASI, morajo biti v skladu s Prilogo IV. Poleg tega morajo CB Eurosistema zagotoviti, da se v takih dvostranskih dogovorih smiselno uporabljajo naslednje določbe Priloge II:

(a)

člen 8(1) (tehnične in pravne zahteve);

| (b) | člen 8(2) do (5) (postopek prijave), z izjemo, da se od podsistema zahteva, da namesto meril za dostop iz člena 4 izpolnjuje merila za dostop iz opredelitve ‚podsistema‘ v členu 1 Priloge II; |
| --- | --- |

(b)

člen 8(2) do (5) (postopek prijave), z izjemo, da se od podsistema zahteva, da namesto meril za dostop iz člena 4 izpolnjuje merila za dostop iz opredelitve ‚podsistema‘ v členu 1 Priloge II;

| (c) | urnik delovanja iz Dodatka V; |
| --- | --- |

(c)

urnik delovanja iz Dodatka V;

| (d) | člen 11 (zahteve za sodelovanje in izmenjavo informacij), razen odstavka 8; |
| --- | --- |

(d)

člen 11 (zahteve za sodelovanje in izmenjavo informacij), razen odstavka 8;

| (e) | člena 27 in 28 (postopek neprekinjenega poslovanja in postopek ob nepredvidljivih dogodkih ter varnostne zahteve in kontrolni postopki), pri čemer je nadomestilo, ki se uporabi kot osnova za izračun denarne kazni zaradi neizpolnjevanja varnostnih zahtev iz člena 28 Priloge II, nadomestilo iz odstavka 18(1)(a) Priloge IV; |
| --- | --- |

(e)

člena 27 in 28 (postopek neprekinjenega poslovanja in postopek ob nepredvidljivih dogodkih ter varnostne zahteve in kontrolni postopki), pri čemer je nadomestilo, ki se uporabi kot osnova za izračun denarne kazni zaradi neizpolnjevanja varnostnih zahtev iz člena 28 Priloge II, nadomestilo iz odstavka 18(1)(a) Priloge IV;

| (f) | člen 31 (sistem odgovornosti); |
| --- | --- |

(f)

člen 31 (sistem odgovornosti);

| (g) | člen 32 (pravila glede dokazil); |
| --- | --- |

(g)

člen 32 (pravila glede dokazil);

| (h) | člena 33 in 34 (trajanje ter trajna in začasna izključitev iz udeležbe), razen člena 34(1)(b); |
| --- | --- |

(h)

člena 33 in 34 (trajanje ter trajna in začasna izključitev iz udeležbe), razen člena 34(1)(b);

| (i) | člen 35, kjer je primerno (zaprtje PM računov); |
| --- | --- |

(i)

člen 35, kjer je primerno (zaprtje PM računov);

| (j) | člen 38 (pravila glede zaupnosti); |
| --- | --- |

(j)

člen 38 (pravila glede zaupnosti);

| (k) | člen 39 (zahteve Unije za varstvo podatkov, preprečevanje pranja denarja in s tem povezana vprašanja); |
| --- | --- |

(k)

člen 39 (zahteve Unije za varstvo podatkov, preprečevanje pranja denarja in s tem povezana vprašanja);

| (l) | člen 40 (zahteve za obvestila); |
| --- | --- |

(l)

člen 40 (zahteve za obvestila);

| (m) | člen 41 (pogodbeno razmerje z izvajalcem omrežnih storitev v sistemu TARGET2); |
| --- | --- |

(m)

člen 41 (pogodbeno razmerje z izvajalcem omrežnih storitev v sistemu TARGET2);

| (n) | člen 44 (pravila glede veljavnega prava, jurisdikcije in kraja izvedbe); |
| --- | --- |

(n)

člen 44 (pravila glede veljavnega prava, jurisdikcije in kraja izvedbe);

| (o) | člen 45a(1) (prehodna določba). |
| --- | --- |

(o)

člen 45a(1) (prehodna določba).

3.   Dvostranski dogovori s podsistemi, ki uporabljajo PI, morajo biti v skladu s:

| (a) | Prilogo II, z izjemo naslova V ter dodatkov VI in VII, ter |
| --- | --- |

(a)

Prilogo II, z izjemo naslova V ter dodatkov VI in VII, ter

| (b) | členom 18 Priloge IV. |
| --- | --- |

(b)

členom 18 Priloge IV.

Za namene točke (a) je nadomestilo, ki se uporabi kot osnova za izračun denarne kazni zaradi neizpolnjevanja varnostnih zahtev iz člena 28 Priloge II, nadomestilo iz odstavka 18(1)(a) Priloge IV.

4.   Z odstopanjem od odstavka 3 morajo biti dvostranski dogovori s podsistemi, ki uporabljajo PI, a poravnavajo samo plačila za račun svojih strank, v skladu s:

| (a) | Prilogo II, z izjemo naslova V, člena 36 ter dodatkov VI in VII, ter |
| --- | --- |

(a)

Prilogo II, z izjemo naslova V, člena 36 ter dodatkov VI in VII, ter

| (b) | členom 18 Priloge IV. |
| --- | --- |

(b)

členom 18 Priloge IV.

Za namene točke (a) je nadomestilo, ki se uporabi kot osnova za izračun denarne kazni zaradi neizpolnjevanja varnostnih zahtev iz člena 28 Priloge II, nadomestilo iz odstavka 18(1)(a) Priloge IV.

5.   Za podsisteme, ki poravnavajo takojšnja plačila v svojih poslovnih knjigah v skladu s shemo SCT Inst, CB Eurosistema zagotovijo storitve prenosa sredstev v centralnobančnem denarju samo na platformi TIPS. Dvostranski dogovori za zagotavljanje takih storitev prenosa sredstev morajo biti v skladu s Prilogo IVa in omogočati samo poravnavo takojšnjih plačil v skladu s shemo SCT Inst. V takih dvostranskih dogovorih se smiselno uporabljajo naslednje določbe Priloge IIb:

| (a) | dodatki I, II in III; |
| --- | --- |

(a)

dodatki I, II in III;

| (b) | člen 4 (splošni opis sistema TARGET2); |
| --- | --- |

(b)

člen 4 (splošni opis sistema TARGET2);

| (c) | člen 5 (merila za dostop), pri čemer se od podsistema zahteva, da izpolnjuje merila za dostop iz opredelitve ‚podsistema‘ v členu 1 Priloge IIb; |
| --- | --- |

(c)

člen 5 (merila za dostop), pri čemer se od podsistema zahteva, da izpolnjuje merila za dostop iz opredelitve ‚podsistema‘ v členu 1 Priloge IIb;

| (d) | člen 6(1) (tehnične in pravne zahteve), razen da mora podsistem namesto tega, da bi moral pristopiti k shemi SCT Inst s podpisom sporazuma o pristopu k takojšnjim kreditnim plačilom SEPA, razglasiti svojo skladnost s shemo SCT Inst; |
| --- | --- |

(d)

člen 6(1) (tehnične in pravne zahteve), razen da mora podsistem namesto tega, da bi moral pristopiti k shemi SCT Inst s podpisom sporazuma o pristopu k takojšnjim kreditnim plačilom SEPA, razglasiti svojo skladnost s shemo SCT Inst;

| (e) | člen 6(2) do (5) (postopek prijave), razen da (i) mora podsistem namesto tega, da bi moral izpolnjevati merila za dostop iz člena 5, izpolnjevati merila za dostop iz opredelitve ‚podsistema‘ v členu 1 Priloge IIb, in (ii) mora podsistem namesto tega, da bi moral predložiti dokazila o pristopu k shemi SCT Inst, predložiti dokazila o razglasitvi svoje skladnosti s shemo SCT Inst; |
| --- | --- |

(e)

člen 6(2) do (5) (postopek prijave), razen da (i) mora podsistem namesto tega, da bi moral izpolnjevati merila za dostop iz člena 5, izpolnjevati merila za dostop iz opredelitve ‚podsistema‘ v členu 1 Priloge IIb, in (ii) mora podsistem namesto tega, da bi moral predložiti dokazila o pristopu k shemi SCT Inst, predložiti dokazila o razglasitvi svoje skladnosti s shemo SCT Inst;

| (f) | člen 7 (dostop do platforme TIPS); |
| --- | --- |

(f)

člen 7 (dostop do platforme TIPS);

| (g) | člen 8 (dosegljivi subjekti); |
| --- | --- |

(g)

člen 8 (dosegljivi subjekti);

| (h) | člen 9 (ponudnik omrežnih storitev); |
| --- | --- |

(h)

člen 9 (ponudnik omrežnih storitev);

| (i) | člen 11 (imenik TIPS); |
| --- | --- |

(i)

člen 11 (imenik TIPS);

| (j) | člen 11a (register MPL); |
| --- | --- |

(j)

člen 11a (register MPL);

| (k) | člen 12 (obveznosti CB in imetnikov računov), razen odstavka 4; |
| --- | --- |

(k)

člen 12 (obveznosti CB in imetnikov računov), razen odstavka 4;

| (l) | člen 14 (zahteve za sodelovanje in izmenjavo informacij); |
| --- | --- |

(l)

člen 14 (zahteve za sodelovanje in izmenjavo informacij);

| (m) | člen 16 (vrste plačilnih nalogov); |
| --- | --- |

(m)

člen 16 (vrste plačilnih nalogov);

| (n) | člen 17 (sprejetje in zavrnitev plačilnih nalogov); |
| --- | --- |

(n)

člen 17 (sprejetje in zavrnitev plačilnih nalogov);

| (o) | člen 18 (obdelava plačilnih nalogov); |
| --- | --- |

(o)

člen 18 (obdelava plačilnih nalogov);

| (p) | člen 19 (odpoklic); |
| --- | --- |

(p)

člen 19 (odpoklic);

| (q) | člen 20 (trenutek vstopa, trenutek nepreklicnosti); |
| --- | --- |

(q)

člen 20 (trenutek vstopa, trenutek nepreklicnosti);

| (r) | člen 21 (varnostne zahteve in neprekinjeno poslovanje); |
| --- | --- |

(r)

člen 21 (varnostne zahteve in neprekinjeno poslovanje);

| (s) | člen 23 (sistem odgovornosti); |
| --- | --- |

(s)

člen 23 (sistem odgovornosti);

| (t) | člen 24 (pravila glede dokazil); |
| --- | --- |

(t)

člen 24 (pravila glede dokazil);

| (u) | člena 25 in 26 (trajanje ter trajna in začasna izključitev iz udeležbe), razen člena 26(1)(b) in drugega pododstavka odstavka 4 člena 26; |
| --- | --- |

(u)

člena 25 in 26 (trajanje ter trajna in začasna izključitev iz udeležbe), razen člena 26(1)(b) in drugega pododstavka odstavka 4 člena 26;

| (v) | člen 27, kjer je primerno (zaprtje računov); |
| --- | --- |

(v)

člen 27, kjer je primerno (zaprtje računov);

| (w) | člen 29 (pravila glede zaupnosti); |
| --- | --- |

(w)

člen 29 (pravila glede zaupnosti);

| (x) | člen 30 (zahteve Unije za varstvo podatkov, preprečevanje pranja denarja in s tem povezana vprašanja); |
| --- | --- |

(x)

člen 30 (zahteve Unije za varstvo podatkov, preprečevanje pranja denarja in s tem povezana vprašanja);

| (y) | člen 31 (zahteve za obvestila); |
| --- | --- |

(y)

člen 31 (zahteve za obvestila);

| (z) | člen 34 (pravila glede veljavnega prava, jurisdikcije in kraja izvedbe); |
| --- | --- |

(z)

člen 34 (pravila glede veljavnega prava, jurisdikcije in kraja izvedbe);

| (aa) | člen 35a (prehodna določba).“; |
| --- | --- |

(aa)

člen 35a (prehodna določba).“;

| 4. | v členu 17 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:

  „4.   Odstavki 1 do 3a tega člena se uporabljajo tudi v primeru začasne ali trajne izključitve podsistemov iz uporabe ASI ali platforme TIPS.“; |
| --- | --- |

4.

v členu 17 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:

„4.   Odstavki 1 do 3a tega člena se uporabljajo tudi v primeru začasne ali trajne izključitve podsistemov iz uporabe ASI ali platforme TIPS.“;

| 5. | vstavi se naslednji člen 27a:

  „Člen 27a
  Prehodna določba
  CB Eurosistema lahko podsistemom, ki poravnavajo takojšnja plačila v svojih poslovnih knjigah v skladu s shemo SCT Inst, zagotavljajo storitve prenosa sredstev v centralnobančnem denarju z uporabo vmesnika za podsisteme do 25. februarja 2022.“; |
| --- | --- |

5.

vstavi se naslednji člen 27a:

„Člen 27a

Prehodna določba

CB Eurosistema lahko podsistemom, ki poravnavajo takojšnja plačila v svojih poslovnih knjigah v skladu s shemo SCT Inst, zagotavljajo storitve prenosa sredstev v centralnobančnem denarju z uporabo vmesnika za podsisteme do 25. februarja 2022.“;

| 6. | Priloga II k Smernici ECB/2012/27 se spremeni v skladu s Prilogo I k tej smernici; |
| --- | --- |

6.

Priloga II k Smernici ECB/2012/27 se spremeni v skladu s Prilogo I k tej smernici;

| 7. | Priloga IIa k Smernici ECB/2012/27 se spremeni v skladu s Prilogo II k tej smernici; |
| --- | --- |

7.

Priloga IIa k Smernici ECB/2012/27 se spremeni v skladu s Prilogo II k tej smernici;

| 8. | Priloga IIb k Smernici ECB/2012/27 se spremeni v skladu s Prilogo III k tej smernici; |
| --- | --- |

8.

Priloga IIb k Smernici ECB/2012/27 se spremeni v skladu s Prilogo III k tej smernici;

| 9. | Priloga IV k Smernici ECB/2012/27 se spremeni v skladu s Prilogo IV k tej smernici; |
| --- | --- |

9.

Priloga IV k Smernici ECB/2012/27 se spremeni v skladu s Prilogo IV k tej smernici;

| 10. | v skladu s Prilogo V k tej smernici se vstavi nova Priloga IVa k Smernici ECB/2012/27. |
| --- | --- |

10.

v skladu s Prilogo V k tej smernici se vstavi nova Priloga IVa k Smernici ECB/2012/27.

Člen 2

Začetek učinkovanja in izvedba

1.   Ta smernica začne učinkovati na dan, ko so o njej uradno obveščene nacionalne centralne banke držav članic, katerih valuta je euro.

2.   Nacionalne centralne banke držav članic, katerih valuta je euro, sprejmejo ukrepe, ki so potrebni za skladnost s to smernico od 21. novembra 2021, razen odstavkov 1(c), 7 in 9 Priloge II k tej smernici, v zvezi s katerimi sprejmejo potrebne ukrepe in jih uporabljajo od 13. junija 2022. O besedilih in sredstvih, ki se nanašajo na te ukrepe, obvestijo ECB najpozneje do 9. septembra 2021.

Člen 3

Naslovniki

Ta smernica je naslovljena na vse centralne banke Eurosistema.

V Frankfurtu na Majni, 20. julija 2021

Za Svet ECB

predsednica ECB

Christine LAGARDE

---

(1)  Smernica ECB/2007/2 Evropske centralne banke z dne 26. aprila 2007 o transevropskem sistemu bruto poravnave v realnem času (TARGET2) (UL L 237, 8.9.2007, str. 1).

1

(2)  Smernica ECB/2012/27 Evropske centralne banke z dne 5. decembra 2012 o transevropskem sistemu bruto poravnave v realnem času (TARGET2) (UL L 30, 30.1.2013, str. 1).

2

---

PRILOGA I

Priloga II k Smernici ECB/2012/27 se spremeni:

| 1. | člen 1 se spremeni:






  (a) | točka (a) v opredelitvi pojma „skupina“ se nadomesti z naslednjim:






  „(a) | sestav kreditnih institucij, vključenih v konsolidirane računovodske izkaze matične družbe, kjer je matična družba zavezana k predložitvi konsolidiranih računovodskih izkazov po mednarodnem računovodskem standardu 27 (MRS 27), sprejetem na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1126/2008 (*1), in vključuje bodisi: (i) matično družbo in eno ali več hčerinskih družb; bodisi (ii) dve ali več hčerinskih družb matične družbe; ali |
| --- | --- | --- | --- |

1.

člen 1 se spremeni:

(a)

točka (a) v opredelitvi pojma „skupina“ se nadomesti z naslednjim:

„(a)

sestav kreditnih institucij, vključenih v konsolidirane računovodske izkaze matične družbe, kjer je matična družba zavezana k predložitvi konsolidiranih računovodskih izkazov po mednarodnem računovodskem standardu 27 (MRS 27), sprejetem na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1126/2008 (*1), in vključuje bodisi: (i) matično družbo in eno ali več hčerinskih družb; bodisi (ii) dve ali več hčerinskih družb matične družbe; ali

(*1)  Uredba Komisije (ES) št. 1126/2008 z dne 3. novembra 2008 o sprejetju nekaterih mednarodnih računovodskih standardov v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 320, 29.11.2008, str. 1).“;"

| (b) | opredelitev pojma „nalog za takojšnje plačilo“ se nadomesti z naslednjim:






  „— | ‚nalog za takojšnje plačilo‘ (instant payment order) pomeni skladno s shemo takojšnjih kreditnih plačil SEPA (SCT Inst) Evropskega sveta za plačila plačilno navodilo, ki se lahko izvrši 24 ur na dan vsak koledarski dan v letu, obdelava in obvestilo plačnika pa se opravita takoj ali skoraj takoj, ter vključuje (i) naloge za takojšnje plačilo med namenskimi denarnimi računi za TIPS, (ii) naloge za takojšnje plačilo z namenskega denarnega računa za TIPS na tehnični račun podsistema v TIPS, (iii) naloge za takojšnje plačilo s tehničnega računa podsistema v TIPS na namenski denarni račun za TIPS in (iv) naloge za takojšnje plačilo med tehničnimi računi podsistema v TIPS,“; |
| --- | --- | --- |

(b)

opredelitev pojma „nalog za takojšnje plačilo“ se nadomesti z naslednjim:

„—

‚nalog za takojšnje plačilo‘ (instant payment order) pomeni skladno s shemo takojšnjih kreditnih plačil SEPA (SCT Inst) Evropskega sveta za plačila plačilno navodilo, ki se lahko izvrši 24 ur na dan vsak koledarski dan v letu, obdelava in obvestilo plačnika pa se opravita takoj ali skoraj takoj, ter vključuje (i) naloge za takojšnje plačilo med namenskimi denarnimi računi za TIPS, (ii) naloge za takojšnje plačilo z namenskega denarnega računa za TIPS na tehnični račun podsistema v TIPS, (iii) naloge za takojšnje plačilo s tehničnega računa podsistema v TIPS na namenski denarni račun za TIPS in (iv) naloge za takojšnje plačilo med tehničnimi računi podsistema v TIPS,“;

| (c) | dodajo se naslednje opredelitve pojmov:






  „— | ‚shema takojšnjih kreditnih plačil SEPA (SCT Inst) Evropskega sveta za plačila‘ ali ‚shema SCT Inst‘ (European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme ali SCT Inst scheme) pomeni avtomatizirano shemo z odprtimi standardi, ki določa sklop medbančnih pravil, ki jih morajo spoštovati udeleženci sheme SCT Inst, ter ponudnikom plačilnih storitev v območju SEPA omogoča, da ponudijo avtomatiziran produkt takojšnjih kreditnih plačil v eurih povsod v območju SEPA, |
| --- | --- | --- |

(c)

dodajo se naslednje opredelitve pojmov:

„—

‚shema takojšnjih kreditnih plačil SEPA (SCT Inst) Evropskega sveta za plačila‘ ali ‚shema SCT Inst‘ (European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme ali SCT Inst scheme) pomeni avtomatizirano shemo z odprtimi standardi, ki določa sklop medbančnih pravil, ki jih morajo spoštovati udeleženci sheme SCT Inst, ter ponudnikom plačilnih storitev v območju SEPA omogoča, da ponudijo avtomatiziran produkt takojšnjih kreditnih plačil v eurih povsod v območju SEPA,

| — | ‚tehnični račun podsistema v TIPS‘ (TIPS ancillary system technical account – TIPS AS technical account) pomeni račun, ki ga ima podsistem ali CB v imenu podsistema v komponenti sistema TARGET2 te CB in ga podsistem uporablja za poravnavo takojšnjih plačil v svojih poslovnih knjigah, |
| --- | --- |

—

‚tehnični račun podsistema v TIPS‘ (TIPS ancillary system technical account – TIPS AS technical account) pomeni račun, ki ga ima podsistem ali CB v imenu podsistema v komponenti sistema TARGET2 te CB in ga podsistem uporablja za poravnavo takojšnjih plačil v svojih poslovnih knjigah,

| — | ‚nalog za prenos likvidnosti z namenskega denarnega računa za TIPS na tehnični račun podsistema v TIPS‘ (TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order) pomeni navodilo za prenos določenega zneska sredstev z namenskega denarnega računa za TIPS na tehnični račun podsistema v TIPS za financiranje pozicije imetnika namenskega denarnega računa za TIPS (ali pozicije drugega udeleženca podsistema) v poslovnih knjigah podsistema, |
| --- | --- |

—

‚nalog za prenos likvidnosti z namenskega denarnega računa za TIPS na tehnični račun podsistema v TIPS‘ (TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order) pomeni navodilo za prenos določenega zneska sredstev z namenskega denarnega računa za TIPS na tehnični račun podsistema v TIPS za financiranje pozicije imetnika namenskega denarnega računa za TIPS (ali pozicije drugega udeleženca podsistema) v poslovnih knjigah podsistema,

| — | ‚nalog za prenos likvidnosti s tehničnega računa podsistema v TIPS na namenski denarni račun za TIPS‘ (TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order) pomeni navodilo za prenos določenega zneska sredstev s tehničnega računa podsistema v TIPS na namenski denarni račun za TIPS za umik financiranja pozicije imetnika namenskega denarnega računa za TIPS (ali pozicije drugega udeleženca podsistema) v poslovnih knjigah podsistema, |
| --- | --- |

—

‚nalog za prenos likvidnosti s tehničnega računa podsistema v TIPS na namenski denarni račun za TIPS‘ (TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order) pomeni navodilo za prenos določenega zneska sredstev s tehničnega računa podsistema v TIPS na namenski denarni račun za TIPS za umik financiranja pozicije imetnika namenskega denarnega računa za TIPS (ali pozicije drugega udeleženca podsistema) v poslovnih knjigah podsistema,

| — | ‚dosegljivi subjekt‘ (reachable party) pomeni subjekt, ki: (a) ima BIC; (b) ga kot dosegljivi subjekt določi imetnik namenskega denarnega računa za TIPS ali podsistem; (c) je korespondent, stranka ali podružnica imetnika namenskega denarnega računa za TIPS ali udeleženec podsistema ali korespondent, stranka ali podružnica udeleženca podsistema ter (d) je naslovljiv preko platforme TIPS in je zmožen predložiti naloge za takojšnje plačilo in prejeti naloge za takojšnje plačilo preko imetnika namenskega denarnega računa za TIPS ali podsistema ali, če ga kateri od njiju za to pooblasti, neposredno,“; |
| --- | --- |

—

‚dosegljivi subjekt‘ (reachable party) pomeni subjekt, ki: (a) ima BIC; (b) ga kot dosegljivi subjekt določi imetnik namenskega denarnega računa za TIPS ali podsistem; (c) je korespondent, stranka ali podružnica imetnika namenskega denarnega računa za TIPS ali udeleženec podsistema ali korespondent, stranka ali podružnica udeleženca podsistema ter (d) je naslovljiv preko platforme TIPS in je zmožen predložiti naloge za takojšnje plačilo in prejeti naloge za takojšnje plačilo preko imetnika namenskega denarnega računa za TIPS ali podsistema ali, če ga kateri od njiju za to pooblasti, neposredno,“;

| (d) | opredelitev pojma „izvajalec omrežnih storitev za TIPS“ se črta; |
| --- | --- |

(d)

opredelitev pojma „izvajalec omrežnih storitev za TIPS“ se črta;

| 2. | člen 3 se spremeni:






  (a) | v odstavku 2 se točka (fc) nadomesti z naslednjim:






  „(fc) | nalogi za prenos likvidnosti z namenskega denarnega računa za TIPS na PM račun in nalogi za prenos likvidnosti s PM računa na namenski denarni račun za TIPS;“; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

člen 3 se spremeni:

(a)

v odstavku 2 se točka (fc) nadomesti z naslednjim:

„(fc)

nalogi za prenos likvidnosti z namenskega denarnega računa za TIPS na PM račun in nalogi za prenos likvidnosti s PM računa na namenski denarni račun za TIPS;“;

| (b) | v odstavek 2 se vstavi naslednja točka (fd):






  „(fd) | nalogi za prenos likvidnosti z namenskega denarnega računa za TIPS na tehnični račun podsistema v TIPS in nalogi za prenos likvidnosti s tehničnega računa podsistema v TIPS na namenski denarni račun za TIPS ter“; |
| --- | --- | --- |

(b)

v odstavek 2 se vstavi naslednja točka (fd):

„(fd)

nalogi za prenos likvidnosti z namenskega denarnega računa za TIPS na tehnični račun podsistema v TIPS in nalogi za prenos likvidnosti s tehničnega računa podsistema v TIPS na namenski denarni račun za TIPS ter“;

| (c) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

  „3.   Sistem TARGET2 zagotavlja bruto poravnavo plačil v eurih v realnem času s poravnavo v centralnobančnem denarju na PM računih, namenskih denarnih računih za T2S in namenskih denarnih računih za TIPS. Sistem TARGET2 je vzpostavljen in deluje na podlagi ESP, preko katere se plačilni nalogi predložijo in obdelajo ter plačila na koncu prejmejo na tehnično enak način. Kar zadeva tehnično delovanje namenskih denarnih računov za T2S, je sistem TARGET2 tehnično vzpostavljen in deluje na podlagi platforme T2S. Kar zadeva tehnično delovanje namenskih denarnih računov za TIPS in tehničnih računov podsistema v TIPS, je sistem TARGET2 tehnično vzpostavljen in deluje na podlagi platforme TIPS.“; |
| --- | --- |

(c)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Sistem TARGET2 zagotavlja bruto poravnavo plačil v eurih v realnem času s poravnavo v centralnobančnem denarju na PM računih, namenskih denarnih računih za T2S in namenskih denarnih računih za TIPS. Sistem TARGET2 je vzpostavljen in deluje na podlagi ESP, preko katere se plačilni nalogi predložijo in obdelajo ter plačila na koncu prejmejo na tehnično enak način. Kar zadeva tehnično delovanje namenskih denarnih računov za T2S, je sistem TARGET2 tehnično vzpostavljen in deluje na podlagi platforme T2S. Kar zadeva tehnično delovanje namenskih denarnih računov za TIPS in tehničnih računov podsistema v TIPS, je sistem TARGET2 tehnično vzpostavljen in deluje na podlagi platforme TIPS.“;

| 3. | člen 5 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 5
  Neposredni udeleženci

  1.   Imetniki PM računa v sistemu TARGET2-[vstaviti sklic na CB/državo] so neposredni udeleženci in morajo izpolniti zahteve, določene v členu 8(1) in (2). Imeti morajo najmanj en PM račun pri [vstaviti ime CB]. Imetniki PM računa, ki so pristopili k shemi SCT Inst s podpisom sporazuma o pristopu k takojšnjim kreditnim plačilom SEPA, morajo vedno biti in ostati dosegljivi na platformi TIPS, in sicer kot imetnik namenskega denarnega računa za TIPS ali kot dosegljivi subjekt prek imetnika namenskega denarnega računa za TIPS.


  2.   Imetniki PM računa lahko določijo imetnike naslovljive BIC, ne glede na njihovo mesto ustanovitve. Imetniki PM računa lahko določijo imetnike naslovljive BIC, ki so pristopili k shemi SCT Inst s podpisom sporazuma o pristopu k takojšnjim kreditnim plačilom SEPA, samo če so ti subjekti dosegljivi na platformi TIPS, in sicer kot imetnik namenskega denarnega računa za TIPS ali kot dosegljivi subjekt prek imetnika namenskega denarnega računa za TIPS.


  3.   Imetniki PM računa lahko določijo subjekte kot posredne udeležence v PM, pod pogojem, da so izpolnjeni pogoji iz člena 6. Imetniki PM računa lahko kot posredne udeležence določijo subjekte, ki so pristopili k shemi SCT Inst s podpisom sporazuma o pristopu k takojšnjim kreditnim plačilom SEPA, samo če so ti subjekti dosegljivi na platformi TIPS, in sicer kot imetnik namenskega denarnega računa za TIPS pri [vstaviti ime CB] ali kot dosegljivi subjekt prek imetnika namenskega denarnega računa za TIPS.


  4.   Dostop za več naslovnikov preko podružnic se lahko zagotovi, kakor sledi:






  (a) | kreditna institucija v smislu člena 4(1)(a) ali (b) te priloge, ki je bila sprejeta kot imetnik PM računa, lahko odobri dostop do svojega PM računa eni ali več svojim podružnicam, ustanovljenim v Uniji ali EGP, da bi te tako neposredno predložile plačilne naloge in/ali prejele plačila, pod pogojem, da je bila [vstaviti ime CB] ustrezno obveščena; |
| --- | --- | --- |

3.

člen 5 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 5

Neposredni udeleženci

1.   Imetniki PM računa v sistemu TARGET2-[vstaviti sklic na CB/državo] so neposredni udeleženci in morajo izpolniti zahteve, določene v členu 8(1) in (2). Imeti morajo najmanj en PM račun pri [vstaviti ime CB]. Imetniki PM računa, ki so pristopili k shemi SCT Inst s podpisom sporazuma o pristopu k takojšnjim kreditnim plačilom SEPA, morajo vedno biti in ostati dosegljivi na platformi TIPS, in sicer kot imetnik namenskega denarnega računa za TIPS ali kot dosegljivi subjekt prek imetnika namenskega denarnega računa za TIPS.

2.   Imetniki PM računa lahko določijo imetnike naslovljive BIC, ne glede na njihovo mesto ustanovitve. Imetniki PM računa lahko določijo imetnike naslovljive BIC, ki so pristopili k shemi SCT Inst s podpisom sporazuma o pristopu k takojšnjim kreditnim plačilom SEPA, samo če so ti subjekti dosegljivi na platformi TIPS, in sicer kot imetnik namenskega denarnega računa za TIPS ali kot dosegljivi subjekt prek imetnika namenskega denarnega računa za TIPS.

3.   Imetniki PM računa lahko določijo subjekte kot posredne udeležence v PM, pod pogojem, da so izpolnjeni pogoji iz člena 6. Imetniki PM računa lahko kot posredne udeležence določijo subjekte, ki so pristopili k shemi SCT Inst s podpisom sporazuma o pristopu k takojšnjim kreditnim plačilom SEPA, samo če so ti subjekti dosegljivi na platformi TIPS, in sicer kot imetnik namenskega denarnega računa za TIPS pri [vstaviti ime CB] ali kot dosegljivi subjekt prek imetnika namenskega denarnega računa za TIPS.

4.   Dostop za več naslovnikov preko podružnic se lahko zagotovi, kakor sledi:

(a)

kreditna institucija v smislu člena 4(1)(a) ali (b) te priloge, ki je bila sprejeta kot imetnik PM računa, lahko odobri dostop do svojega PM računa eni ali več svojim podružnicam, ustanovljenim v Uniji ali EGP, da bi te tako neposredno predložile plačilne naloge in/ali prejele plačila, pod pogojem, da je bila [vstaviti ime CB] ustrezno obveščena;

| (b) | kadar je bila podružnica kreditne institucije sprejeta kot imetnik PM računa, lahko druge podružnice istega pravnega subjekta in/ali njegov sedež, v obeh primerih pod pogojem, da so ustanovljeni v Uniji ali EGP, dostopijo do PM računa podružnice, pod pogojem, da je ta obvestila [vstaviti ime CB].“; |
| --- | --- |

(b)

kadar je bila podružnica kreditne institucije sprejeta kot imetnik PM računa, lahko druge podružnice istega pravnega subjekta in/ali njegov sedež, v obeh primerih pod pogojem, da so ustanovljeni v Uniji ali EGP, dostopijo do PM računa podružnice, pod pogojem, da je ta obvestila [vstaviti ime CB].“;

| 4. | v členu 12 se odstavek 5 nadomesti z naslednjim:

  „5.   PM računi in njihovi podračuni se obrestujejo po obrestni meri nič odstotkov ali po obrestni meri mejnega depozita, in sicer po tisti, ki je nižja, razen če se uporabljajo za imetje obveznih rezerv ali za imetje presežnih rezerv.
  Izračun in izplačilo obresti na imetje obveznih rezerv urejata Uredba Sveta (ES) št. 2531/98 (*2) in Uredba Evropske centralne banke (EU) 2021/378 (ECB/2021/1) (*3).
  Izračun in izplačilo obresti na imetje presežnih rezerv ureja Sklep (EU) 2019/1743 (ECB/2019/31) (*4).


  (*2)  Uredba Sveta (ES) št. 2531/98 z dne 23. novembra 1998 o uporabi obveznih rezerv Evropske centralne banke (UL L 318, 27.11.1998, str. 1)."


  (*3)  Uredba Evropske centralne banke (EU) 2021/378 z dne 22. januarja 2021 o uporabi zahtev glede obveznih rezerv (ECB/2021/1) (UL L 73, 3.3.2021, str. 1)."


  (*4)  Sklep Evropske centralne banke (EU) 2019/1743 z dne 15. oktobra 2019 o obrestovanju imetij presežnih rezerv in nekaterih vlog (ECB/2019/31) (UL L 267, 21.10.2019, str. 12).“;" |
| --- | --- |

4.

v členu 12 se odstavek 5 nadomesti z naslednjim:

„5.   PM računi in njihovi podračuni se obrestujejo po obrestni meri nič odstotkov ali po obrestni meri mejnega depozita, in sicer po tisti, ki je nižja, razen če se uporabljajo za imetje obveznih rezerv ali za imetje presežnih rezerv.

Izračun in izplačilo obresti na imetje obveznih rezerv urejata Uredba Sveta (ES) št. 2531/98 (*2) in Uredba Evropske centralne banke (EU) 2021/378 (ECB/2021/1) (*3).

Izračun in izplačilo obresti na imetje presežnih rezerv ureja Sklep (EU) 2019/1743 (ECB/2019/31) (*4).

(*2)  Uredba Sveta (ES) št. 2531/98 z dne 23. novembra 1998 o uporabi obveznih rezerv Evropske centralne banke (UL L 318, 27.11.1998, str. 1)."

*2

(*3)  Uredba Evropske centralne banke (EU) 2021/378 z dne 22. januarja 2021 o uporabi zahtev glede obveznih rezerv (ECB/2021/1) (UL L 73, 3.3.2021, str. 1)."

*3

(*4)  Sklep Evropske centralne banke (EU) 2019/1743 z dne 15. oktobra 2019 o obrestovanju imetij presežnih rezerv in nekaterih vlog (ECB/2019/31) (UL L 267, 21.10.2019, str. 12).“;"

*4

| 5. | člen 28 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 28
  Varnostne zahteve in kontrolni postopki

  1.   Udeleženci vzpostavijo ustrezne varnostne kontrole, da zavarujejo svoje sisteme pred nepooblaščenim dostopom in uporabo. Udeleženci so izključno odgovorni za ustrezno varstvo zaupnosti, celovitosti in razpoložljivosti svojih sistemov.


  2.   Udeleženci morajo [vstaviti ime CB] obvestiti o kakršnih koli varnostnih incidentih v svoji tehnični infrastrukturi in, kjer je primerno, o varnostnih incidentih, ki nastanejo v tehnični infrastrukturi drugih izvajalcev. [Vstaviti ime CB] lahko zahteva nadaljnje informacije o incidentu in po potrebi zahteva, da udeleženec sprejme ustrezne ukrepe za preprečitev ponovnega nastanka takega dogodka.


  3.   [Vstaviti ime CB] lahko vsem udeležencem in/ali udeležencem, ki jih [vstaviti ime CB] šteje za kritične, naloži dodatne varnostne zahteve, zlasti glede kibernetske varnosti ali preprečevanja goljufij.


  4.   Udeleženci zagotovijo [vstaviti ime CB] (i) trajen dostop do svojega potrdila o izpolnjevanju zahtev izbranega ponudnika omrežnih storitev za varnost končnih točk in (ii) enkrat na leto izjavo o samocertifikaciji v sistemu TARGET2, kakor je objavljena na spletni strani [vstaviti ime CB] in spletni strani ECB v angleščini.


  4a.   [Vstaviti ime CB] oceni udeleženčeve izjave o samocertifikaciji glede ravni njegove skladnosti z vsako od zahtev za samocertifikacijo v sistemu TARGET2. Te zahteve so navedene v Dodatku VIII, ki je poleg drugih dodatkov iz člena 2(1) sestavni del teh pogojev.


  4b.   Raven skladnosti udeleženca z zahtevami za samocertifikacijo v sistemu TARGET2 se v naraščajočem vrstnem redu glede na resnost razvrsti tako: ‚popolna skladnost‘, ‚manjša neskladnost‘ ali ‚večja neskladnost‘. Uporabljajo se naslednja merila: popolna skladnost se doseže, kadar udeleženec izpolni 100 % zahtev, manjša neskladnost je, kadar udeleženec izpolnjuje manj kot 100 %, vendar vsaj 66 % zahtev, večja neskladnost pa je, kadar udeleženec izpolnjuje manj kot 66 % zahtev. Če udeleženec dokaže, da konkretna zahteva zanj ne pride v poštev, se šteje, da je za potrebe razvrstitve skladen z zadevno zahtevo. Udeleženec, ki ne doseže ‚popolne skladnosti‘, predloži akcijski načrt, v katerem prikaže, kako namerava doseči popolno skladnost. [Vstaviti ime CB] o statusu skladnosti takega udeleženca obvesti ustrezne nadzorne organe.


  4c.   Če udeleženec odkloni odobritev trajnega dostopa do svojega potrdila o izpolnjevanju zahtev izbranega ponudnika omrežnih storitev za varnost končnih točk ali ne zagotovi samocertifikacije v sistemu TARGET2, se raven njegove skladnosti razvrsti kot ‚večja neskladnost‘.


  4d.   [Vstaviti ime CB] vsako leto ponovno oceni skladnost udeležencev.


  4e.   [Vstaviti ime CB] lahko udeležencem, katerih raven skladnosti je bila ocenjena kot manjša ali večja neskladnost, naloži naslednje ukrepe zaradi neskladnosti v naraščajočem vrstnem redu glede na resnost:






  (i) | okrepljeno spremljanje: udeleženec mora [vstaviti ime CB] predložiti mesečno poročilo o napredku pri odpravljanju neskladnosti, ki ga podpiše višji vodstveni delavec. Udeležencu se poleg tega za vsak zadevni račun naloži mesečna denarna kazen, ki je enaka njegovemu mesečnemu nadomestilu, kakor je določeno v odstavku 1 Dodatka VI, brez nadomestil za transakcije. Ta ukrep zaradi neskladnosti se lahko naloži, če udeleženec prejme drugo zaporedno oceno manjše neskladnosti ali oceno večje neskladnosti; |
| --- | --- | --- |

5.

člen 28 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 28

Varnostne zahteve in kontrolni postopki

1.   Udeleženci vzpostavijo ustrezne varnostne kontrole, da zavarujejo svoje sisteme pred nepooblaščenim dostopom in uporabo. Udeleženci so izključno odgovorni za ustrezno varstvo zaupnosti, celovitosti in razpoložljivosti svojih sistemov.

2.   Udeleženci morajo [vstaviti ime CB] obvestiti o kakršnih koli varnostnih incidentih v svoji tehnični infrastrukturi in, kjer je primerno, o varnostnih incidentih, ki nastanejo v tehnični infrastrukturi drugih izvajalcev. [Vstaviti ime CB] lahko zahteva nadaljnje informacije o incidentu in po potrebi zahteva, da udeleženec sprejme ustrezne ukrepe za preprečitev ponovnega nastanka takega dogodka.

3.   [Vstaviti ime CB] lahko vsem udeležencem in/ali udeležencem, ki jih [vstaviti ime CB] šteje za kritične, naloži dodatne varnostne zahteve, zlasti glede kibernetske varnosti ali preprečevanja goljufij.

4.   Udeleženci zagotovijo [vstaviti ime CB] (i) trajen dostop do svojega potrdila o izpolnjevanju zahtev izbranega ponudnika omrežnih storitev za varnost končnih točk in (ii) enkrat na leto izjavo o samocertifikaciji v sistemu TARGET2, kakor je objavljena na spletni strani [vstaviti ime CB] in spletni strani ECB v angleščini.

4a.   [Vstaviti ime CB] oceni udeleženčeve izjave o samocertifikaciji glede ravni njegove skladnosti z vsako od zahtev za samocertifikacijo v sistemu TARGET2. Te zahteve so navedene v Dodatku VIII, ki je poleg drugih dodatkov iz člena 2(1) sestavni del teh pogojev.

4b.   Raven skladnosti udeleženca z zahtevami za samocertifikacijo v sistemu TARGET2 se v naraščajočem vrstnem redu glede na resnost razvrsti tako: ‚popolna skladnost‘, ‚manjša neskladnost‘ ali ‚večja neskladnost‘. Uporabljajo se naslednja merila: popolna skladnost se doseže, kadar udeleženec izpolni 100 % zahtev, manjša neskladnost je, kadar udeleženec izpolnjuje manj kot 100 %, vendar vsaj 66 % zahtev, večja neskladnost pa je, kadar udeleženec izpolnjuje manj kot 66 % zahtev. Če udeleženec dokaže, da konkretna zahteva zanj ne pride v poštev, se šteje, da je za potrebe razvrstitve skladen z zadevno zahtevo. Udeleženec, ki ne doseže ‚popolne skladnosti‘, predloži akcijski načrt, v katerem prikaže, kako namerava doseči popolno skladnost. [Vstaviti ime CB] o statusu skladnosti takega udeleženca obvesti ustrezne nadzorne organe.

4c.   Če udeleženec odkloni odobritev trajnega dostopa do svojega potrdila o izpolnjevanju zahtev izbranega ponudnika omrežnih storitev za varnost končnih točk ali ne zagotovi samocertifikacije v sistemu TARGET2, se raven njegove skladnosti razvrsti kot ‚večja neskladnost‘.

4d.   [Vstaviti ime CB] vsako leto ponovno oceni skladnost udeležencev.

4e.   [Vstaviti ime CB] lahko udeležencem, katerih raven skladnosti je bila ocenjena kot manjša ali večja neskladnost, naloži naslednje ukrepe zaradi neskladnosti v naraščajočem vrstnem redu glede na resnost:

(i)

okrepljeno spremljanje: udeleženec mora [vstaviti ime CB] predložiti mesečno poročilo o napredku pri odpravljanju neskladnosti, ki ga podpiše višji vodstveni delavec. Udeležencu se poleg tega za vsak zadevni račun naloži mesečna denarna kazen, ki je enaka njegovemu mesečnemu nadomestilu, kakor je določeno v odstavku 1 Dodatka VI, brez nadomestil za transakcije. Ta ukrep zaradi neskladnosti se lahko naloži, če udeleženec prejme drugo zaporedno oceno manjše neskladnosti ali oceno večje neskladnosti;

| (ii) | začasna izključitev: udeleženca se lahko začasno izključi iz sistema TARGET2-[vstaviti sklic na CB/državo] v okoliščinah, ki so opisane v členu 34(2)(b) in (c) te priloge. Z odstopanjem od člena 34 te priloge se udeleženca tako začasno izključi s trimesečnim odpovednim rokom. Udeležencu se poleg tega za vsak začasno ukinjeni račun naloži mesečna denarna kazen, ki je enaka dvakratniku njegovega mesečnega nadomestila, kakor je določeno v odstavku 1 Dodatka VI, brez nadomestil za transakcije. Ta ukrep zaradi neskladnosti se lahko naloži, če udeleženec prejme drugo zaporedno oceno večje neskladnosti; |
| --- | --- |

(ii)

začasna izključitev: udeleženca se lahko začasno izključi iz sistema TARGET2-[vstaviti sklic na CB/državo] v okoliščinah, ki so opisane v členu 34(2)(b) in (c) te priloge. Z odstopanjem od člena 34 te priloge se udeleženca tako začasno izključi s trimesečnim odpovednim rokom. Udeležencu se poleg tega za vsak začasno ukinjeni račun naloži mesečna denarna kazen, ki je enaka dvakratniku njegovega mesečnega nadomestila, kakor je določeno v odstavku 1 Dodatka VI, brez nadomestil za transakcije. Ta ukrep zaradi neskladnosti se lahko naloži, če udeleženec prejme drugo zaporedno oceno večje neskladnosti;

| (iii) | trajna izključitev: udeleženca se lahko trajno izključi iz sistema TARGET2-[vstaviti sklic na CB/državo] v okoliščinah, ki so opisane v členu 34(2)(b) in (c) te priloge. Z odstopanjem od člena 34 te priloge se udeleženca tako trajno izključi s trimesečnim odpovednim rokom. Udeležencu se naloži dodatna denarna kazen v višini 1 000 EUR za vsak trajno ukinjeni račun. Ta ukrep zaradi neskladnosti se lahko naloži, če udeleženec po treh mesecih začasne izključitve po oceni [vstaviti ime CB] ni zadovoljivo odpravil večje neskladnosti. |
| --- | --- |

(iii)

trajna izključitev: udeleženca se lahko trajno izključi iz sistema TARGET2-[vstaviti sklic na CB/državo] v okoliščinah, ki so opisane v členu 34(2)(b) in (c) te priloge. Z odstopanjem od člena 34 te priloge se udeleženca tako trajno izključi s trimesečnim odpovednim rokom. Udeležencu se naloži dodatna denarna kazen v višini 1 000 EUR za vsak trajno ukinjeni račun. Ta ukrep zaradi neskladnosti se lahko naloži, če udeleženec po treh mesecih začasne izključitve po oceni [vstaviti ime CB] ni zadovoljivo odpravil večje neskladnosti.

5.   Udeleženci, ki omogočajo dostop do svojega PM računa tretjim osebam, kakor je določeno v členu 5(2), (3) in (4), morajo tveganje, ki izhaja iz takega dostopa, obravnavati v skladu z varnostnimi zahtevami, določenimi v odstavkih 1 do 4e tega člena. V samocertifikaciji iz odstavka 4 mora biti navedeno, da udeleženec od tretjih oseb, ki imajo dostop do njegovega PM računa, zahteva izpolnjevanje zahtev izvajalca omrežnih storitev v sistemu TARGET2 za varnost končnih točk.“;

| 6. | člen 39(1) se nadomesti z naslednjim:

  „1.   Za udeležence šteje, da so seznanjeni z vsemi svojimi obveznostmi, ki izhajajo iz predpisov o varstvu podatkov, ter morajo te obveznosti izpolnjevati in biti sposobni njihovo izpolnjevanje dokazati ustreznim pristojnim organom. Šteje, da so seznanjeni z vsemi svojimi obveznostmi, ki izhajajo iz predpisov o preprečevanju pranja denarja in financiranja terorizma, dejavnostih, nevarnih z vidika širjenja jedrskega orožja, in razvoju izstrelitvenih sistemov jedrskega orožja, zlasti glede izvajanja ustreznih ukrepov glede kakršnih koli plačil, knjiženih v breme ali v dobro njihovih PM računov, ter morajo te obveznosti izpolnjevati. Udeleženci morajo zagotoviti, da so seznanjeni s politiko izvajalca omrežnih storitev v sistemu TARGET2 glede pridobivanja podatkov, preden vstopijo v pogodbeno razmerje z izvajalcem omrežnih storitev v sistemu TARGET2.“; |
| --- | --- |

6.

člen 39(1) se nadomesti z naslednjim:

„1.   Za udeležence šteje, da so seznanjeni z vsemi svojimi obveznostmi, ki izhajajo iz predpisov o varstvu podatkov, ter morajo te obveznosti izpolnjevati in biti sposobni njihovo izpolnjevanje dokazati ustreznim pristojnim organom. Šteje, da so seznanjeni z vsemi svojimi obveznostmi, ki izhajajo iz predpisov o preprečevanju pranja denarja in financiranja terorizma, dejavnostih, nevarnih z vidika širjenja jedrskega orožja, in razvoju izstrelitvenih sistemov jedrskega orožja, zlasti glede izvajanja ustreznih ukrepov glede kakršnih koli plačil, knjiženih v breme ali v dobro njihovih PM računov, ter morajo te obveznosti izpolnjevati. Udeleženci morajo zagotoviti, da so seznanjeni s politiko izvajalca omrežnih storitev v sistemu TARGET2 glede pridobivanja podatkov, preden vstopijo v pogodbeno razmerje z izvajalcem omrežnih storitev v sistemu TARGET2.“;

| 7. | vstavi se naslednji člen 45a:

  „Člen 45a
  Prehodne določbe

  1.   Ko začne delovati sistem TARGET in sistem TARGET2 preneha delovati, se stanje, ki ga ima imetnik PM računa na PM računih, prenese na njegove ustrezne račune naslednike v sistemu TARGET.


  2.   Zahteva, da so imetniki PM računa, posredni udeleženci in imetniki naslovljive BIC, ki so pristopili k shemi SCT Inst, dosegljivi na platformi TIPS v skladu s členom 5, se uporablja od 25. februarja 2022.“; |
| --- | --- |

7.

vstavi se naslednji člen 45a:

„Člen 45a

Prehodne določbe

1.   Ko začne delovati sistem TARGET in sistem TARGET2 preneha delovati, se stanje, ki ga ima imetnik PM računa na PM računih, prenese na njegove ustrezne račune naslednike v sistemu TARGET.

2.   Zahteva, da so imetniki PM računa, posredni udeleženci in imetniki naslovljive BIC, ki so pristopili k shemi SCT Inst, dosegljivi na platformi TIPS v skladu s členom 5, se uporablja od 25. februarja 2022.“;

| 8. | v Dodatku I se odstavek 8(4)(b) nadomesti z naslednjim:






  „(b) | način od uporabnika do aplikacije (user-to-application mode – U2A)
  Način U2A omogoča neposredno komunikacijo med udeležencem in ICM. Informacije so prikazane v brskalniku, ki teče na osebnem računalniku (‚SWIFT Alliance WebStation‘ ali drug vmesnik, ki ga morebiti zahteva SWIFT). Za dostop v načinu U2A mora informacijska infrastruktura podpirati piškotke. Nadaljnje podrobnosti so opisane v Priročniku za uporabnike ICM.“; |
| --- | --- | --- |

8.

v Dodatku I se odstavek 8(4)(b) nadomesti z naslednjim:

„(b)

način od uporabnika do aplikacije (user-to-application mode – U2A)

user-to-application mode

Način U2A omogoča neposredno komunikacijo med udeležencem in ICM. Informacije so prikazane v brskalniku, ki teče na osebnem računalniku (‚SWIFT Alliance WebStation‘ ali drug vmesnik, ki ga morebiti zahteva SWIFT). Za dostop v načinu U2A mora informacijska infrastruktura podpirati piškotke. Nadaljnje podrobnosti so opisane v Priročniku za uporabnike ICM.“;

| 9. | v Dodatku IV se odstavek 6(g) nadomesti z naslednjim:






  „(g) | Za izredno obdelavo plačilnih nalogov morajo udeleženci zagotoviti primerno finančno premoženje za zavarovanje. V času izredne obdelave se lahko dohodna izredna plačila uporabijo za financiranje odhodnih izrednih plačil. Za namene izredne obdelave [vstaviti ime CB] ne more upoštevati razpoložljive likvidnosti udeležencev.“; |
| --- | --- | --- |

9.

v Dodatku IV se odstavek 6(g) nadomesti z naslednjim:

„(g)

Za izredno obdelavo plačilnih nalogov morajo udeleženci zagotoviti primerno finančno premoženje za zavarovanje. V času izredne obdelave se lahko dohodna izredna plačila uporabijo za financiranje odhodnih izrednih plačil. Za namene izredne obdelave [vstaviti ime CB] ne more upoštevati razpoložljive likvidnosti udeležencev.“;

| 10. | besedilo iz Priloge VI k tej smernici se doda kot nov Dodatek VIII k Prilogi II k Smernici ECB/2012/27. |
| --- | --- |

10.

besedilo iz Priloge VI k tej smernici se doda kot nov Dodatek VIII k Prilogi II k Smernici ECB/2012/27.

---

(*1)  Uredba Komisije (ES) št. 1126/2008 z dne 3. novembra 2008 o sprejetju nekaterih mednarodnih računovodskih standardov v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 320, 29.11.2008, str. 1).“;

*1

(*2)  Uredba Sveta (ES) št. 2531/98 z dne 23. novembra 1998 o uporabi obveznih rezerv Evropske centralne banke (UL L 318, 27.11.1998, str. 1).

*2

(*3)  Uredba Evropske centralne banke (EU) 2021/378 z dne 22. januarja 2021 o uporabi zahtev glede obveznih rezerv (ECB/2021/1) (UL L 73, 3.3.2021, str. 1).

*3

(*4)  Sklep Evropske centralne banke (EU) 2019/1743 z dne 15. oktobra 2019 o obrestovanju imetij presežnih rezerv in nekaterih vlog (ECB/2019/31) (UL L 267, 21.10.2019, str. 12).“;“

*4

---

PRILOGA II

Priloga IIa k Smernici ECB/2012/27 se spremeni:

| 1. | člen 1 se spremeni:






  (a) | opredelitev pojma „nalog za takojšnje plačilo“ se nadomesti z naslednjim:






  „— | ‚nalog za takojšnje plačilo‘ pomeni skladno s shemo takojšnjih kreditnih plačil SEPA (SCT Inst) Evropskega sveta za plačila plačilno navodilo, ki se lahko izvrši 24 ur na dan vsak koledarski dan v letu, obdelava in obvestilo plačnika pa se opravita takoj ali skoraj takoj, ter vključuje (i) naloge za takojšnje plačilo med namenskimi denarnimi računi za TIPS, (ii) naloge za takojšnje plačilo z namenskega denarnega računa za TIPS na tehnični račun podsistema v TIPS, (iii) naloge za takojšnje plačilo s tehničnega računa podsistema v TIPS na namenski denarni račun za TIPS in (iv) naloge za takojšnje plačilo med tehničnimi računi podsistema v TIPS,“, |
| --- | --- | --- | --- |

1.

člen 1 se spremeni:

(a)

opredelitev pojma „nalog za takojšnje plačilo“ se nadomesti z naslednjim:

„—

‚nalog za takojšnje plačilo‘ pomeni skladno s shemo takojšnjih kreditnih plačil SEPA (SCT Inst) Evropskega sveta za plačila plačilno navodilo, ki se lahko izvrši 24 ur na dan vsak koledarski dan v letu, obdelava in obvestilo plačnika pa se opravita takoj ali skoraj takoj, ter vključuje (i) naloge za takojšnje plačilo med namenskimi denarnimi računi za TIPS, (ii) naloge za takojšnje plačilo z namenskega denarnega računa za TIPS na tehnični račun podsistema v TIPS, (iii) naloge za takojšnje plačilo s tehničnega računa podsistema v TIPS na namenski denarni račun za TIPS in (iv) naloge za takojšnje plačilo med tehničnimi računi podsistema v TIPS,“,

| (b) | dodajo se naslednje opredelitve pojmov:






  „— | ‚tehnični račun podsistema v TIPS‘ pomeni račun, ki ga ima podsistem ali CB v imenu podsistema v komponenti sistema TARGET2 te CB in ga podsistem uporablja za poravnavo takojšnjih plačil v svojih poslovnih knjigah, |
| --- | --- | --- |

(b)

dodajo se naslednje opredelitve pojmov:

„—

‚tehnični račun podsistema v TIPS‘ pomeni račun, ki ga ima podsistem ali CB v imenu podsistema v komponenti sistema TARGET2 te CB in ga podsistem uporablja za poravnavo takojšnjih plačil v svojih poslovnih knjigah,

| — | ‚nalog za prenos likvidnosti z namenskega denarnega računa za TIPS na tehnični račun podsistema v TIPS‘ pomeni navodilo za prenos določenega zneska sredstev z namenskega denarnega računa za TIPS na tehnični račun podsistema v TIPS za financiranje pozicije imetnika namenskega denarnega računa za TIPS (ali pozicije drugega udeleženca podsistema) v poslovnih knjigah podsistema, |
| --- | --- |

—

‚nalog za prenos likvidnosti z namenskega denarnega računa za TIPS na tehnični račun podsistema v TIPS‘ pomeni navodilo za prenos določenega zneska sredstev z namenskega denarnega računa za TIPS na tehnični račun podsistema v TIPS za financiranje pozicije imetnika namenskega denarnega računa za TIPS (ali pozicije drugega udeleženca podsistema) v poslovnih knjigah podsistema,

| — | ‚nalog za prenos likvidnosti s tehničnega računa podsistema v TIPS na namenski denarni račun za TIPS‘ pomeni navodilo za prenos določenega zneska sredstev s tehničnega računa podsistema v TIPS na namenski denarni račun za TIPS za umik financiranja pozicije imetnika namenskega denarnega računa za TIPS (ali pozicije drugega udeleženca podsistema) v poslovnih knjigah podsistema, |
| --- | --- |

—

‚nalog za prenos likvidnosti s tehničnega računa podsistema v TIPS na namenski denarni račun za TIPS‘ pomeni navodilo za prenos določenega zneska sredstev s tehničnega računa podsistema v TIPS na namenski denarni račun za TIPS za umik financiranja pozicije imetnika namenskega denarnega računa za TIPS (ali pozicije drugega udeleženca podsistema) v poslovnih knjigah podsistema,

| — | ‚ponudnik omrežnih storitev‘ pomeni podjetje, ki je pridobilo koncesijo Eurosistema za opravljanje storitev povezljivosti prek enotnega vmesnika za dostop do tržnih infrastruktur Eurosistema.“; |
| --- | --- |

—

‚ponudnik omrežnih storitev‘ pomeni podjetje, ki je pridobilo koncesijo Eurosistema za opravljanje storitev povezljivosti prek enotnega vmesnika za dostop do tržnih infrastruktur Eurosistema.“;

| (c) | opredelitev pojma „izvajalec omrežnih storitev na T2S“ se črta; |
| --- | --- |

(c)

opredelitev pojma „izvajalec omrežnih storitev na T2S“ se črta;

| 2. | v členu 4(2) se točka (fc) nadomesti z naslednjim:






  „(fc) | nalogi za prenos likvidnosti z namenskega denarnega računa za TIPS na PM račun in nalogi za prenos likvidnosti s PM računa na namenski denarni račun za TIPS;“; |
| --- | --- | --- |

2.

v členu 4(2) se točka (fc) nadomesti z naslednjim:

„(fc)

nalogi za prenos likvidnosti z namenskega denarnega računa za TIPS na PM račun in nalogi za prenos likvidnosti s PM računa na namenski denarni račun za TIPS;“;

| 3. | v člen 4(2) se vstavi točka (fd):






  „(fd) | nalogi za prenos likvidnosti z namenskega denarnega računa za TIPS na tehnični račun podsistema v TIPS in nalogi za prenos likvidnosti s tehničnega računa podsistema v TIPS na namenski denarni račun za TIPS ter“; |
| --- | --- | --- |

3.

v člen 4(2) se vstavi točka (fd):

„(fd)

nalogi za prenos likvidnosti z namenskega denarnega računa za TIPS na tehnični račun podsistema v TIPS in nalogi za prenos likvidnosti s tehničnega računa podsistema v TIPS na namenski denarni račun za TIPS ter“;

| 4. | člen 4(3) se nadomesti z naslednjim:

  „3.   Sistem TARGET2 zagotavlja bruto poravnavo plačil v eurih v realnem času s poravnavo v centralnobančnem denarju na PM računih, namenskih denarnih računih za T2S in namenskih denarnih računih za TIPS. Sistem TARGET2 je vzpostavljen in deluje na podlagi ESP, preko katere se plačilni nalogi predložijo in obdelajo ter plačila na koncu prejmejo na tehnično enak način. Kar zadeva tehnično delovanje namenskih denarnih računov za T2S, je sistem TARGET2 tehnično vzpostavljen in deluje na podlagi platforme T2S. Kar zadeva tehnično delovanje namenskih denarnih računov za TIPS in tehničnih računov podsistema v TIPS, je sistem TARGET2 tehnično vzpostavljen in deluje na podlagi platforme TIPS. [Vstaviti ime CB] je izvajalka storitev po teh pogojih. Ravnanja in opustitve NCB-ponudnic ESP in 4CB štejejo za ravnanja in opustitve [vstaviti ime CB], za katera ta prevzame odgovornost v skladu s členom 21 te priloge. Udeležba po teh pogojih ne vzpostavlja pogodbenega razmerja med imetniki namenskih denarnih računov za T2S in NCB-ponudnicami ESP ali 4CB, kadar katera od njih deluje v tej vlogi. Navodila, sporočila ali informacije, ki jih imetniki namenskih denarnih računov za T2S prejmejo od ESP ali platforme T2S ali ji jih pošljejo v zvezi s storitvami, zagotovljenimi po teh pogojih, štejejo za prejete od [vstaviti ime CB] ali poslane njej.“; |
| --- | --- |

4.

člen 4(3) se nadomesti z naslednjim:

„3.   Sistem TARGET2 zagotavlja bruto poravnavo plačil v eurih v realnem času s poravnavo v centralnobančnem denarju na PM računih, namenskih denarnih računih za T2S in namenskih denarnih računih za TIPS. Sistem TARGET2 je vzpostavljen in deluje na podlagi ESP, preko katere se plačilni nalogi predložijo in obdelajo ter plačila na koncu prejmejo na tehnično enak način. Kar zadeva tehnično delovanje namenskih denarnih računov za T2S, je sistem TARGET2 tehnično vzpostavljen in deluje na podlagi platforme T2S. Kar zadeva tehnično delovanje namenskih denarnih računov za TIPS in tehničnih računov podsistema v TIPS, je sistem TARGET2 tehnično vzpostavljen in deluje na podlagi platforme TIPS. [Vstaviti ime CB] je izvajalka storitev po teh pogojih. Ravnanja in opustitve NCB-ponudnic ESP in 4CB štejejo za ravnanja in opustitve [vstaviti ime CB], za katera ta prevzame odgovornost v skladu s členom 21 te priloge. Udeležba po teh pogojih ne vzpostavlja pogodbenega razmerja med imetniki namenskih denarnih računov za T2S in NCB-ponudnicami ESP ali 4CB, kadar katera od njih deluje v tej vlogi. Navodila, sporočila ali informacije, ki jih imetniki namenskih denarnih računov za T2S prejmejo od ESP ali platforme T2S ali ji jih pošljejo v zvezi s storitvami, zagotovljenimi po teh pogojih, štejejo za prejete od [vstaviti ime CB] ali poslane njej.“;

| 5. | člen 8(3) se nadomesti z naslednjim:

  „3.   Če [vstaviti ime CB] ugodi prošnji imetnika namenskega denarnega računa za T2S v skladu z odstavkom 1, se šteje, da je ta imetnik namenskega denarnega računa za T2S udeleženi centralni depotni družbi oziroma udeleženim centralnim depotnim družbam dal pooblastilo za obremenitev namenskega denarnega računa za T2S za zneske, povezane s transakcijami z vrednostnimi papirji, ki se izvršijo na teh računih vrednostnih papirjev.“; |
| --- | --- |

5.

člen 8(3) se nadomesti z naslednjim:

„3.   Če [vstaviti ime CB] ugodi prošnji imetnika namenskega denarnega računa za T2S v skladu z odstavkom 1, se šteje, da je ta imetnik namenskega denarnega računa za T2S udeleženi centralni depotni družbi oziroma udeleženim centralnim depotnim družbam dal pooblastilo za obremenitev namenskega denarnega računa za T2S za zneske, povezane s transakcijami z vrednostnimi papirji, ki se izvršijo na teh računih vrednostnih papirjev.“;

| 6. | člen 28(1) se nadomesti z naslednjim:

  „1.   Za imetnike namenskih denarnih računov za T2S šteje, da so seznanjeni z vsemi svojimi obveznostmi, ki izhajajo iz predpisov o varstvu podatkov, ter morajo te obveznosti izpolnjevati in biti sposobni njihovo izpolnjevanje dokazati ustreznim pristojnim organom. Šteje, da so seznanjeni z vsemi svojimi obveznostmi, ki izhajajo iz predpisov o preprečevanju pranja denarja in financiranja terorizma, dejavnostih, nevarnih z vidika širjenja jedrskega orožja, in razvoju izstrelitvenih sistemov jedrskega orožja, zlasti glede izvajanja ustreznih ukrepov glede kakršnih koli plačil, knjiženih v breme ali v dobro njihovih namenskih denarnih računov za T2S, ter morajo te obveznosti izpolnjevati. Pred vstopom v pogodbeno razmerje z izvajalcem omrežnih storitev na T2S morajo imetniki namenskega denarnega računa za T2S zagotoviti, da so seznanjeni z njegovo politiko glede pridobivanja podatkov.“; |
| --- | --- |

6.

člen 28(1) se nadomesti z naslednjim:

„1.   Za imetnike namenskih denarnih računov za T2S šteje, da so seznanjeni z vsemi svojimi obveznostmi, ki izhajajo iz predpisov o varstvu podatkov, ter morajo te obveznosti izpolnjevati in biti sposobni njihovo izpolnjevanje dokazati ustreznim pristojnim organom. Šteje, da so seznanjeni z vsemi svojimi obveznostmi, ki izhajajo iz predpisov o preprečevanju pranja denarja in financiranja terorizma, dejavnostih, nevarnih z vidika širjenja jedrskega orožja, in razvoju izstrelitvenih sistemov jedrskega orožja, zlasti glede izvajanja ustreznih ukrepov glede kakršnih koli plačil, knjiženih v breme ali v dobro njihovih namenskih denarnih računov za T2S, ter morajo te obveznosti izpolnjevati. Pred vstopom v pogodbeno razmerje z izvajalcem omrežnih storitev na T2S morajo imetniki namenskega denarnega računa za T2S zagotoviti, da so seznanjeni z njegovo politiko glede pridobivanja podatkov.“;

| 7. | člen 30 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 30
  Pogodbeno razmerje s ponudnikom omrežnih storitev

  1.   Imetniki namenskega denarnega računa za T2S:






  (a) | sklenejo pogodbo s ponudnikom omrežnih storitev v okviru koncesijske pogodbe s tem ponudnikom omrežnih storitev, da vzpostavijo tehnično povezavo s sistemom TARGET2-[vstaviti ime CB], ali |
| --- | --- | --- |

7.

člen 30 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 30

Pogodbeno razmerje s ponudnikom omrežnih storitev

1.   Imetniki namenskega denarnega računa za T2S:

(a)

sklenejo pogodbo s ponudnikom omrežnih storitev v okviru koncesijske pogodbe s tem ponudnikom omrežnih storitev, da vzpostavijo tehnično povezavo s sistemom TARGET2-[vstaviti ime CB], ali

| (b) | se povežejo prek drugega subjekta, ki je sklenil pogodbo s ponudnikom omrežnih storitev v okviru koncesijske pogodbe s tem ponudnikom omrežnih storitev. |
| --- | --- |

(b)

se povežejo prek drugega subjekta, ki je sklenil pogodbo s ponudnikom omrežnih storitev v okviru koncesijske pogodbe s tem ponudnikom omrežnih storitev.

2.   Pravno razmerje med imetnikom namenskega denarnega računa za T2S in ponudnikom omrežnih storitev urejajo izključno pogoji iz ločene pogodbe, sklenjene s ponudnikom omrežnih storitev, kakor je navedeno v odstavku 1(a).

3.   Storitve, ki jih mora zagotoviti ponudnik omrežnih storitev, niso del storitev, ki jih mora opraviti [vstaviti ime CB] v zvezi s sistemom TARGET2.

4.   [Vstaviti ime CB] ni odgovorna za ravnanja, napake ali opustitve ponudnika omrežnih storitev (vključno z njegovimi direktorji, osebjem in podizvajalci) niti za ravnanja, napake ali opustitve tretjih oseb, ki so jih udeleženci izbrali, da bi pridobili dostop do omrežja ponudnika omrežnih storitev.“;

| 8. | vstavi se naslednji člen 34a:

  „Člen 34a
  Prehodne določbe
  Ko začne delovati sistem TARGET in sistem TARGET2 preneha delovati, imetniki namenskega denarnega računa za T2S postanejo imetniki namenskih denarnih računov za T2S v sistemu TARGET.“; |
| --- | --- |

8.

vstavi se naslednji člen 34a:

„Člen 34a

Prehodne določbe

Ko začne delovati sistem TARGET in sistem TARGET2 preneha delovati, imetniki namenskega denarnega računa za T2S postanejo imetniki namenskih denarnih računov za T2S v sistemu TARGET.“;

| 9. | sklicevanje na „izvajalca omrežnih storitev na T2S“ (v ednini ali množini) v členih 6(1)(a)(i), 9(5), 10(6), 14(1)(a), 22(1), 22(2), 22(3), 27(5), 28(1) in 29(1) Priloge IIa ter odstavku 1 Dodatka I se nadomesti s sklicevanjem na „ponudnika omrežnih storitev“; |
| --- | --- |

9.

sklicevanje na „izvajalca omrežnih storitev na T2S“ (v ednini ali množini) v členih 6(1)(a)(i), 9(5), 10(6), 14(1)(a), 22(1), 22(2), 22(3), 27(5), 28(1) in 29(1) Priloge IIa ter odstavku 1 Dodatka I se nadomesti s sklicevanjem na „ponudnika omrežnih storitev“;

| 10. | v Dodatku I se odstavek 7(1)(b) nadomesti z naslednjim:






  „(b) | način od uporabnika do aplikacije (U2A)
  Način U2A omogoča neposredno komunikacijo med imetnikom namenskega denarnega računa za T2S in modulom T2S GUI. Informacije so prikazane v brskalniku, ki teče na osebnem računalniku. Za dostop v načinu U2A mora informacijska infrastruktura podpirati piškotke. Nadaljnje podrobnosti so opisane v Priročniku za uporabnike T2S.“. |
| --- | --- | --- |

10.

v Dodatku I se odstavek 7(1)(b) nadomesti z naslednjim:

„(b)

način od uporabnika do aplikacije (U2A)

Način U2A omogoča neposredno komunikacijo med imetnikom namenskega denarnega računa za T2S in modulom T2S GUI. Informacije so prikazane v brskalniku, ki teče na osebnem računalniku. Za dostop v načinu U2A mora informacijska infrastruktura podpirati piškotke. Nadaljnje podrobnosti so opisane v Priročniku za uporabnike T2S.“.

---

PRILOGA III

Priloga IIb k Smernici ECB/2012/27 se spremeni:

| 1. | sklicevanje na „izvajalca omrežnih storitev za TIPS“ (v ednini ali množini) v členih 17(1)(a), 24(1), 24(2), 26(2)(d) in 29(6), odstavku 1 Dodatka I, odstavku 6(1) Dodatka I in odstavku 3(3)(b) Dodatka II se nadomesti s sklicevanjem na „ponudnika omrežnih storitev“; |
| --- | --- |

1.

sklicevanje na „izvajalca omrežnih storitev za TIPS“ (v ednini ali množini) v členih 17(1)(a), 24(1), 24(2), 26(2)(d) in 29(6), odstavku 1 Dodatka I, odstavku 6(1) Dodatka I in odstavku 3(3)(b) Dodatka II se nadomesti s sklicevanjem na „ponudnika omrežnih storitev“;

| 2. | člen 1 se spremeni:






  (a) | opredelitev pojma „dosegljivi subjekt“ se nadomesti z naslednjim:






  „— | ‚dosegljivi subjekt‘ (reachable party) pomeni subjekt, ki: (a) ima BIC; (b) ga kot dosegljivi subjekt določi imetnik namenskega denarnega računa za TIPS ali podsistem; (c) je korespondent, stranka ali podružnica imetnika namenskega denarnega računa za TIPS ali udeleženec podsistema ali korespondent, stranka ali podružnica udeleženca podsistema ter (d) je naslovljiv preko platforme TIPS in je zmožen predložiti naloge za takojšnje plačilo in prejeti naloge za takojšnje plačilo preko imetnika namenskega denarnega računa za TIPS ali podsistema ali, če ga kateri od njiju za to pooblasti, neposredno,“; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

člen 1 se spremeni:

(a)

opredelitev pojma „dosegljivi subjekt“ se nadomesti z naslednjim:

„—

‚dosegljivi subjekt‘ (reachable party) pomeni subjekt, ki: (a) ima BIC; (b) ga kot dosegljivi subjekt določi imetnik namenskega denarnega računa za TIPS ali podsistem; (c) je korespondent, stranka ali podružnica imetnika namenskega denarnega računa za TIPS ali udeleženec podsistema ali korespondent, stranka ali podružnica udeleženca podsistema ter (d) je naslovljiv preko platforme TIPS in je zmožen predložiti naloge za takojšnje plačilo in prejeti naloge za takojšnje plačilo preko imetnika namenskega denarnega računa za TIPS ali podsistema ali, če ga kateri od njiju za to pooblasti, neposredno,“;

| (b) | opredelitev pojma „plačilni nalog“ se nadomesti z naslednjim:






  „— | ‚plačilni nalog‘ (payment order) pomeni, razen ko je uporabljen v členih 16 do 18 te priloge, nalog za takojšnje plačilo, pozitiven odgovor na odpoklic, nalog za prenos likvidnosti s PM računa na namenski denarni račun za TIPS, nalog za prenos likvidnosti z namenskega denarnega računa za TIPS na PM račun, nalog za prenos likvidnosti s tehničnega računa podsistema v TIPS na namenski denarni račun za TIPS ali nalog za prenos likvidnosti z namenskega denarnega računa za TIPS na tehnični račun podsistema v TIPS,“; |
| --- | --- | --- |

(b)

opredelitev pojma „plačilni nalog“ se nadomesti z naslednjim:

„—

‚plačilni nalog‘ (payment order) pomeni, razen ko je uporabljen v členih 16 do 18 te priloge, nalog za takojšnje plačilo, pozitiven odgovor na odpoklic, nalog za prenos likvidnosti s PM računa na namenski denarni račun za TIPS, nalog za prenos likvidnosti z namenskega denarnega računa za TIPS na PM račun, nalog za prenos likvidnosti s tehničnega računa podsistema v TIPS na namenski denarni račun za TIPS ali nalog za prenos likvidnosti z namenskega denarnega računa za TIPS na tehnični račun podsistema v TIPS,“;

| (c) | opredelitev pojma „nalog za takojšnje plačilo“ se nadomesti z naslednjim:






  „— | ‚nalog za takojšnje plačilo‘ (instant payment order) pomeni skladno s shemo takojšnjih kreditnih plačil SEPA (SCT Inst) Evropskega sveta za plačila plačilno navodilo, ki se lahko izvrši 24 ur na dan vsak koledarski dan v letu, obdelava in obvestilo plačnika pa se opravita takoj ali skoraj takoj, ter vključuje (i) naloge za takojšnje plačilo med namenskimi denarnimi računi za TIPS, (ii) naloge za takojšnje plačilo z namenskega denarnega računa za TIPS na tehnični račun podsistema v TIPS, (iii) naloge za takojšnje plačilo s tehničnega računa podsistema v TIPS na namenski denarni račun za TIPS in (iv) naloge za takojšnje plačilo med tehničnimi računi podsistema v TIPS,“; |
| --- | --- | --- |

(c)

opredelitev pojma „nalog za takojšnje plačilo“ se nadomesti z naslednjim:

„—

‚nalog za takojšnje plačilo‘ (instant payment order) pomeni skladno s shemo takojšnjih kreditnih plačil SEPA (SCT Inst) Evropskega sveta za plačila plačilno navodilo, ki se lahko izvrši 24 ur na dan vsak koledarski dan v letu, obdelava in obvestilo plačnika pa se opravita takoj ali skoraj takoj, ter vključuje (i) naloge za takojšnje plačilo med namenskimi denarnimi računi za TIPS, (ii) naloge za takojšnje plačilo z namenskega denarnega računa za TIPS na tehnični račun podsistema v TIPS, (iii) naloge za takojšnje plačilo s tehničnega računa podsistema v TIPS na namenski denarni račun za TIPS in (iv) naloge za takojšnje plačilo med tehničnimi računi podsistema v TIPS,“;

| (d) | dodajo se naslednje opredelitve pojmov:






  „— | ‚tehnični račun podsistema v TIPS‘ (TIPS ancillary system technical account – TIPS AS technical account) pomeni račun, ki ga ima podsistem ali CB v imenu podsistema v komponenti sistema TARGET2 te CB in ga ta podsistem uporablja za poravnavo takojšnjih plačil v svojih poslovnih knjigah, |
| --- | --- | --- |

(d)

dodajo se naslednje opredelitve pojmov:

„—

‚tehnični račun podsistema v TIPS‘ (TIPS ancillary system technical account – TIPS AS technical account) pomeni račun, ki ga ima podsistem ali CB v imenu podsistema v komponenti sistema TARGET2 te CB in ga ta podsistem uporablja za poravnavo takojšnjih plačil v svojih poslovnih knjigah,

| — | ‚nalog za prenos likvidnosti z namenskega denarnega računa za TIPS na tehnični račun podsistema v TIPS‘ (TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order) pomeni navodilo za prenos določenega zneska sredstev z namenskega denarnega računa za TIPS na tehnični račun podsistema v TIPS za financiranje pozicije imetnika namenskega denarnega računa za TIPS (ali pozicije drugega udeleženca podsistema) v poslovnih knjigah podsistema, |
| --- | --- |

—

‚nalog za prenos likvidnosti z namenskega denarnega računa za TIPS na tehnični račun podsistema v TIPS‘ (TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order) pomeni navodilo za prenos določenega zneska sredstev z namenskega denarnega računa za TIPS na tehnični račun podsistema v TIPS za financiranje pozicije imetnika namenskega denarnega računa za TIPS (ali pozicije drugega udeleženca podsistema) v poslovnih knjigah podsistema,

| — | ‚nalog za prenos likvidnosti s tehničnega računa podsistema v TIPS na namenski denarni račun za TIPS‘ (TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order) pomeni navodilo za prenos določenega zneska sredstev s tehničnega računa podsistema v TIPS na namenski denarni račun za TIPS za umik financiranja pozicije imetnika namenskega denarnega računa za TIPS (ali pozicije drugega udeleženca podsistema) v poslovnih knjigah podsistema, |
| --- | --- |

—

‚nalog za prenos likvidnosti s tehničnega računa podsistema v TIPS na namenski denarni račun za TIPS‘ (TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order) pomeni navodilo za prenos določenega zneska sredstev s tehničnega računa podsistema v TIPS na namenski denarni račun za TIPS za umik financiranja pozicije imetnika namenskega denarnega računa za TIPS (ali pozicije drugega udeleženca podsistema) v poslovnih knjigah podsistema,

| — | ‚shema takojšnjih kreditnih plačil SEPA (SCT Inst) Evropskega sveta za plačila‘ ali ‚shema SCT Inst‘ (European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme ali SCT Inst scheme) pomeni avtomatizirano shemo z odprtimi standardi, ki določa sklop medbančnih pravil, ki jih morajo spoštovati udeleženci sheme SCT Inst, ter ponudnikom plačilnih storitev v območju SEPA omogoča, da ponudijo avtomatiziran produkt takojšnjih kreditnih plačil v eurih povsod v območju SEPA, |
| --- | --- |

—

‚shema takojšnjih kreditnih plačil SEPA (SCT Inst) Evropskega sveta za plačila‘ ali ‚shema SCT Inst‘ (European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme ali SCT Inst scheme) pomeni avtomatizirano shemo z odprtimi standardi, ki določa sklop medbančnih pravil, ki jih morajo spoštovati udeleženci sheme SCT Inst, ter ponudnikom plačilnih storitev v območju SEPA omogoča, da ponudijo avtomatiziran produkt takojšnjih kreditnih plačil v eurih povsod v območju SEPA,

| — | ‚storitev poizvedbe na podlagi mobilnih nadomestnih identifikatorjev (MPL)‘ (mobile proxy look-up (MPL) service) pomeni storitev, ki imetnikom namenskih denarnih računov za TIPS, podsistemom, ki uporabljajo tehnične račune podsistema v TIPS, in dosegljivim subjektom, ki od svojih strank prejmejo zahtevek za izvršitev naloga za takojšnje plačilo v korist upravičenca, identificiranega z nadomestnim identifikatorjem (npr. številko mobilnega telefona), omogoča, da iz centralnega registra MPL pridobijo ustrezno številko IBAN upravičenca in BIC, ki se uporabita za odobritev zadevnega računa v TIPS, |
| --- | --- |

—

‚storitev poizvedbe na podlagi mobilnih nadomestnih identifikatorjev (MPL)‘ (mobile proxy look-up (MPL) service) pomeni storitev, ki imetnikom namenskih denarnih računov za TIPS, podsistemom, ki uporabljajo tehnične račune podsistema v TIPS, in dosegljivim subjektom, ki od svojih strank prejmejo zahtevek za izvršitev naloga za takojšnje plačilo v korist upravičenca, identificiranega z nadomestnim identifikatorjem (npr. številko mobilnega telefona), omogoča, da iz centralnega registra MPL pridobijo ustrezno številko IBAN upravičenca in BIC, ki se uporabita za odobritev zadevnega računa v TIPS,

| — | ‚ponudnik omrežnih storitev‘ (Network Service Provider – NSP) pomeni podjetje, ki je pridobilo koncesijo Eurosistema za opravljanje storitev povezljivosti prek enotnega vmesnika za dostop do tržnih infrastruktur Eurosistema.“; |
| --- | --- |

—

‚ponudnik omrežnih storitev‘ (Network Service Provider – NSP) pomeni podjetje, ki je pridobilo koncesijo Eurosistema za opravljanje storitev povezljivosti prek enotnega vmesnika za dostop do tržnih infrastruktur Eurosistema.“;

| — | ‚IBAN‘ pomeni mednarodno številko bančnega računa, ki enolično označuje posamezen račun pri določeni finančni instituciji v določeni državi.“; |
| --- | --- |

—

‚IBAN‘ pomeni mednarodno številko bančnega računa, ki enolično označuje posamezen račun pri določeni finančni instituciji v določeni državi.“;

| (e) | opredelitev pojma „izvajalec omrežnih storitev za TIPS“ se črta; |
| --- | --- |

(e)

opredelitev pojma „izvajalec omrežnih storitev za TIPS“ se črta;

| 3. | v členu 3(1) se sklicevanje na „Dodatek V: Tehnične zahteve za povezljivost s TIPS“ črta; |
| --- | --- |

3.

v členu 3(1) se sklicevanje na „Dodatek V: Tehnične zahteve za povezljivost s TIPS“ črta;

| 4. | člen 4 se spremeni:






  (a) | v odstavek 2 se vstavi naslednja točka (ia):






  „(ia) | nalogi za prenos likvidnosti z namenskega denarnega računa za TIPS na tehnični račun podsistema v TIPS in nalogi za prenos likvidnosti s tehničnega računa podsistema v TIPS na namenski denarni račun za TIPS ter“; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

člen 4 se spremeni:

(a)

v odstavek 2 se vstavi naslednja točka (ia):

„(ia)

nalogi za prenos likvidnosti z namenskega denarnega računa za TIPS na tehnični račun podsistema v TIPS in nalogi za prenos likvidnosti s tehničnega računa podsistema v TIPS na namenski denarni račun za TIPS ter“;

| (b) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

  „3.   Sistem TARGET2 zagotavlja bruto poravnavo plačil v eurih v realnem času s poravnavo v centralnobančnem denarju na PM računih, namenskih denarnih računih za T2S in namenskih denarnih računih za TIPS. Sistem TARGET2 je vzpostavljen in deluje na podlagi ESP, preko katere se plačilni nalogi predložijo in obdelajo ter plačila na koncu prejmejo na tehnično enak način. Kar zadeva tehnično delovanje namenskih denarnih računov za TIPS in tehničnih računov podsistema v TIPS, je sistem TARGET2 tehnično vzpostavljen in deluje na podlagi platforme TIPS. Kar zadeva tehnično delovanje namenskih denarnih računov za T2S, je sistem TARGET2 tehnično vzpostavljen in deluje na podlagi platforme T2S.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Sistem TARGET2 zagotavlja bruto poravnavo plačil v eurih v realnem času s poravnavo v centralnobančnem denarju na PM računih, namenskih denarnih računih za T2S in namenskih denarnih računih za TIPS. Sistem TARGET2 je vzpostavljen in deluje na podlagi ESP, preko katere se plačilni nalogi predložijo in obdelajo ter plačila na koncu prejmejo na tehnično enak način. Kar zadeva tehnično delovanje namenskih denarnih računov za TIPS in tehničnih računov podsistema v TIPS, je sistem TARGET2 tehnično vzpostavljen in deluje na podlagi platforme TIPS. Kar zadeva tehnično delovanje namenskih denarnih računov za T2S, je sistem TARGET2 tehnično vzpostavljen in deluje na podlagi platforme T2S.“;

| 5. | člen 6(1)(a)(i) se nadomesti z naslednjim:






  „(i) | namestiti, voditi, upravljati, spremljati in zagotoviti varnost potrebne informacijske infrastrukture za povezavo s platformo TIPS in za predložitev plačilnih nalogov nanjo. Pri tem lahko vložniki zahtev za odprtje namenskega denarnega računa za TIPS vključijo tretje osebe, vendar ohranijo izključno odgovornost. Zlasti morajo vložniki zahtev za odprtje namenskega denarnega računa za TIPS, razen če uporabijo agenta, skleniti sporazum s ponudnikom ali več ponudniki omrežnih storitev, da pridobijo potrebno povezavo in dovoljenja za dostop, v skladu s tehničnimi specifikacijami iz Dodatka I; in“; |
| --- | --- | --- |

5.

člen 6(1)(a)(i) se nadomesti z naslednjim:

„(i)

namestiti, voditi, upravljati, spremljati in zagotoviti varnost potrebne informacijske infrastrukture za povezavo s platformo TIPS in za predložitev plačilnih nalogov nanjo. Pri tem lahko vložniki zahtev za odprtje namenskega denarnega računa za TIPS vključijo tretje osebe, vendar ohranijo izključno odgovornost. Zlasti morajo vložniki zahtev za odprtje namenskega denarnega računa za TIPS, razen če uporabijo agenta, skleniti sporazum s ponudnikom ali več ponudniki omrežnih storitev, da pridobijo potrebno povezavo in dovoljenja za dostop, v skladu s tehničnimi specifikacijami iz Dodatka I; in“;

| 6. | člen 9 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 9
  Pogodbeno razmerje s ponudnikom omrežnih storitev

  1.   Udeleženci:






  (a) | sklenejo pogodbo s ponudnikom omrežnih storitev v okviru koncesijske pogodbe s tem ponudnikom omrežnih storitev, da vzpostavijo tehnično povezavo s sistemom TARGET2-[vstaviti sklic na CB/državo], ali |
| --- | --- | --- |

6.

člen 9 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 9

Pogodbeno razmerje s ponudnikom omrežnih storitev

1.   Udeleženci:

(a)

sklenejo pogodbo s ponudnikom omrežnih storitev v okviru koncesijske pogodbe s tem ponudnikom omrežnih storitev, da vzpostavijo tehnično povezavo s sistemom TARGET2-[vstaviti sklic na CB/državo], ali

| (b) | se povežejo prek drugega subjekta, ki je sklenil pogodbo s ponudnikom omrežnih storitev v okviru koncesijske pogodbe s tem ponudnikom omrežnih storitev. |
| --- | --- |

(b)

se povežejo prek drugega subjekta, ki je sklenil pogodbo s ponudnikom omrežnih storitev v okviru koncesijske pogodbe s tem ponudnikom omrežnih storitev.

2.   Pravno razmerje med udeležencem in ponudnikom omrežnih storitev urejajo izključno pogoji iz njune ločene pogodbe, kakor je navedeno v odstavku 1(a).

3.   Storitve, ki jih mora zagotoviti ponudnik omrežnih storitev, niso del storitev, ki jih mora opraviti [vstaviti ime CB] v zvezi s sistemom TARGET2.

4.   [Vstaviti ime CB] ni odgovorna za ravnanja, napake ali opustitve ponudnika omrežnih storitev (vključno z njegovimi direktorji, osebjem in podizvajalci) niti za ravnanja, napake ali opustitve tretjih oseb, ki so jih udeleženci izbrali, da bi pridobili dostop do omrežja ponudnika omrežnih storitev.“;

| 7. | člen 10 se črta; |
| --- | --- |

7.

člen 10 se črta;

| 8. | vstavi se naslednji člen 11a:

  „Člen 11a
  Register MPL

  1.   Centralni register MPL vsebuje tabelo za prirejanje nadomestnih identifikatorjev in številk IBAN za potrebe storitve MPL.


  2.   Vsak nadomestni identifikator je lahko povezan samo z eno številko IBAN. Posamezna številka IBAN je lahko povezana z enim ali več nadomestnimi identifikatorji.


  3.   Za podatke v registru MPL se uporablja člen 29.“; |
| --- | --- |

8.

vstavi se naslednji člen 11a:

„Člen 11a

Register MPL

1.   Centralni register MPL vsebuje tabelo za prirejanje nadomestnih identifikatorjev in številk IBAN za potrebe storitve MPL.

2.   Vsak nadomestni identifikator je lahko povezan samo z eno številko IBAN. Posamezna številka IBAN je lahko povezana z enim ali več nadomestnimi identifikatorji.

3.   Za podatke v registru MPL se uporablja člen 29.“;

| 9. | člen 12(9) se črta; |
| --- | --- |

9.

člen 12(9) se črta;

| 10. | člen 15(5) se nadomesti z naslednjim:

  „5.   Namenski denarni računi za TIPS se obrestujejo po obrestni meri nič odstotkov ali po obrestni meri mejnega depozita, in sicer po tisti, ki je nižja, razen če se uporabljajo za imetje obveznih rezerv ali za imetje presežnih rezerv.
  Izračun in izplačilo obresti na imetje obveznih rezerv urejata Uredba Sveta (ES) št. 2531/98 (*1) in Uredba Evropske centralne banke (EU) 2021/378 (ECB/2021/1) (*2).
  Izračun in izplačilo obresti na imetje presežnih rezerv ureja Sklep (EU) 2019/1743 (ECB/2019/31) (*3).


  (*1)  Uredba Sveta (ES) št. 2531/98 z dne 23. novembra 1998 o uporabi obveznih rezerv Evropske centralne banke (UL L 318, 27.11.1998, str. 1)."


  (*2)  Uredba Evropske centralne banke (EU) 2021/378 z dne 22. januarja 2021 o uporabi zahtev glede obveznih rezerv (ECB/2021/1) (UL L 73, 3.3.2021, str. 1)."


  (*3)  Sklep Evropske centralne banke (EU) 2019/1743 z dne 15. oktobra 2019 o obrestovanju imetij presežnih rezerv in nekaterih vlog (ECB/2019/31) (UL L 267, 21.10.2019, str. 12).“;" |
| --- | --- |

10.

člen 15(5) se nadomesti z naslednjim:

„5.   Namenski denarni računi za TIPS se obrestujejo po obrestni meri nič odstotkov ali po obrestni meri mejnega depozita, in sicer po tisti, ki je nižja, razen če se uporabljajo za imetje obveznih rezerv ali za imetje presežnih rezerv.

Izračun in izplačilo obresti na imetje obveznih rezerv urejata Uredba Sveta (ES) št. 2531/98 (*1) in Uredba Evropske centralne banke (EU) 2021/378 (ECB/2021/1) (*2).

Izračun in izplačilo obresti na imetje presežnih rezerv ureja Sklep (EU) 2019/1743 (ECB/2019/31) (*3).

(*1)  Uredba Sveta (ES) št. 2531/98 z dne 23. novembra 1998 o uporabi obveznih rezerv Evropske centralne banke (UL L 318, 27.11.1998, str. 1)."

*1

(*2)  Uredba Evropske centralne banke (EU) 2021/378 z dne 22. januarja 2021 o uporabi zahtev glede obveznih rezerv (ECB/2021/1) (UL L 73, 3.3.2021, str. 1)."

*2

(*3)  Sklep Evropske centralne banke (EU) 2019/1743 z dne 15. oktobra 2019 o obrestovanju imetij presežnih rezerv in nekaterih vlog (ECB/2019/31) (UL L 267, 21.10.2019, str. 12).“;"

*3

| 11. | člen 16 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 16
  Vrste plačilnih nalogov na namenskih denarnih računih za TIPS
  Za namene storitve TIPS se kot plačilni nalogi razvrstijo:






  (a) | nalogi za takojšnje plačilo; |
| --- | --- | --- |

11.

člen 16 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 16

Vrste plačilnih nalogov na namenskih denarnih računih za TIPS

Za namene storitve TIPS se kot plačilni nalogi razvrstijo:

(a)

nalogi za takojšnje plačilo;

| (b) | pozitivni odgovori na odpoklic; |
| --- | --- |

(b)

pozitivni odgovori na odpoklic;

| (c) | nalogi za prenos likvidnosti z namenskega denarnega računa za TIPS na PM račun; |
| --- | --- |

(c)

nalogi za prenos likvidnosti z namenskega denarnega računa za TIPS na PM račun;

| (d) | nalogi za prenos likvidnosti z namenskega denarnega računa za TIPS na tehnični račun podsistema v TIPS in |
| --- | --- |

(d)

nalogi za prenos likvidnosti z namenskega denarnega računa za TIPS na tehnični račun podsistema v TIPS in

| (e) | nalogi za prenos likvidnosti s tehničnega računa podsistema v TIPS na namenski denarni račun za TIPS.“; |
| --- | --- |

(e)

nalogi za prenos likvidnosti s tehničnega računa podsistema v TIPS na namenski denarni račun za TIPS.“;

| 12. | člen 18(6) se nadomesti z naslednjim:

  „6.   Po sprejetju naloga za prenos likvidnosti z namenskega denarnega računa za TIPS na PM račun, naloga za prenos likvidnosti z namenskega denarnega računa za TIPS na tehnični račun podsistema v TIPS ali naloga za prenos likvidnosti s tehničnega računa podsistema v TIPS na namenski denarni račun za TIPS, kakor je navedeno v členu 17, sistem TARGET2-[vstaviti sklic na CB/državo] preveri, ali je na plačnikovem računu na razpolago dovolj sredstev. Če ni na razpolago dovolj sredstev, se nalog za prenos likvidnosti zavrne. Če je na razpolago dovolj sredstev, se nalog za prenos likvidnosti nemudoma poravna.“; |
| --- | --- |

12.

člen 18(6) se nadomesti z naslednjim:

„6.   Po sprejetju naloga za prenos likvidnosti z namenskega denarnega računa za TIPS na PM račun, naloga za prenos likvidnosti z namenskega denarnega računa za TIPS na tehnični račun podsistema v TIPS ali naloga za prenos likvidnosti s tehničnega računa podsistema v TIPS na namenski denarni račun za TIPS, kakor je navedeno v členu 17, sistem TARGET2-[vstaviti sklic na CB/državo] preveri, ali je na plačnikovem računu na razpolago dovolj sredstev. Če ni na razpolago dovolj sredstev, se nalog za prenos likvidnosti zavrne. Če je na razpolago dovolj sredstev, se nalog za prenos likvidnosti nemudoma poravna.“;

| 13. | člen 20(1)(b) se nadomesti z naslednjim:






  „(b) | se šteje, da nalogi za prenos likvidnosti z namenskega denarnega računa za TIPS na PM račun, pozitivni odgovori na odpoklic in nalogi za prenos likvidnosti z namenskega denarnega računa za TIPS na tehnični račun podsistema v TIPS vstopijo v sistem TARGET2-[vstaviti sklic na CB/državo] in so nepreklicni v trenutku, ko se obremeni zadevni namenski denarni račun za TIPS. Šteje se, da nalogi za prenos likvidnosti s tehničnega računa podsistema v TIPS na namenski denarni račun za TIPS vstopijo v sistem TARGET2-[vstaviti sklic na CB/državo] in so nepreklicni v trenutku, ko se obremeni zadevni tehnični račun podsistema v TIPS.“; |
| --- | --- | --- |

13.

člen 20(1)(b) se nadomesti z naslednjim:

„(b)

se šteje, da nalogi za prenos likvidnosti z namenskega denarnega računa za TIPS na PM račun, pozitivni odgovori na odpoklic in nalogi za prenos likvidnosti z namenskega denarnega računa za TIPS na tehnični račun podsistema v TIPS vstopijo v sistem TARGET2-[vstaviti sklic na CB/državo] in so nepreklicni v trenutku, ko se obremeni zadevni namenski denarni račun za TIPS. Šteje se, da nalogi za prenos likvidnosti s tehničnega računa podsistema v TIPS na namenski denarni račun za TIPS vstopijo v sistem TARGET2-[vstaviti sklic na CB/državo] in so nepreklicni v trenutku, ko se obremeni zadevni tehnični račun podsistema v TIPS.“;

| 14. | člen 30(1) se nadomesti z naslednjim:

  „1.   Za imetnike namenskih denarnih računov za TIPS šteje, da so seznanjeni z vsemi svojimi obveznostmi, ki izhajajo iz predpisov o varstvu podatkov, ter morajo te obveznosti izpolnjevati in biti sposobni njihovo izpolnjevanje dokazati ustreznim pristojnim organom. Šteje, da so seznanjeni z vsemi svojimi obveznostmi, ki izhajajo iz predpisov o preprečevanju pranja denarja in financiranja terorizma, dejavnostih, nevarnih z vidika širjenja jedrskega orožja, in razvoju izstrelitvenih sistemov jedrskega orožja, zlasti glede izvajanja ustreznih ukrepov glede kakršnih koli plačil, knjiženih v breme ali v dobro njihovih namenskih denarnih računov za TIPS, ter morajo te obveznosti izpolnjevati. Imetniki namenskih denarnih računov za TIPS morajo zagotoviti, da so seznanjeni s politiko izbranega ponudnika omrežnih storitev, preden vstopijo v pogodbeno razmerje z navedenim ponudnikom omrežnih storitev.“; |
| --- | --- |

14.

člen 30(1) se nadomesti z naslednjim:

„1.   Za imetnike namenskih denarnih računov za TIPS šteje, da so seznanjeni z vsemi svojimi obveznostmi, ki izhajajo iz predpisov o varstvu podatkov, ter morajo te obveznosti izpolnjevati in biti sposobni njihovo izpolnjevanje dokazati ustreznim pristojnim organom. Šteje, da so seznanjeni z vsemi svojimi obveznostmi, ki izhajajo iz predpisov o preprečevanju pranja denarja in financiranja terorizma, dejavnostih, nevarnih z vidika širjenja jedrskega orožja, in razvoju izstrelitvenih sistemov jedrskega orožja, zlasti glede izvajanja ustreznih ukrepov glede kakršnih koli plačil, knjiženih v breme ali v dobro njihovih namenskih denarnih računov za TIPS, ter morajo te obveznosti izpolnjevati. Imetniki namenskih denarnih računov za TIPS morajo zagotoviti, da so seznanjeni s politiko izbranega ponudnika omrežnih storitev, preden vstopijo v pogodbeno razmerje z navedenim ponudnikom omrežnih storitev.“;

| 15. | vstavi se naslednji člen 35a:

  „Člen 35a
  Prehodna določba
  Ko začne delovati sistem TARGET in sistem TARGET2 preneha delovati, imetniki namenskih denarnih računov za TIPS postanejo imetniki namenskih denarnih računov za TIPS v sistemu TARGET.“; |
| --- | --- |

15.

vstavi se naslednji člen 35a:

„Člen 35a

Prehodna določba

Ko začne delovati sistem TARGET in sistem TARGET2 preneha delovati, imetniki namenskih denarnih računov za TIPS postanejo imetniki namenskih denarnih računov za TIPS v sistemu TARGET.“;

| 16. | v Dodatku I se tabela v odstavku 2 nadomesti z naslednjim:






  „Vrsta sporočila | Ime sporočila |
| --- | --- | --- |
| Pacs.002 | FIToFIPayment Status Report |
| Pacs.004 | PaymentReturn |
| Pacs.008 | FIToFICustomerCreditTransfer |
| Pacs.028 | FIToFIPaymentStatusRequest |
| camt.003 | GetAccount |
| camt.004 | ReturnAccount |
| camt.005 | GetTransaction |
| camt.006 | ReturnTransaction |
| camt.011 | ModifyLimit |
| camt.019 | ReturnBusinessDayInformation |
| camt.025 | Receipt |
| camt.029 | ResolutionOfInvestigation |
| camt.050 | LiquidityCreditTransfer |
| camt.052 | BankToCustomerAccountReport |
| camt.053 | BankToCustomerStatement |
| camt.054 | BankToCustomerDebitCreditNotification |
| camt.056 | FIToFIPaymentCancellationRequest |
| acmt.010 | AccountRequestAcknowledgement |
| acmt.011 | AccountRequestRejection |
| acmt.015 | AccountExcludedMandateMaintenanceRequest |
| reda.016 | PartyStatusAdviceV01 |
| reda.022 | PartyModificationRequestV01“ |

16.

v Dodatku I se tabela v odstavku 2 nadomesti z naslednjim:

„Vrsta sporočila

Ime sporočila

Pacs.002

FIToFIPayment Status Report

Pacs.004

PaymentReturn

Pacs.008

FIToFICustomerCreditTransfer

Pacs.028

FIToFIPaymentStatusRequest

camt.003

GetAccount

camt.004

ReturnAccount

camt.005

GetTransaction

camt.006

ReturnTransaction

camt.011

ModifyLimit

camt.019

ReturnBusinessDayInformation

camt.025

Receipt

camt.029

ResolutionOfInvestigation

camt.050

LiquidityCreditTransfer

camt.052

BankToCustomerAccountReport

camt.053

BankToCustomerStatement

camt.054

BankToCustomerDebitCreditNotification

camt.056

FIToFIPaymentCancellationRequest

acmt.010

AccountRequestAcknowledgement

acmt.011

AccountRequestRejection

acmt.015

AccountExcludedMandateMaintenanceRequest

reda.016

PartyStatusAdviceV01

reda.022

PartyModificationRequestV01“

| 17. | v Dodatku I se odstavek 6(1)(b) nadomesti z naslednjim:






  „(b) | Način od uporabnika do aplikacije (U2A)
  Način U2A omogoča neposredno komunikacijo med imetnikom namenskega denarnega računa za TIPS in modulom TIPS GUI. Informacije so prikazane v brskalniku, ki teče na osebnem računalniku. Za dostop v načinu U2A mora informacijska infrastruktura podpirati piškotke. Nadaljnje podrobnosti so opisane v Priročniku za uporabnike TIPS.“; |
| --- | --- | --- |

17.

v Dodatku I se odstavek 6(1)(b) nadomesti z naslednjim:

„(b)

Način od uporabnika do aplikacije (U2A)

Način U2A omogoča neposredno komunikacijo med imetnikom namenskega denarnega računa za TIPS in modulom TIPS GUI. Informacije so prikazane v brskalniku, ki teče na osebnem računalniku. Za dostop v načinu U2A mora informacijska infrastruktura podpirati piškotke. Nadaljnje podrobnosti so opisane v Priročniku za uporabnike TIPS.“;

| 18. | v Dodatku IV se odstavek 2 črta; |
| --- | --- |

18.

v Dodatku IV se odstavek 2 črta;

| 19. | Dodatek V se črta. |
| --- | --- |

19.

Dodatek V se črta.

---

(*1)  Uredba Sveta (ES) št. 2531/98 z dne 23. novembra 1998 o uporabi obveznih rezerv Evropske centralne banke (UL L 318, 27.11.1998, str. 1).

*1

(*2)  Uredba Evropske centralne banke (EU) 2021/378 z dne 22. januarja 2021 o uporabi zahtev glede obveznih rezerv (ECB/2021/1) (UL L 73, 3.3.2021, str. 1).

*2

(*3)  Sklep Evropske centralne banke (EU) 2019/1743 z dne 15. oktobra 2019 o obrestovanju imetij presežnih rezerv in nekaterih vlog (ECB/2019/31) (UL L 267, 21.10.2019, str. 12).“;“

*3

---

PRILOGA IV

Priloga IV k Smernici ECB/2012/27 se spremeni:

| 1. | odstavek 14(14)(d) se nadomesti z naslednjim:






  „(d) | nalogi SWIFT z uporabo sporočil MT 103 se ne smejo predložiti.“; |
| --- | --- | --- |

1.

odstavek 14(14)(d) se nadomesti z naslednjim:

„(d)

nalogi SWIFT z uporabo sporočil MT 103 se ne smejo predložiti.“;

| 2. | v odstavku 18(1)(b) se prva vrstica tabele nadomesti z naslednjim:









  „Razpon | Od (mio. EUR/delovni dan) | Do (mio. EUR/delovni dan) | Letno nadomestilo (EUR) | Mesečno nadomestilo (EUR)“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2.

v odstavku 18(1)(b) se prva vrstica tabele nadomesti z naslednjim:

„Razpon

Od (mio. EUR/delovni dan)

Do (mio. EUR/delovni dan)

Letno nadomestilo (EUR)

Mesečno nadomestilo (EUR)“

| 3. | v odstavku 18(1)(d) se zadnji pododstavek črta. |
| --- | --- |

3.

v odstavku 18(1)(d) se zadnji pododstavek črta.

---

PRILOGA V

Vstavi se naslednja Priloga IVa k Smernici ECB/2012/27:

„PRILOGA IVa

STORITEV TIPS ZA PODSISTEME, KI PORAVNAVAJO TAKOJŠNJA PLAČILA

1.   Opredelitev pojmov

V tej prilogi in poleg opredelitev pojmov iz člena 1 Priloge IIb:

| (1) | ‚centralna banka podsistema (ASCB)‘ (ancillary system central bank – ASCB) pomeni CB Eurosistema, s katero ima zadevni podsistem, ki poravnava takojšnja plačila v svojih poslovnih knjigah, dvostranski dogovor o poravnavi takojšnjih plačil podsistema; |
| --- | --- |

(1)

‚centralna banka podsistema (ASCB)‘ (ancillary system central bank – ASCB) pomeni CB Eurosistema, s katero ima zadevni podsistem, ki poravnava takojšnja plačila v svojih poslovnih knjigah, dvostranski dogovor o poravnavi takojšnjih plačil podsistema;

| (2) | ‚osnovni bruto obseg‘ (underlying gross volume) pomeni število takojšnjih plačil, ki se poravnajo v poslovnih knjigah podsistema in jih omogočajo sredstva na tehničnem računu podsistema v TIPS. Ne vključuje takojšnjih plačil na namenske denarne račune za TIPS ali z njih niti takojšnjih plačil na druge tehnične račune podsistema v TIPS ali z njih; |
| --- | --- |

(2)

‚osnovni bruto obseg‘ (underlying gross volume) pomeni število takojšnjih plačil, ki se poravnajo v poslovnih knjigah podsistema in jih omogočajo sredstva na tehničnem računu podsistema v TIPS. Ne vključuje takojšnjih plačil na namenske denarne račune za TIPS ali z njih niti takojšnjih plačil na druge tehnične račune podsistema v TIPS ali z njih;

| (3) | ‚agent‘ (instructing party) pomeni subjekt, ki ga je kot takega določil podsistem ter ki lahko pošilja plačilne naloge na platformo TIPS in/ali prejema plačilne naloge s platforme TIPS v imenu tega podsistema ali njegovega naslovljivega subjekta. |
| --- | --- |

(3)

‚agent‘ (instructing party) pomeni subjekt, ki ga je kot takega določil podsistem ter ki lahko pošilja plačilne naloge na platformo TIPS in/ali prejema plačilne naloge s platforme TIPS v imenu tega podsistema ali njegovega naslovljivega subjekta.

2.   Vstop plačilnih nalogov v sistem in njihova nepreklicnost

Uporaba člena 20 Priloge IIb v zvezi s trenutkom vstopa nalogov za takojšnje plačilo, pozitivnih odgovorov na odpoklic ter nalogov za prenos likvidnosti z namenskega denarnega računa za TIPS na tehnični račun podsistema v TIPS in nalogov za prenos likvidnosti s tehničnega računa podsistema v TIPS na namenski denarni račun za TIPS v zadevno komponento sistema TARGET2 ne vpliva na nobena pravila podsistemov, ki določajo trenutek vstopa v podsistem in/ali nepreklicnosti nalogov za prenos, predloženih takemu podsistemu, pred trenutkom vstopa zadevnega plačilnega naloga v zadevno komponento sistema TARGET2.

3.   Računi za podporo poravnave takojšnjih plačil v poslovnih knjigah podsistemov

| (1) | Za podporo poravnave takojšnjih plačil, povezanih s podsistemi, v TIPS se odpre en tehnični račun podsistema v TIPS. |
| --- | --- |

(1)

Za podporo poravnave takojšnjih plačil, povezanih s podsistemi, v TIPS se odpre en tehnični račun podsistema v TIPS.

| (2) | Tehnični račun podsistema v TIPS se identificira z enolično številko računa, sestavljeno iz največ 34 znakov, ki se sestavi, kakor je določeno v tabeli: | Ime | Oblika | Vsebina |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Del A | vrsta računa | natančno 1 znak | ‚A‘ za tehnični račun podsistema |
| oznaka države centralne banke | natančno 2 znaka | oznaka države po standardu ISO 3166-1 |
| oznaka valute | natančno 3 znaki | EUR |
| Del B | imetnik računa | natančno 11 znakov | BIC |
| Del C | podrazvrstitev računa | do 17 znakov | prosto besedilo (alfanumerično), ki ga vnese imetnik računa |

(2)

Tehnični račun podsistema v TIPS se identificira z enolično številko računa, sestavljeno iz največ 34 znakov, ki se sestavi, kakor je določeno v tabeli:

Ime

Oblika

Vsebina

Del A

vrsta računa

natančno 1 znak

‚A‘ za tehnični račun podsistema

oznaka države centralne banke

natančno 2 znaka

oznaka države po standardu ISO 3166-1

oznaka valute

natančno 3 znaki

EUR

Del B

imetnik računa

natančno 11 znakov

BIC

Del C

podrazvrstitev računa

do 17 znakov

prosto besedilo (alfanumerično), ki ga vnese imetnik računa

| (3) | Tehnični računi podsistema v TIPS imajo lahko čez dan samo ničelno ali pozitivno stanje in lahko ohranijo pozitivno stanje čez noč. Za stanje na računu čez noč veljajo enaka pravila obrestovanja, kot se uporabljajo za jamstvene sklade po členu 11 te smernice. |
| --- | --- |

(3)

Tehnični računi podsistema v TIPS imajo lahko čez dan samo ničelno ali pozitivno stanje in lahko ohranijo pozitivno stanje čez noč. Za stanje na računu čez noč veljajo enaka pravila obrestovanja, kot se uporabljajo za jamstvene sklade po členu 11 te smernice.

4.   Postopek poravnave

| (1) | Podsistem uporabi tehnični račun podsistema v TIPS, da zbere potrebno likvidnost, ki so jo njegovi klirinški člani dali na stran za financiranje svojih pozicij. |
| --- | --- |

(1)

Podsistem uporabi tehnični račun podsistema v TIPS, da zbere potrebno likvidnost, ki so jo njegovi klirinški člani dali na stran za financiranje svojih pozicij.

| (2) | Podsistem se na zahtevo obvesti o odobritvah in obremenitvah njegovega tehničnega računa podsistema v TIPS. |
| --- | --- |

(2)

Podsistem se na zahtevo obvesti o odobritvah in obremenitvah njegovega tehničnega računa podsistema v TIPS.

| (3) | Podsistem lahko pošlje naloge za takojšnje plačilo in pozitivne odgovore na odpoklic kateremu koli imetniku namenskega denarnega računa za TIPS ali podsistemu za TIPS. Podsistem prejme in obdela naloge za takojšnje plačilo, odpoklice in pozitivne odgovore na odpoklic, ki jih predloži kateri koli imetnik namenskega denarnega računa za TIPS ali podsistem za TIPS. |
| --- | --- |

(3)

Podsistem lahko pošlje naloge za takojšnje plačilo in pozitivne odgovore na odpoklic kateremu koli imetniku namenskega denarnega računa za TIPS ali podsistemu za TIPS. Podsistem prejme in obdela naloge za takojšnje plačilo, odpoklice in pozitivne odgovore na odpoklic, ki jih predloži kateri koli imetnik namenskega denarnega računa za TIPS ali podsistem za TIPS.

5.   Uporabniški vmesnik

| (1) | Imetnik tehničnega računa podsistema v TIPS dostopa do platforme TIPS v načinu A2A in se lahko poveže tudi v načinu U2A, neposredno ali prek enega ali več agentov. |
| --- | --- |

(1)

Imetnik tehničnega računa podsistema v TIPS dostopa do platforme TIPS v načinu A2A in se lahko poveže tudi v načinu U2A, neposredno ali prek enega ali več agentov.

| (2) | Dostop do platforme TIPS imetnikom tehničnih računov podsistema v TIPS omogoča, da:






  (a) | dostopajo do informacij v zvezi s svojimi računi in upravljajo likvidnostne limite; |
| --- | --- | --- |

(2)

Dostop do platforme TIPS imetnikom tehničnih računov podsistema v TIPS omogoča, da:

(a)

dostopajo do informacij v zvezi s svojimi računi in upravljajo likvidnostne limite;

| (b) | sprožijo naloge za prenos likvidnosti s tehničnega računa podsistema v TIPS na namenski denarni račun za TIPS ter |
| --- | --- |

(b)

sprožijo naloge za prenos likvidnosti s tehničnega računa podsistema v TIPS na namenski denarni račun za TIPS ter

| (c) | upravljajo nekatere statične podatke. |
| --- | --- |

(c)

upravljajo nekatere statične podatke.

6.   Seznam nadomestil in izdajanje računov

| (1) | Za podsistem v TIPS velja oboje naslednje:






  (a) | nadomestilo za transakcijo, ki se izračuna na isti podlagi kot v seznamu, ki je vzpostavljen za imetnike namenskih denarnih računov za TIPS v Dodatku IV k Prilogi IIb; |
| --- | --- | --- |

(1)

Za podsistem v TIPS velja oboje naslednje:

(a)

nadomestilo za transakcijo, ki se izračuna na isti podlagi kot v seznamu, ki je vzpostavljen za imetnike namenskih denarnih računov za TIPS v Dodatku IV k Prilogi IIb;

| (b) | nadomestilo, ki temelji na osnovnem bruto obsegu takojšnjih plačil, ki se poravnajo na platformi podsistema in jih omogočajo predhodno financirane pozicije na tehničnem računu podsistema v TIPS. Nadomestilo znaša 0,0005 EUR za posamezno takojšnje plačilo. |
| --- | --- |

(b)

nadomestilo, ki temelji na osnovnem bruto obsegu takojšnjih plačil, ki se poravnajo na platformi podsistema in jih omogočajo predhodno financirane pozicije na tehničnem računu podsistema v TIPS. Nadomestilo znaša 0,0005 EUR za posamezno takojšnje plačilo.

| (2) | ASCB vsak mesec izračuna osnovni bruto obseg takojšnjih plačil podsistema na podlagi osnovnega bruto obsega v prejšnjem mesecu, ki se zaokroži navzdol na najbližjih deset tisoč in o katerem poroča podsistem najpozneje do tretjega delovnega dne v tekočem mesecu. Izračunani bruto obseg se uporabi za izračun nadomestila v tekočem mesecu. |
| --- | --- |

(2)

ASCB vsak mesec izračuna osnovni bruto obseg takojšnjih plačil podsistema na podlagi osnovnega bruto obsega v prejšnjem mesecu, ki se zaokroži navzdol na najbližjih deset tisoč in o katerem poroča podsistem najpozneje do tretjega delovnega dne v tekočem mesecu. Izračunani bruto obseg se uporabi za izračun nadomestila v tekočem mesecu.

| (3) | Vsak podsistem prejme od svoje ASCB račun za prejšnji mesec na podlagi nadomestil, navedenih v točki 1 tega odstavka, najpozneje deveti delovni dan v tekočem mesecu. Plačila je treba nakazati najpozneje 14. delovni dan meseca, v katerem se izda račun, na račun, ki ga določi ASCB, ali knjižiti v breme računa, ki ga določi podsistem. |
| --- | --- |

(3)

Vsak podsistem prejme od svoje ASCB račun za prejšnji mesec na podlagi nadomestil, navedenih v točki 1 tega odstavka, najpozneje deveti delovni dan v tekočem mesecu. Plačila je treba nakazati najpozneje 14. delovni dan meseca, v katerem se izda račun, na račun, ki ga določi ASCB, ali knjižiti v breme računa, ki ga določi podsistem.

| (4) | Za namene seznamov nadomestil in izdajanja računov v skladu s to prilogo:






  (a) | se podsistem, ki je bil določen kot sistem po Direktivi 98/26/ES, obravnava kot ločen podsistem, ne glede na to, da ga upravlja pravni subjekt, ki upravlja še drug podsistem; |
| --- | --- | --- |

(4)

Za namene seznamov nadomestil in izdajanja računov v skladu s to prilogo:

(a)

se podsistem, ki je bil določen kot sistem po Direktivi 98/26/ES, obravnava kot ločen podsistem, ne glede na to, da ga upravlja pravni subjekt, ki upravlja še drug podsistem;

| (b) | se podsistem, ki ni bil določen kot sistem po Direktivi 98/26/ES, obravnava kot ločen podsistem, če izpolnjuje naslednja merila:






  (i) | gre za formalno ureditev v obliki pogodbe ali zakonodajnega instrumenta; |
| --- | --- | --- |

(b)

se podsistem, ki ni bil določen kot sistem po Direktivi 98/26/ES, obravnava kot ločen podsistem, če izpolnjuje naslednja merila:

(i)

gre za formalno ureditev v obliki pogodbe ali zakonodajnega instrumenta;

| (ii) | ima več kot enega [člana] [udeleženca] [razen upravljavca tega sistema]; |
| --- | --- |

(ii)

ima več kot enega [člana] [udeleženca] [razen upravljavca tega sistema];

| (iii) | vzpostavljen je z namenom kliringa, izravnave in/ali poravnave plačil in/ali vrednostnih papirjev med udeleženci ter |
| --- | --- |

(iii)

vzpostavljen je z namenom kliringa, izravnave in/ali poravnave plačil in/ali vrednostnih papirjev med udeleženci ter

| (iv) | uporablja skupna pravila in standardizirane ureditve za kliring, izravnavo in poravnavo plačil in vrednostnih papirjev med udeleženci. |
| --- | --- |

(iv)

uporablja skupna pravila in standardizirane ureditve za kliring, izravnavo in poravnavo plačil in vrednostnih papirjev med udeleženci.

| (5) | Za namene izdajanja računov v skladu s tem členom za obdobje od 1. decembra 2021 do 28. februarja 2022 so nadomestila enaka povprečju skupnih nadomestil na računih za september, oktober in november 2021. |
| --- | --- |

(5)

Za namene izdajanja računov v skladu s tem členom za obdobje od 1. decembra 2021 do 28. februarja 2022 so nadomestila enaka povprečju skupnih nadomestil na računih za september, oktober in november 2021.

---

PRILOGA VI

K Prilogi II k Smernici ECB/2012/27 se doda naslednji Dodatek VIII:

„Dodatek VIII

Zahteve glede upravljanja informacijske varnosti in upravljanja neprekinjenega poslovanja

Upravljanje informacijske varnosti

Te zahteve se uporabljajo za vsakega udeleženca, razen če udeleženec dokaže, da zanj posamezna zahteva ne pride v poštev. Udeleženec bi moral pri ugotavljanju obsega uporabe teh zahtev v svoji infrastrukturi identificirati elemente, ki so del verige plačilnih transakcij. Natančneje, veriga plačilnih transakcij se začne na vstopni točki, tj. pri sistemu, ki je vključen v ustvarjanje transakcij (npr. delovne postaje, aplikacije za stranke udeleženca in zaledne aplikacije, vmesna programska oprema), in se konča pri sistemu, ki je odgovoren za pošiljanje sporočila na SWIFT (npr. SWIFT VPN Box) ali internet (slednje velja za internetni dostop).

Zahteva 1.1: Politika informacijske varnosti

Vodstvo določi jasno usmeritev politike v skladu s poslovnimi cilji ter izkaže podporo in zavezanost informacijski varnosti z izdajo, odobritvijo in vzdrževanjem politike informacijske varnosti, katere cilj je upravljanje informacijske varnosti in kibernetske odpornosti v celotni organizaciji v smislu prepoznavanja, ocenjevanja in obravnavanja tveganj za informacijsko varnost in kibernetsko odpornost. Politika mora vsebovati vsaj naslednje razdelke: cilji, področje uporabe (vključno s področji, kot so organizacija, človeški viri, upravljanje sredstev itd.), načela in porazdelitev odgovornosti.

Zahteva 1.2: Notranja organizacija

Za izvajanje politike informacijske varnosti v organizaciji se vzpostavi okvir za informacijsko varnost. Vodstvo usklajuje in pregleduje vzpostavitev okvira za informacijsko varnost, da zagotovi izvajanje politike informacijske varnosti (v skladu z zahtevo 1.1) v celotni organizaciji, vključno s tem, da se za to namenijo zadostna sredstva in opredeli odgovornost za varnost.

Zahteva 1.3: Zunanje osebe

Varnost informacij organizacije in njene opreme za obdelavo informacij se zaradi sodelovanja z zunanjimi osebami ali uporabe produktov/storitev, ki jih zagotavljajo, ali odvisnosti od teh oseb ali produktov/storitev ne sme zmanjšati. Vsak dostop zunanjih oseb do opreme organizacije za obdelavo informacij mora biti nadzorovan. Kadar morajo zunanje osebe ali produkti/storitve zunanjih oseb dostopati do opreme organizacije za obdelavo informacij, se izvede ocena tveganja, da se ugotovijo posledice za varnost in določijo zahteve glede kontrol. O kontrolah se je treba dogovoriti in jih opredeliti v sporazumu z vsako ustrezno zunanjo osebo.

Zahteva 1.4: Upravljanje sredstev

Vsa informacijska sredstva, poslovni procesi in osnovni informacijski sistemi – na primer operacijski sistemi, infrastrukture, poslovne aplikacije, standardni produkti, storitve in aplikacije, ki so jih razvili uporabniki – v okviru verige plačilnih transakcij morajo biti evidentirani in imeti imenovanega lastnika. Opredeliti je treba odgovornost za vzdrževanje in delovanje ustreznih kontrol v poslovnih procesih in povezanih komponent informacijske tehnologije za varovanje informacijskih sredstev. Opomba: lastnik lahko po potrebi prenese pooblastilo za izvajanje posameznih kontrol, ostane pa odgovoren za ustrezno zaščito sredstev.

Zahteva 1.5: Razvrstitev informacijskih sredstev

Informacijska sredstva se razvrstijo glede na njihovo kritičnost za nemoteno izvajanje storitve s strani udeleženca. V razvrstitvi se navedejo potreba, prednostni vrstni red in stopnja potrebne zaščite pri obravnavi informacijskega sredstva v ustreznih poslovnih procesih ter upoštevajo osnovne komponente informacijske tehnologije. Sistem za razvrščanje informacijskih sredstev, ki ga odobri vodstvo, se uporablja za opredelitev ustreznega sklopa zaščitnih kontrol v celotnem življenjskem ciklu informacijskih sredstev (vključno z odstranitvijo in uničenjem informacijskih sredstev) in za obveščanje o potrebi po posebnih ukrepih za ravnanje z njimi.

Zahteva 1.6: Varnost na področju človeških virov

Pred zaposlitvijo se v opisih ustreznih delovnih mest in v pogojih za zaposlitev opredeli odgovornost za varnost. Vse kandidate za zaposlitev, pogodbene izvajalce in zunanje uporabnike je treba ustrezno preveriti, še posebej za občutljive delovne naloge. Zaposleni, pogodbeni izvajalci in zunanji uporabniki opreme za obdelavo informacij morajo podpisati sporazum o svoji vlogi in odgovornosti v zvezi z varnostjo. Za zaposlene, pogodbene izvajalce in zunanje uporabnike se zagotovi ustrezna raven ozaveščenosti ter izobraževanje in usposabljanje o varnostnih postopkih in pravilni uporabi opreme za obdelavo informacij, da se čim bolj zmanjšajo morebitna varnostna tveganja. Za zaposlene se vzpostavi uradni disciplinski postopek za obravnavanje varnostnih kršitev. Opredeliti je treba odgovornost za zagotovitev urejenega odhoda zaposlenega, pogodbenega izvajalca ali zunanjega uporabnika iz organizacije ali njegove premestitve znotraj organizacije ter za izvedbo vračila vse opreme in odvzema vseh pravic dostopa.

Zahteva 1.7: Fizična varnost in varnost okolja

Oprema za obdelavo kritičnih ali občutljivih informacij mora biti v varnih prostorih znotraj opredeljenega varnostnega območja z ustreznimi varnostnimi ovirami in kontrolo vstopa. Biti mora fizično zaščitena pred nepooblaščenim dostopom, poškodbami in posegi. Dostop je treba odobriti samo posameznikom, ki izpolnjujejo zahtevo 1.6. Določiti je treba postopke in standarde za zaščito fizičnih nosilcev podatkov, ki vsebujejo informacijska sredstva, med prenosom.

Opremo je treba zaščititi pred fizičnimi nevarnostmi in nevarnostmi iz okolja. Potrebna je zaščita opreme (tudi tiste, ki se uporablja zunaj lokacije) in zaščita pred odstranitvijo premoženja, da se zmanjša tveganje za nepooblaščeni dostop do informacij in zagotovi varovanje pred izgubo ali poškodbo opreme ali informacij. Za zaščito pred fizičnimi nevarnostmi in varovanje podporne opreme, na primer infrastrukture za električno napajanje in kabelske infrastrukture, so lahko potrebni posebni ukrepi.

Zahteva 1.8: Upravljanje operativnega poslovanja

Določiti je treba odgovornost in postopke za upravljanje in delovanje opreme za obdelavo informacij, ki morajo zajemati vse osnovne sisteme od začetka do konca verige plačilnih transakcij.

Pri operativnih postopkih, vključno s tehničnim upravljanjem informacijskih sistemov, se po potrebi uvede ločitev nalog, da se zmanjša tveganje malomarne ali namerne zlorabe sistema. Kadar ločitve nalog ni mogoče uvesti zaradi dokumentiranih objektivnih razlogov, se po uradni analizi tveganja uvedejo izravnalne kontrole. Vzpostavijo se kontrole za preprečevanje in odkrivanje vnosa zlonamerne kode v sisteme v verigi plačilnih transakcij. Vzpostavijo se tudi kontrole (vključno z ozaveščenostjo uporabnikov) za preprečevanje, odkrivanje in odstranjevanje zlonamernih kod. Uporabljajo se samo mobilne kode iz zanesljivih virov (npr. podpisane komponente Microsoft COM in javanski programčki). Konfiguracijo brskalnika (npr. uporaba razširitev in vtičnikov) je treba dosledno nadzorovati.

Vodstvo mora uvesti politiko varnostnega kopiranja in obnovitve podatkov; ta politika obnovitve mora zajemati načrt postopka obnovitve, ki se redno preskuša najmanj enkrat na leto.

Spremljati je treba sisteme, ki so kritični za varnost plačil, in evidentirati dogodke, ki so relevantni za informacijsko varnost. Za zagotovitev prepoznavanja težav v informacijskem sistemu se uporabljajo operativni dnevniški zapisi. Operativni dnevniški zapisi se redno pregledujejo na podlagi vzorca glede na kritičnost operacij. Uporablja se spremljanje sistema, in sicer za preverjanje učinkovitosti kritičnih kontrol za varnost plačil in skladnosti z modelom politike dostopa.

Izmenjava informacij med organizacijami mora temeljiti na uradni politiki o izmenjavi, se izvajati v skladu s sporazumi o izmenjavi med udeleženimi stranmi in biti skladna z ustrezno zakonodajo. Komponente programske opreme tretje osebe, ki se uporabljajo za izmenjavo informacij s sistemom TARGET2 (na primer programska oprema, prejeta od ponudnika storitev (Service Bureau) v scenariju 2 iz oddelka o obsegu v dokumentu o ureditvi samocertifikacije v sistemu TARGET2), se morajo uporabljati v skladu z uradnim sporazumom s tretjo osebo.

Zahteva 1.9: Nadzor dostopa

Dostop do informacijskih sredstev mora biti upravičen na podlagi poslovnih potreb (potreba po seznanitvi (1)) in v skladu z vzpostavljenim okvirom korporativnih politik (vključno s politiko informacijske varnosti). Opredeliti je treba jasna pravila za nadzor dostopa na podlagi načela najmanjšega privilegija (2), ki natančno upoštevajo potrebe ustreznih poslovnih in informacijskih procesov. Kjer je to potrebno (npr. za upravljanje varnostnega kopiranja), mora biti nadzor logičnega dostopa skladen z nadzorom fizičnega dostopa, razen če so vzpostavljene ustrezne izravnalne kontrole (npr. šifriranje, anonimizacija osebnih podatkov).

Vzpostaviti je treba uradne in dokumentirane postopke za nadzor dodeljevanja pravic dostopa do informacijskih sistemov in storitev, ki spadajo v okvir verige plačilnih transakcij. Postopki morajo zajemati celoten življenjski cikel dostopa uporabnikov, od začetne registracije novih uporabnikov do končnega preklica registracije uporabnikov, ki dostopa ne potrebujejo več.

Kjer je primerno, je treba posebno pozornost nameniti dodeljevanju tistih pravic dostopa, ki so tako kritične, da bi njihova zloraba lahko resno negativno vplivala na poslovanje udeleženca (npr. pravice dostopa, ki omogočajo administracijo sistema, preskok sistemskih kontrol, neposreden dostop do poslovnih podatkov).

Vzpostavijo se ustrezne kontrole za prepoznavanje, preverjanje pristnosti in pooblaščanje uporabnikov na določenih točkah v omrežju organizacije, npr. za lokalni in oddaljeni dostop do sistemov v verigi plačilnih transakcij. Osebni računi se zaradi zagotovitve prevzemanja odgovornosti ne smejo deliti.

V zvezi z gesli se določijo pravila in ta pravila izvršujejo s posebnimi kontrolami, s čimer se zagotovi, da gesel ni mogoče enostavno uganiti, npr. pravila o zapletenosti in časovno omejeni veljavnosti. Vzpostavi se protokol za varno obnovitev in/ali ponastavitev gesel.

Oblikuje in izvaja se politika o uporabi kriptografskih kontrol za zaščito zaupnosti, pristnosti in celovitosti informacij. Vzpostavi se politika upravljanja ključev za podporo uporabi kriptografskih kontrol.

Vzpostavi se politika za ogledovanje zaupnih informacij na zaslonu ali v tiskani obliki (npr. politika praznega zaslona in prazne mize), da se zmanjša tveganje nepooblaščenega dostopa.

Pri delu na daljavo se upoštevajo tveganja v zvezi z delom v nezaščitenem okolju ter zagotovijo ustrezne tehnične in organizacijske kontrole.

Zahteva 1.10: Nakup, razvoj in vzdrževanje informacijskih sistemov

Pred razvojem in/ali uvajanjem informacijskih sistemov je treba opredeliti varnostne zahteve in se o njih dogovoriti.

Zaradi zagotovitve pravilne obdelave je treba v aplikacije, vključno s tistimi, ki jih razvijejo uporabniki, vgraditi ustrezne kontrole. Te kontrole vključujejo validiranje vhodnih podatkov, notranje obdelave in izhodnih podatkov. Za sisteme, ki obdelujejo ali vplivajo na občutljive, dragocene ali kritične informacije, so lahko potrebne dodatne kontrole. Take kontrole se določijo na podlagi varnostnih zahtev in ocene tveganja v skladu z vzpostavljenimi politikami (npr. politika informacijske varnosti, politika kriptografskih kontrol).

Pred sprejetjem in uporabo novih sistemov se določijo, dokumentirajo in preskusijo njihove operativne zahteve. Kar zadeva varnost omrežja, je treba izvajati ustrezne kontrole, vključno s segmentacijo in varnim upravljanjem, in sicer glede na kritičnost tokov podatkov in stopnjo tveganja omrežnih območij v organizaciji. Vzpostaviti je treba posebne kontrole za zaščito občutljivih informacij, ki se prenašajo prek javnih omrežij.

Dostop do sistemskih datotek in programske izvorne kode se nadzoruje, projekti na področju informacijske tehnologije in podporne dejavnosti pa se izvajajo na varen način. Preprečiti je treba izpostavljenost občutljivih podatkov v preskusnih okoljih. Projektna in podporna okolja se strogo nadzorujejo. Uvajanje sprememb v produkcijo se strogo nadzoruje. Izvede se ocena tveganja večjih sprememb, ki se bodo uvedle v produkcijo.

Izvajati je treba tudi redno preskušanje varnosti sistemov v produkciji v skladu z vnaprej določenim načrtom, ki temelji na rezultatih ocene tveganja, preskušanje varnosti pa vključuje vsaj ocene ranljivosti. Ocenijo se vse pomanjkljivosti, ugotovljene med preskušanjem varnosti, ter pripravijo in pravočasno izvedejo akcijski načrti za odpravo ugotovljenih vrzeli.

Zahteva 1.11: Informacijska varnost v razmerju z dobavitelji (3)

Zaradi zagotavljanja zaščite notranjih informacijskih sistemov udeleženca, ki so dostopni dobaviteljem, je treba dokumentirati zahteve glede informacijske varnosti za zmanjšanje tveganj, povezanih z dobaviteljevim dostopom, in se o njih uradno dogovoriti z dobaviteljem.

Zahteva 1.12: Upravljanje incidentov v zvezi z informacijsko varnostjo in izboljšave

Zaradi zagotavljanja doslednosti in učinkovitosti pri upravljanju incidentov v zvezi z informacijsko varnostjo, vključno s komunikacijo o varnostnih dogodkih in pomanjkljivostih, se določijo in preskusijo vloge, pristojnosti in postopki na poslovni in tehnični ravni, da se zagotovi hitra, učinkovita, urejena in varna obnovitev po incidentih v zvezi z informacijsko varnostjo, tudi pri scenarijih v zvezi s kibernetskim vzrokom (npr. prevara s strani zunanjega napadalca ali notranjega storilca). Osebje, vključeno v te postopke, je treba ustrezno usposobiti.

Zahteva 1.13: Pregled tehnične skladnosti

Notranji informacijski sistemi udeleženca (npr. zaledni sistemi, notranja omrežja in povezljivost z zunanjimi omrežji) se redno ocenjujejo z vidika skladnosti z vzpostavljenim okvirom politik organizacije (npr. politika informacijske varnosti, politika kriptografskih kontrol).

Zahteva 1.14: Virtualizacija

Gostujoči virtualni računalniki morajo biti skladni z vsemi varnostnimi kontrolami, ki so določene za fizično strojno opremo in sisteme (npr. utrjevanje, beleženje). Kontrole v zvezi s hipervizorji morajo vključevati: utrjevanje hipervizorja in gostiteljskega operacijskega sistema, redne popravke, strogo ločevanje različnih okolij (npr. produkcijskega in razvojnega). Centralizirano upravljanje, beleženje in spremljanje ter upravljanje pravic dostopa, zlasti za račune z visokimi privilegiji, se izvaja na podlagi ocene tveganja. Gostujoči virtualni računalniki, ki jih upravlja isti hipervizor, morajo imeti podoben profil tveganja.

Zahteva 1.15: Računalništvo v oblaku

Uporaba javnih in/ali hibridnih rešitev v oblaku v verigi plačilnih transakcij mora temeljiti na uradni oceni tveganja, pri kateri se upoštevajo tehnične kontrole in pogodbene določbe v zvezi z rešitvijo v oblaku.

Če se uporabljajo hibridne rešitve v oblaku, se razume, da je stopnja kritičnosti celotnega sistema enaka najvišji stopnji kritičnosti katerega od povezanih sistemov. Vse lokalne komponente hibridnih rešitev je treba ločiti od drugih sistemov na lokaciji.

Upravljanje neprekinjenega poslovanja (velja samo za kritične udeležence)

Zahteve v nadaljevanju (2.1 do 2.6) se nanašajo na upravljanje neprekinjenega poslovanja. Vsak udeleženec sistema TARGET2, ki ga Eurosistem razvrsti kot kritičnega za nemoteno delovanje sistema TARGET2, mora imeti vzpostavljeno strategijo neprekinjenega poslovanja, ki vsebuje naslednje elemente.

| Zahteva 2.1 | : | Pripraviti je treba načrte neprekinjenega poslovanja in vzpostavljeni so postopki za njihovo vzdrževanje. |
| --- | --- | --- |
| Zahteva 2.2 | : | Na voljo mora biti rezervna operativna lokacija. |
| Zahteva 2.3 | : | Profil tveganja rezervne lokacije se mora razlikovati od profila tveganja primarne lokacije, da se prepreči, da bi isti dogodek hkrati prizadel obe lokaciji. Rezervna lokacija bi morala biti na primer priklopljena na drugo električno omrežje in centralno telekomunikacijsko omrežje kot primarna poslovna lokacija. |
| Zahteva 2.4 | : | Ob večjih motnjah delovanja, zaradi katerih bi bila primarna lokacija nedostopna in/ali kritično osebje nedosegljivo, mora biti kritični udeleženec zmožen nadaljevati z normalnim poslovanjem z rezervne lokacije, kjer mora biti omogočeno, da se delovni dan ustrezno zaključi in začne naslednji delovni dan ali dnevi. |
| Zahteva 2.5 | : | Vzpostavljeni morajo biti postopki, na podlagi katerih se v razumnem času po prvotni motnji storitve in sorazmerno s kritičnostjo motenega poslovanja zagotovi nadaljevanje obdelave transakcij z rezervne lokacije. |
| Zahteva 2.6 | : | Sposobnost premagovanja motenj delovanja je treba preskusiti vsaj enkrat na leto, kritično osebje pa ustrezno usposobiti. Med posameznimi preskusi ne sme preteči več kot eno leto. |

Zahteva 2.1

:

Pripraviti je treba načrte neprekinjenega poslovanja in vzpostavljeni so postopki za njihovo vzdrževanje.

Zahteva 2.2

:

Na voljo mora biti rezervna operativna lokacija.

Zahteva 2.3

:

Profil tveganja rezervne lokacije se mora razlikovati od profila tveganja primarne lokacije, da se prepreči, da bi isti dogodek hkrati prizadel obe lokaciji. Rezervna lokacija bi morala biti na primer priklopljena na drugo električno omrežje in centralno telekomunikacijsko omrežje kot primarna poslovna lokacija.

Zahteva 2.4

:

Ob večjih motnjah delovanja, zaradi katerih bi bila primarna lokacija nedostopna in/ali kritično osebje nedosegljivo, mora biti kritični udeleženec zmožen nadaljevati z normalnim poslovanjem z rezervne lokacije, kjer mora biti omogočeno, da se delovni dan ustrezno zaključi in začne naslednji delovni dan ali dnevi.

Zahteva 2.5

:

Vzpostavljeni morajo biti postopki, na podlagi katerih se v razumnem času po prvotni motnji storitve in sorazmerno s kritičnostjo motenega poslovanja zagotovi nadaljevanje obdelave transakcij z rezervne lokacije.

Zahteva 2.6

:

Sposobnost premagovanja motenj delovanja je treba preskusiti vsaj enkrat na leto, kritično osebje pa ustrezno usposobiti. Med posameznimi preskusi ne sme preteči več kot eno leto.

---

(1)  Načelo potrebe po seznanitvi se nanaša na določitev sklopa informacij, do katerih mora posameznik dostopati zaradi opravljanja svojih nalog.

1

(2)  Načelo najmanjšega privilegija se nanaša na prilagoditev profila dostopa posameznika do informacijskega sistema tako, da ustreza njegovi vlogi v poslovnem procesu.

2

(3)  Dobavitelja bi bilo treba v obravnavanem okviru razumeti kot katero koli tretjo osebo (in njeno osebje), ki ima z institucijo sklenjeno pogodbo (sporazum) o zagotavljanju storitev, v skladu s sporazumom o storitvah pa ima tretja oseba (in njeno osebje) bodisi na daljavo bodisi na lokaciji dostop do informacij in/ali informacijskih sistemov institucije in/ali njene opreme za obdelavo informacij, ki sodijo na področje, zajeto v samocertifikaciji v sistemu TARGET2, ali so s tem področjem povezane.

3

---