# Úřední věstník L 398/2021

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 398 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 6411. listopadu 2021 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 398

České vydání

Právní předpisy

Ročník 6411. listopadu 2021

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/1947 ze dne 10. listopadu 2021, kterým se vymezuje zeměpisné území členských států pro účely nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/516 o harmonizaci hrubého národního důchodu v tržních cenách (nařízení o HND) a kterým se ruší rozhodnutí Komise 91/450/EHS, Euratom a nařízení Komise (ES) č. 109/2005 (
  1
  ) | 1 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/1948 ze dne 10. listopadu 2021 o nakládání s vratkami DPH osobám nepovinným k dani a osobám povinným k dani, pokud jde o činnosti osvobozené od daně, pro účely nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/516 o harmonizaci hrubého národního důchodu v tržních cenách (nařízení o HND) a o zrušení rozhodnutí Komise 1999/622/ES, Euratom a nařízení Komise (ES, Euratom) č. 116/2005 (
  1
  ) | 4 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/1949 ze dne 10. listopadu 2021 o zásadách pro odhad služeb obydlí pro účely nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/516 o harmonizaci hrubého národního důchodu v tržních cenách (nařízení o HND) a o zrušení rozhodnutí Komise 95/309/ES, Euratom a nařízení Komise (ES) č. 1722/2005 (
  1
  ) | 6 |
| | * | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2021/1950 ze dne 10. listopadu 2021, kterým se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/81/ES ohledně prahových hodnot pro zakázky na dodávky, na služby a na stavební práce (
  1
  ) | 19 |
| | * | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2021/1951 ze dne 10. listopadu 2021, kterým se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/23/EU ohledně finančních limitů pro koncese (
  1
  ) | 21 |
| | * | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2021/1952 ze dne 10. listopadu 2021, kterým se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU ohledně finančních limitů pro veřejné zakázky na dodávky, na služby a na stavební práce a pro soutěže o návrh (
  1
  ) | 23 |
| | * | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2021/1953 ze dne 10. listopadu 2021, kterým se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/25/EU ohledně finančních limitů pro zakázky na dodávky, na služby a na stavební práce a pro soutěže o návrh (
  1
  ) | 25 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Rozhodnutí Rady (EU) 2021/1954 ze dne 9. listopadu 2021 o jmenování jedné členky Evropského hospodářského a sociálního výboru, navržené Belgickým královstvím | 27 |
| | * | Rozhodnutí Rady (EU) 2021/1955 ze dne 9. listopadu 2021 o jmenování jednoho člena Výboru regionů, navrženého Rakouskou republikou | 28 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/1947 ze dne 10. listopadu 2021, kterým se vymezuje zeměpisné území členských států pro účely nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/516 o harmonizaci hrubého národního důchodu v tržních cenách (nařízení o HND) a kterým se ruší rozhodnutí Komise 91/450/EHS, Euratom a nařízení Komise (ES) č. 109/2005 (
  1
  )

1

1

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/1948 ze dne 10. listopadu 2021 o nakládání s vratkami DPH osobám nepovinným k dani a osobám povinným k dani, pokud jde o činnosti osvobozené od daně, pro účely nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/516 o harmonizaci hrubého národního důchodu v tržních cenách (nařízení o HND) a o zrušení rozhodnutí Komise 1999/622/ES, Euratom a nařízení Komise (ES, Euratom) č. 116/2005 (
  1
  )

1

4

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/1949 ze dne 10. listopadu 2021 o zásadách pro odhad služeb obydlí pro účely nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/516 o harmonizaci hrubého národního důchodu v tržních cenách (nařízení o HND) a o zrušení rozhodnutí Komise 95/309/ES, Euratom a nařízení Komise (ES) č. 1722/2005 (
  1
  )

1

6

*

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2021/1950 ze dne 10. listopadu 2021, kterým se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/81/ES ohledně prahových hodnot pro zakázky na dodávky, na služby a na stavební práce (
  1
  )

1

19

*

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2021/1951 ze dne 10. listopadu 2021, kterým se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/23/EU ohledně finančních limitů pro koncese (
  1
  )

1

21

*

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2021/1952 ze dne 10. listopadu 2021, kterým se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU ohledně finančních limitů pro veřejné zakázky na dodávky, na služby a na stavební práce a pro soutěže o návrh (
  1
  )

1

23

*

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2021/1953 ze dne 10. listopadu 2021, kterým se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/25/EU ohledně finančních limitů pro zakázky na dodávky, na služby a na stavební práce a pro soutěže o návrh (
  1
  )

1

25

ROZHODNUTÍ

*

Rozhodnutí Rady (EU) 2021/1954 ze dne 9. listopadu 2021 o jmenování jedné členky Evropského hospodářského a sociálního výboru, navržené Belgickým královstvím

27

*

Rozhodnutí Rady (EU) 2021/1955 ze dne 9. listopadu 2021 o jmenování jednoho člena Výboru regionů, navrženého Rakouskou republikou

28

| | | Opravy |
| --- | --- | --- |
| | * | Oprava nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/2144 ze dne 27. listopadu 2019 o požadavcích pro schvalování typu motorových vozidel a jejich přípojných vozidel a systémů, konstrukčních částí a samostatných technických celků určených pro tato vozidla z hlediska obecné bezpečnosti a ochrany cestujících ve vozidle a zranitelných účastníků silničního provozu, o změně nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/858 a o zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 78/2009, (ES) č. 79/2009 a (ES) č. 661/2009 a nařízení Komise (ES) č. 631/2009, (EU) č. 406/2010, (EU) č. 672/2010, (EU) č. 1003/2010, (EU) č. 1005/2010, (EU) č. 1008/2010, (EU) č. 1009/2010, (EU) č. 19/2011, (EU) č. 109/2011, (EU) č. 458/2011, (EU) č. 65/2012, (EU) č. 130/2012, (EU) č. 347/2012, (EU) č. 351/2012, (EU) č. 1230/2012 a (EU) 2015/166 ( Úř. věst. L 325, 16.12.2019 ) | 29 |
| | * | Oprava nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/876 ze dne 20. května 2019, kterým se mění nařízení (EU) č. 575/2013, pokud jde o pákový poměr, ukazatel čistého stabilního financování, požadavky na kapitál a způsobilé závazky, úvěrové riziko protistrany, tržní riziko, expozice vůči ústředním protistranám, expozice vůči subjektům kolektivního investování, velké expozice, požadavky na podávání zpráv a zpřístupňování informací, a nařízení (EU) č. 648/2012 ( Úř. věst. L 150, 7.6.2019 ) | 32 |
| | * | Oprava prováděcího nařízení Komise (EU) 2021/955 ze dne 27. května 2021, kterým se stanoví prováděcí technické normy pro uplatňování nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1156, pokud jde o formuláře, šablony, postupy a technické podmínky pro zveřejňování a oznamování pravidel pro nabízení, poplatků a nákladů, a kterým se upřesňují informace sdělované za účelem vytvoření a vedení centrální databáze o přeshraničním nabízení alternativních investičních fondů a SKIPCP, jakož i formuláře, šablony a postupy pro sdělování těchto informací ( Úř. věst. L 211, 15.6.2021 ) | 49 |
| | * | Oprava nařízení Komise (EU) 2021/1372 ze dne 17. srpna 2021, kterým se mění příloha IV nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001, pokud jde o zákaz krmení nepřežvýkavých hospodářských zvířat jiných než kožešinových zvířat živočišnými bílkovinami ( Úř. věst. L 295, 18.8.2021 ) | 51 |

Opravy

*

Oprava nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/2144 ze dne 27. listopadu 2019 o požadavcích pro schvalování typu motorových vozidel a jejich přípojných vozidel a systémů, konstrukčních částí a samostatných technických celků určených pro tato vozidla z hlediska obecné bezpečnosti a ochrany cestujících ve vozidle a zranitelných účastníků silničního provozu, o změně nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/858 a o zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 78/2009, (ES) č. 79/2009 a (ES) č. 661/2009 a nařízení Komise (ES) č. 631/2009, (EU) č. 406/2010, (EU) č. 672/2010, (EU) č. 1003/2010, (EU) č. 1005/2010, (EU) č. 1008/2010, (EU) č. 1009/2010, (EU) č. 19/2011, (EU) č. 109/2011, (EU) č. 458/2011, (EU) č. 65/2012, (EU) č. 130/2012, (EU) č. 347/2012, (EU) č. 351/2012, (EU) č. 1230/2012 a (EU) 2015/166 ( Úř. věst. L 325, 16.12.2019 )

( Úř. věst. L 325, 16.12.2019 )

29

*

Oprava nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/876 ze dne 20. května 2019, kterým se mění nařízení (EU) č. 575/2013, pokud jde o pákový poměr, ukazatel čistého stabilního financování, požadavky na kapitál a způsobilé závazky, úvěrové riziko protistrany, tržní riziko, expozice vůči ústředním protistranám, expozice vůči subjektům kolektivního investování, velké expozice, požadavky na podávání zpráv a zpřístupňování informací, a nařízení (EU) č. 648/2012 ( Úř. věst. L 150, 7.6.2019 )

( Úř. věst. L 150, 7.6.2019 )

32

*

Oprava prováděcího nařízení Komise (EU) 2021/955 ze dne 27. května 2021, kterým se stanoví prováděcí technické normy pro uplatňování nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1156, pokud jde o formuláře, šablony, postupy a technické podmínky pro zveřejňování a oznamování pravidel pro nabízení, poplatků a nákladů, a kterým se upřesňují informace sdělované za účelem vytvoření a vedení centrální databáze o přeshraničním nabízení alternativních investičních fondů a SKIPCP, jakož i formuláře, šablony a postupy pro sdělování těchto informací ( Úř. věst. L 211, 15.6.2021 )

( Úř. věst. L 211, 15.6.2021 )

49

*

Oprava nařízení Komise (EU) 2021/1372 ze dne 17. srpna 2021, kterým se mění příloha IV nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001, pokud jde o zákaz krmení nepřežvýkavých hospodářských zvířat jiných než kožešinových zvířat živočišnými bílkovinami ( Úř. věst. L 295, 18.8.2021 )

( Úř. věst. L 295, 18.8.2021 )

51

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 11.11.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 398/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 398/1

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2021/1947

ze dne 10. listopadu 2021,

kterým se vymezuje zeměpisné území členských států pro účely nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/516 o harmonizaci hrubého národního důchodu v tržních cenách (nařízení o HND) a kterým se ruší rozhodnutí Komise 91/450/EHS, Euratom a nařízení Komise (ES) č. 109/2005

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/516 ze dne 19. března 2019 o harmonizaci hrubého národního důchodu v tržních cenách a o zrušení směrnice Rady 89/130/EHS, Euratom a nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1287/2003 (nařízení o HND) (1), a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Vymezení zeměpisného území je jedním z prvků definovaných v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/2147 (2) o seznamu prvků, jež mají zajistit spolehlivost, úplnost a srovnatelnost údajů o hrubém národním důchodu v tržních cenách (dále jen „HND“), kterými je třeba se v každém cyklu ověřování zabývat. |
| --- | --- |

(1)

Vymezení zeměpisného území je jedním z prvků definovaných v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/2147 (2) o seznamu prvků, jež mají zajistit spolehlivost, úplnost a srovnatelnost údajů o hrubém národním důchodu v tržních cenách (dále jen „HND“), kterými je třeba se v každém cyklu ověřování zabývat.

| (2) | Aby byly údaje o HND spolehlivé, úplné a srovnatelné, je třeba vyjasnit vymezení zeměpisného území. |
| --- | --- |

(2)

Aby byly údaje o HND spolehlivé, úplné a srovnatelné, je třeba vyjasnit vymezení zeměpisného území.

| (3) | Souhrnné ukazatele HND a jejich složky by měly být srovnatelné mezi členskými státy a měly by být v souladu s příslušnými definicemi a účetními pravidly evropského systému účtů 2010 (dále jen „ESA 2010“) (3). |
| --- | --- |

(3)

Souhrnné ukazatele HND a jejich složky by měly být srovnatelné mezi členskými státy a měly by být v souladu s příslušnými definicemi a účetními pravidly evropského systému účtů 2010 (dále jen „ESA 2010“) (3).

| (4) | Rozhodnutí Komise 91/450/EHS, Euratom (4) a nařízení Komise (ES) č. 109/2005 (5) by proto měly být zrušeny. |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutí Komise 91/450/EHS, Euratom (4) a nařízení Komise (ES) č. 109/2005 (5) by proto měly být zrušeny.

| (5) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro Evropský statistický systém, uvedeného v článku 8 nařízení (EU) 2019/516, |
| --- | --- |

(5)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro Evropský statistický systém, uvedeného v článku 8 nařízení (EU) 2019/516,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Pro účely nařízení (EU) 2019/516 má výraz „ekonomické území“ obsah podle bodů 2.05 a 2.06 kapitoly 2 přílohy A nařízení (EU) č. 549/2013, přičemž výrazem „zeměpisné území“ používaným v uvedených odstavcích se rozumí území členských států uvedená na seznamu v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Rozhodnutí 91/450/EHS, Euratom a nařízení (ES) č. 109/2005 se zrušují.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 10. listopadu 2021.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 91, 29.3.2019, s. 19.

1

(2)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/2147 ze dne 8. října 2020, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/516 vymezením seznamu prvků, kterými je třeba se v každém cyklu ověřování zabývat (Úř. věst. L 428, 18.12.2020, s. 9).

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 549/2013 ze dne 21. května 2013 o Evropském systému národních a regionálních účtů v Evropské unii (Úř. věst. L 174, 26.6.2013, s. 1).

3

(4)  Rozhodnutí Komise 91/450/EHS, Euratom ze dne 26. července 1991, kterým se vymezuje ekonomické území členských států pro účely článku 1 směrnice Rady 89/130/EHS, Euratom o harmonizaci výpočtu hrubého národního produktu v tržních cenách (Úř. věst. L 240, 29.8.1991, s. 36).

4

(5)  Nařízení Komise (ES) č. 109/2005 ze dne 24. ledna 2005 o definici ekonomického území členských států pro účely nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1287/2003 o harmonizaci hrubého národního důchodu v tržních cenách (Úř. věst. L 21, 25.1.2005, s. 3).

5

---

PŘÍLOHA

Území členských států:

| — | území Belgického království, |
| --- | --- |

—

území Belgického království,

| — | území Bulharské republiky, |
| --- | --- |

—

území Bulharské republiky,

| — | území České republiky, |
| --- | --- |

—

území České republiky,

| — | území Dánského království, s výjimkou Faerských ostrovů a Grónska, |
| --- | --- |

—

území Dánského království, s výjimkou Faerských ostrovů a Grónska,

| — | území Spolkové republiky Německo, |
| --- | --- |

—

území Spolkové republiky Německo,

| — | území Estonské republiky, |
| --- | --- |

—

území Estonské republiky,

| — | území Irska, |
| --- | --- |

—

území Irska,

| — | území Řecké republiky, |
| --- | --- |

—

území Řecké republiky,

| — | území Španělského království, |
| --- | --- |

—

území Španělského království,

| — | území Francouzské republiky, s výjimkou zámořských zemí a území, nad nimiž vykonává svrchovanost, jak jsou vymezeny v příloze II Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

území Francouzské republiky, s výjimkou zámořských zemí a území, nad nimiž vykonává svrchovanost, jak jsou vymezeny v příloze II Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | území Chorvatské republiky, |
| --- | --- |

—

území Chorvatské republiky,

| — | území Italské republiky, |
| --- | --- |

—

území Italské republiky,

| — | území Kyperské republiky, |
| --- | --- |

—

území Kyperské republiky,

| — | území Lotyšské republiky, |
| --- | --- |

—

území Lotyšské republiky,

| — | území Litevské republiky, |
| --- | --- |

—

území Litevské republiky,

| — | území Lucemburského velkovévodství, |
| --- | --- |

—

území Lucemburského velkovévodství,

| — | území Maďarska, |
| --- | --- |

—

území Maďarska,

| — | území Republiky Malta, |
| --- | --- |

—

území Republiky Malta,

| — | území Nizozemského království, s výjimkou zámořských zemí a území, nad nimiž vykonává svrchovanost, jak jsou vymezeny v příloze II Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

území Nizozemského království, s výjimkou zámořských zemí a území, nad nimiž vykonává svrchovanost, jak jsou vymezeny v příloze II Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | území Rakouské republiky, |
| --- | --- |

—

území Rakouské republiky,

| — | území Polské republiky, |
| --- | --- |

—

území Polské republiky,

| — | území Portugalské republiky, |
| --- | --- |

—

území Portugalské republiky,

| — | území Rumunska, |
| --- | --- |

—

území Rumunska,

| — | území Republiky Slovinsko, |
| --- | --- |

—

území Republiky Slovinsko,

| — | území Slovenské republiky, |
| --- | --- |

—

území Slovenské republiky,

| — | území Finské republiky, |
| --- | --- |

—

území Finské republiky,

| — | území Švédského království. |
| --- | --- |

—

území Švédského království.

---

| 11.11.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 398/4 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 398/4

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2021/1948

ze dne 10. listopadu 2021

o nakládání s vratkami DPH osobám nepovinným k dani a osobám povinným k dani, pokud jde o činnosti osvobozené od daně, pro účely nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/516 o harmonizaci hrubého národního důchodu v tržních cenách (nařízení o HND) a o zrušení rozhodnutí Komise 1999/622/ES, Euratom a nařízení Komise (ES, Euratom) č. 116/2005

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/516 ze dne 19. března 2019 o harmonizaci hrubého národního důchodu v tržních cenách a o zrušení směrnice Rady 89/130/EHS, Euratom a nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1287/2003 (nařízení o HND) (1), a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nakládání s vratkami DPH je jedním z prvků definovaných v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/2147 (2) o seznamu prvků, jež mají zajistit spolehlivost, úplnost a srovnatelnost údajů o hrubém národním důchodu v tržních cenách (dále jen „HND“), kterými je třeba se v každém cyklu ověřování zabývat. |
| --- | --- |

(1)

Nakládání s vratkami DPH je jedním z prvků definovaných v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/2147 (2) o seznamu prvků, jež mají zajistit spolehlivost, úplnost a srovnatelnost údajů o hrubém národním důchodu v tržních cenách (dále jen „HND“), kterými je třeba se v každém cyklu ověřování zabývat.

| (2) | Aby byly údaje o HND spolehlivé, úplné a srovnatelné, je třeba vyjasnit definici nakládání s vratkami DPH osobám nepovinným k dani a osobám povinným k dani, pokud jde o činnosti osvobozené od daně. |
| --- | --- |

(2)

Aby byly údaje o HND spolehlivé, úplné a srovnatelné, je třeba vyjasnit definici nakládání s vratkami DPH osobám nepovinným k dani a osobám povinným k dani, pokud jde o činnosti osvobozené od daně.

| (3) | Souhrnné ukazatele HND a jejich složky by měly být srovnatelné mezi členskými státy a měly by být v souladu s příslušnými definicemi a účetními pravidly evropského systému účtů 2010 (dále jen „ESA 2010“) (3). |
| --- | --- |

(3)

Souhrnné ukazatele HND a jejich složky by měly být srovnatelné mezi členskými státy a měly by být v souladu s příslušnými definicemi a účetními pravidly evropského systému účtů 2010 (dále jen „ESA 2010“) (3).

| (4) | Rozhodnutí Komise 1999/622/ES, Euratom (4) a nařízení Komise (ES, Euratom) č. 116/2005 (5) by proto měly být zrušeny. |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutí Komise 1999/622/ES, Euratom (4) a nařízení Komise (ES, Euratom) č. 116/2005 (5) by proto měly být zrušeny.

| (5) | Směrnice Rady 2006/112/ES (6) používá pojmy „osoba povinná k dani“, „osoba nepovinná k dani“ a „činnosti osvobozené od daně“, které by měly být rovněž použity pro účely tohoto aktu. |
| --- | --- |

(5)

Směrnice Rady 2006/112/ES (6) používá pojmy „osoba povinná k dani“, „osoba nepovinná k dani“ a „činnosti osvobozené od daně“, které by měly být rovněž použity pro účely tohoto aktu.

| (6) | ESA 2010 výslovně neupravuje nakládání s vratkami DPH osobám nepovinným k dani a osobám povinným k dani, pokud jde o činnosti osvobozené od daně. |
| --- | --- |

(6)

ESA 2010 výslovně neupravuje nakládání s vratkami DPH osobám nepovinným k dani a osobám povinným k dani, pokud jde o činnosti osvobozené od daně.

| (7) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro Evropský statistický systém, uvedeného v článku 8 nařízení (EU) 2019/516, |
| --- | --- |

(7)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro Evropský statistický systém, uvedeného v článku 8 nařízení (EU) 2019/516,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Při sestavování souhrnných ukazatelů národních účtů pro účely nařízení (EU) 2019/516 se s vratkami DPH připadajícími na nákupy vracenými osobám nepovinným k dani nebo osobám povinným k dani, pokud jde o činnosti osvobozené od daně, nakládá v rámci ESA 2010 jako s ostatními běžnými transfery (D.7) nebo kapitálovými transfery (D.9), a nikoli jako s odpočitatelnou DPH.

2.   Pro účely odstavce 1 má výraz „osoba povinná k dani“ obsah vymezený články 9 až 13 směrnice 2006/112/ES a výrazem „činnosti osvobozené od daně“ se rozumí činnosti uvedené v článcích 132 až 137 uvedené směrnice.

Článek 2

Rozhodnutí 1999/622/ES, Euratom a nařízení (ES, Euratom) č. 116/2005 se zrušují.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 10. listopadu 2021.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 91, 29.3.2019, s. 19.

1

(2)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/2147 ze dne 8. října 2020, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/516 vymezením seznamu prvků, kterými je třeba se v každém cyklu ověřování zabývat (Úř. věst. L 428, 18.12.2020, s. 9).

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 549/2013 ze dne 21. května 2013 o Evropském systému národních a regionálních účtů v Evropské unii (Úř. věst. L 174, 26.6.2013, s. 1).

3

(4)  Rozhodnutí Komise 1999/622/ES, Euratom ze dne 8. září 1999 o nakládání s vratkami DPH subjektům nepovinným k dani a subjektům povinným k dani, pokud jde o činnosti osvobozené od daně, pro účely provádění směrnice Rady 89/130/EHS, Euratom o harmonizaci výpočtu hrubého národního produktu v tržních cenách (Úř. věst. L 245, 17.9.1999, s. 51).

4

(5)  Nařízení Komise (ES, Euratom) č. 116/2005 ze dne 26. ledna 2005 o nakládání s vratkami DPH osobám nepovinným k dani a osobám povinným k dani, pokud jde o činnosti osvobozené od daně, pro účely nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1287/2003 o harmonizaci hrubého národního důchodu v tržních cenách (Úř. věst. L 24, 27.1.2005, s. 6).

5

(6)  Směrnice Rady 2006/112/ES ze dne 28. listopadu 2006 o společném systému daně z přidané hodnoty (Úř. věst. L 347, 11.12.2006, s. 1).

6

---

| 11.11.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 398/6 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 398/6

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2021/1949

ze dne 10. listopadu 2021

o zásadách pro odhad služeb obydlí pro účely nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/516 o harmonizaci hrubého národního důchodu v tržních cenách (nařízení o HND) a o zrušení rozhodnutí Komise 95/309/ES, Euratom a nařízení Komise (ES) č. 1722/2005

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/516 ze dne 19. března 2019 o harmonizaci hrubého národního důchodu v tržních cenách a o zrušení směrnice Rady 89/130/EHS, Euratom a nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1287/2003 (nařízení o HND) (1), a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Zásady pro odhad služeb obydlí jsou jedním z prvků vymezených v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/2147 (2) o seznamu prvků, jež mají zajistit spolehlivost, úplnost a srovnatelnost údajů o hrubém národním důchodu v tržních cenách (dále jen „HND“), kterými je třeba se v každém cyklu ověřování zabývat. |
| --- | --- |

(1)

Zásady pro odhad služeb obydlí jsou jedním z prvků vymezených v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/2147 (2) o seznamu prvků, jež mají zajistit spolehlivost, úplnost a srovnatelnost údajů o hrubém národním důchodu v tržních cenách (dále jen „HND“), kterými je třeba se v každém cyklu ověřování zabývat.

| (2) | Aby byly údaje o HND spolehlivé, úplné a srovnatelné, je třeba vyjasnit zásady pro odhad služeb obydlí. |
| --- | --- |

(2)

Aby byly údaje o HND spolehlivé, úplné a srovnatelné, je třeba vyjasnit zásady pro odhad služeb obydlí.

| (3) | Souhrnné ukazatele HND a jejich složky by měly být srovnatelné mezi členskými státy a měly by být v souladu s příslušnými definicemi a účetními pravidly evropského systému účtů 2010 (dále jen „ESA 2010“) (3). |
| --- | --- |

(3)

Souhrnné ukazatele HND a jejich složky by měly být srovnatelné mezi členskými státy a měly by být v souladu s příslušnými definicemi a účetními pravidly evropského systému účtů 2010 (dále jen „ESA 2010“) (3).

| (4) | Rozhodnutí Komise 95/309/ES, Euratom (4) a nařízení Komise (ES) č. 1722/2005 (5) by proto měly být zrušeny. |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutí Komise 95/309/ES, Euratom (4) a nařízení Komise (ES) č. 1722/2005 (5) by proto měly být zrušeny.

| (5) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro Evropský statistický systém, uvedeného v článku 8 nařízení (EU) 2019/516, |
| --- | --- |

(5)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro Evropský statistický systém, uvedeného v článku 8 nařízení (EU) 2019/516,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Pro účely nařízení (EU) 2019/516 se pro odhad služeb obydlí použijí zásady stanovené v tomto nařízení.

Článek 2

1.   Pro výpočet produkce služeb obydlí použijí členské státy stratifikační metodu založenou na skutečném nájemném.

Pro odvození vhodných stratifikačních kritérií použijí členské státy tabelární analýzy nebo statistické metody.

2.   Pro výpočet imputovaného nájemného použijí členské státy skutečné nájemné, které se platí za právo používat nezařízené obydlí na základě smluv týkajících se obydlí v soukromém vlastnictví.

Mohou rovněž použít nájemné za zařízená obydlí, je-li sníženo tak, aby neobsahovalo platbu za používání nábytku.

Členské státy s malým sektorem soukromého nájemního bydlení mohou k rozšíření základu pro imputované nájemné výjimečně použít řádně navýšené nájemné ve veřejném sektoru.

Článek 3

Ve výjimečných a náležitě odůvodněných případech mohou členské státy použít jiné objektivní metody, jako je například metoda uživatelských nákladů.

Při výpočtu produkce obydlí obývaných jejich vlastníky není třeba odůvodňovat použití metody uživatelských nákladů, jsou-li splněny tyto podmínky:

| (a) | soukromě pronajímaná obydlí představují méně než 10 % bytového fondu, a |
| --- | --- |

(a)

soukromě pronajímaná obydlí představují méně než 10 % bytového fondu, a

| (b) | je-li splněno písmeno a) a podíl celkových pronajatých obydlí – za tržní i netržní nájemné – na celkovém bytovém fondu přesahuje 10 %, rozdíl mezi tržním a jiným placeným nájemným je více než trojnásobný. |
| --- | --- |

(b)

je-li splněno písmeno a) a podíl celkových pronajatých obydlí – za tržní i netržní nájemné – na celkovém bytovém fondu přesahuje 10 %, rozdíl mezi tržním a jiným placeným nájemným je více než trojnásobný.

Článek 4

Členské státy, které používají přístup podle základního roku, extrapolují údaj za daný základní rok použitím vhodných kvantitativních, cenových a kvalitativních ukazatelů.

Článek 5

U služeb obydlí uplatňují členské státy k odhadování produkce, mezispotřeby a transakcí s nerezidenty podrobné zásady uvedené v příloze.

Článek 6

Rozhodnutí 95/309/ES, Euratom a nařízení (ES) č. 1722/2005 se zrušují.

Článek 7

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 10. listopadu 2021.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 91, 29.3.2019, s. 19.

1

(2)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/2147 ze dne 8. října 2020, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/516 vymezením seznamu prvků, kterými je třeba se v každém cyklu ověřování zabývat (Úř. věst. L 428, 18.12.2020, s. 9).

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 549/2013 ze dne 21. května 2013 o Evropském systému národních a regionálních účtů v Evropské unii (Úř. věst. L 174, 26.6.2013, s. 1).

3

(4)  Rozhodnutí Komise 95/309/ES, Euratom ze dne 18. července 1995, kterým se upřesňují zásady pro odhadování služeb bydlení za účelem provádění článku 1 směrnice Rady 89/130/EHS, Euratom o harmonizaci výpočtu hrubého národního produktu v tržních cenách (Úř. věst. L 186, 5.8.1995, s. 59).

4

(5)  Nařízení Komise (ES) č. 1722/2005 ze dne 20. října 2005 o zásadách pro odhad služeb bydlení pro účely nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1287/2003 o harmonizaci hrubého národního důchodu v tržních cenách (Úř. věst. L 276, 21.10.2005, s. 5).

5

---

PŘÍLOHA

Zásady, které mají členské státy uplatňovat při odhadování produkce, mezispotřeby a transakcí s nerezidenty, pokud jde o služby obydlí

1.   RODUKCE SLUŽEB OBYDLÍ

1.1   ákladní metody

V národních účtech obvykle zahrnuje produkce služeb obydlí nejen služby vytvořené pronajatými obydlími, ale také služby spojené s obydlími obývanými jejich vlastníky. V otázce ocenění produkce služeb obydlí stanoví evropský systém účtů, zřízený nařízením (EU) č. 549/2013 (ESA 2010), v bodě 3.75 přílohy A, že „produkce služeb obydlí poskytovaných jimi jejich vlastníkům se oceňuje v odhadnuté výši nájemného (1), které by za stejné bydlení platil nájemník, přičemž se berou v úvahu faktory, jako je umístění, občanská vybavenost v okolí atd., jakož i velikost a kvalita samotného obydlí“. V zásadě je v souvislosti s obydlími obývanými jejich vlastníky k dispozici několik metod odhadu ceny služeb:

| — | stratifikační metoda založená na skutečném nájemném, v níž se spojují informace o bytovém fondu v členění do různých strat s informacemi o skutečném nájemném placeném v každém stratu, |
| --- | --- |

—

stratifikační metoda založená na skutečném nájemném, v níž se spojují informace o bytovém fondu v členění do různých strat s informacemi o skutečném nájemném placeném v každém stratu,

| — | metoda uživatelských nákladů, kdy se provádějí jednotlivé odhady mezispotřeby, spotřeby fixního kapitálu, jiných daní, od nichž jsou odečteny subvence na výrobu a čistý provozní přebytek. Produkce služeb obydlí je součtem těchto složek, |
| --- | --- |

—

metoda uživatelských nákladů, kdy se provádějí jednotlivé odhady mezispotřeby, spotřeby fixního kapitálu, jiných daní, od nichž jsou odečteny subvence na výrobu a čistý provozní přebytek. Produkce služeb obydlí je součtem těchto složek,

| — | metoda samoocenění, kdy jsou vlastníci obývající svá vlastní obydlí požádáni, aby odhadli potenciální nájemné ze své nemovitosti, |
| --- | --- |

—

metoda samoocenění, kdy jsou vlastníci obývající svá vlastní obydlí požádáni, aby odhadli potenciální nájemné ze své nemovitosti,

| — | metody administrativního ocenění, kdy potenciální nájemné určují třetí strany, např. vláda pro daňové účely. |
| --- | --- |

—

metody administrativního ocenění, kdy potenciální nájemné určují třetí strany, např. vláda pro daňové účely.

Upřednostňovanou metodou je stratifikační metoda založená na skutečném nájemném. Tuto metodu lze rovněž použít pro odhad hodnoty veškerého skutečného nájemného z výběrového souboru skutečného nájemného a pro odhad hodnoty služeb obydlí z obydlí pronajímaných bezplatně nebo za nízké nájemné (podrobnosti viz oddíl 1.4.1).

Metoda uživatelských nákladů by se měla používat pouze za určitých podmínek a pouze pro ta strata bytového fondu, kde skutečné nájemné chybí nebo je statisticky nespolehlivé.

Metoda samoocenění by se neměla používat z důvodu značně subjektivního vlivu na odhad, který vede k velmi nejistým výsledkům.

Metody administrativního ocenění, zejména týkají-li se daní, mohou poskytovat zkreslené výsledky. Pro některá strata však v některých případech mohou být dostupné výsledky objektivních metod ocenění. Takové výsledky je možné použít, pokud se dá prokázat objektivita dané metody a srovnatelnost výsledků.

Stratifikační metoda pracuje s informacemi o skutečném nájemném z pronajatých obydlí s cílem získat odhad hodnoty nájemného bytového fondu. Lze to vykládat jako postup přepočtu na základní soubor založený na násobku ceny a množství. Stratifikace bytového fondu je potřeba k tomu, aby se získal věrohodný odhad a náležitě se zohlednily relativní cenové rozdíly. Následně se použije průměrné skutečné nájemné za stratum na všechna obydlí v daném konkrétním stratu. Jestliže se informace získávají z výběrového šetření, týká se přepočet na základní soubor jak části pronajatých obydlí, tak všech obydlí obývaných jejich vlastníky. Podrobný postup při stanovování nájemného za stratum se obvykle provádí pro základní rok a poté se extrapoluje pro běžné roky.

Nájemné, které se v rámci stratifikační metody použije pro obydlí obývaná jejich vlastníky, je definováno jako soukromé tržní nájemné, které se platí za právo používat nezařízené obydlí. Ke stanovení imputovaného nájemného by se mělo použít nájemné z nezařízených obydlí ze všech smluv na soukromém trhu. Zahrnout by se mělo také nájemné na soukromém trhu, které je na nízké úrovni v důsledku regulace ze strany vlády.

Pokud je zdrojem informací nájemník, může být nutné zvýšit zjištěné nájemné o specifický nájemní příspěvek, který se vyplácí přímo pronajímateli. Pokud není výběrový soubor pro zjištěné nájemné podle výše uvedené definice dostatečně velký, je pro účely imputace možné použít zjištěné nájemné ze zařízených obydlí za předpokladu, že se takové nájemné upraví s ohledem na zařízení obydlí. Výjimečně je možné použít zvýšené nájemné z obydlí ve veřejném vlastnictví. Výjimečně je možné použít také zvýšené nájemné za obydlí ve veřejném vlastnictví. Nízké nájemné za obydlí pronajatá příbuzným nebo zaměstnancům by se používat nemělo (podrobnosti viz oddíly 1.2.3 a 1.4.1).

Stratifikační metodu lze také použít pro přepočet na základní soubor u všech pronajatých obydlí. Výše popsané průměrné nájemné pro imputaci nemusí být pro některé segmenty trhu s nájemním bydlením vhodné. Kupříkladu snížené nájemné ze zařízených obydlí nebo zvýšené nájemné z obydlí ve veřejném vlastnictví nemusí odpovídat skutečně pronajímaným obydlím. Zejména v případě skutečně pronajímaných obydlí, která jsou zařízena, jsou náklady na nábytek ve skutečnosti součástí nájemného a měly by být zahrnuty do výpočtů produkce. Tento problém mohou vyřešit samostatná strata pro skutečně pronajímaná zařízená obydlí či pro sociální bydlení společně s odpovídajícím průměrným nájemným.

V zásadě by nájemné nemělo zahrnovat poplatky za topení, vodu, elektřinu atd. V případech, kdy toto zdroje údajů neumožňují, je nutné zajistit provázanost mezi nájemným a mezispotřebou (podrobnosti viz oddíl 2).

Chybí-li pro některá strata obydlí obývaných jejich vlastníky reprezentativní údaje o skutečném nájemném, je možné ve většině případů použít metody extrapolace nebo regrese.

Alternativou ke standardní stratifikační metodě, která spočívá v extrapolaci průměrného nájemného za stratum, je použití hédonických regresních metod. Takové metody stručně řečeno používají údaje z výběrového souboru o pronajímaných obydlích, aby bylo možné stanovit cenu za každou charakteristiku obydlí (velikost, lokalitu, balkón atd.). Produkce se získá vynásobením každé charakteristiky (reprezentativního výběrového souboru) bytového fondu s hédonickou cenou této charakteristiky. Díky regresním metodám je možné zohlednit rozšířené množství proměnných a tyto metody mohou být účinné zejména v případech, kdy pro některá strata chybí údaje o zjištěném nájemném.

Pochopitelně se tím nevyřeší takové extrémní případy, kdy jsou veškerá obydlí obývaná vlastníky nebo kdy chybí rozvinutý trh s nájemním bydlením. V takových případech by se jako objektivní hodnocení měla použít metoda uživatelských nákladů. Metoda uživatelských nákladů by se měla použít pouze na obydlí obývaná jejich vlastníky.

Podrobnosti o metodě uživatelských nákladů

Metoda uživatelských nákladů by se měla použít pouze v případech, kdy není možné použít stratifikační metodu založenou na skutečném nájemném, jelikož trh s nájemním bydlením není reprezentativní.

Obvykle se za takový případ považuje situace, kdy jsou splněny obě tyto podmínky: 1) velikost (počet obydlí nebo metry čtvereční obydlí) soukromě pronajímaných obydlí představuje méně než 10 % celkové velikosti (počtu obydlí nebo čtverečních metrů obydlí) obydlí, a 2) je-li splněn bod 1) a podíl celkových pronajímaných obydlí – za tržní i netržní nájemné – na celkovém bytovém fondu přesahuje 10 %, rozdíl mezi tržním a jiným placeným nájemným je více než trojnásobný. I když však dojde ke splnění obou podmínek, členský stát se přesto může rozhodnout použít stratifikační metodu, pokud jsou výsledky dostatečně kvalitní. Nejsou-li podmínky splněny, měla by být použita stratifikační metoda, pokud nelze prokázat, že pro významné části bytového fondu není k dispozici žádné reprezentativní tržní nájemné a že metoda uživatelských nákladů přináší srovnatelnější výsledky. V odůvodněných případech lze metodu uživatelských nákladů použít pro celý bytový fond nebo jeho části. Při rozhodování o rozdělení bytového fondu na části, u nichž se používá metoda uživatelských nákladů nebo stratifikační metoda, by měly být rovněž zohledněny faktory, jako jsou datová omezení a situace v dané zemi.

V rámci metody uživatelských nákladů odpovídá produkce služeb obydlí součtu mezispotřeby, spotřeby fixního kapitálu, ostatních daní snížených o dotace na výrobu a čistého provozního přebytku. Pokud jde o obydlí obývaná jejich vlastníky, nezaznamenávají se náklady práce provedené vlastníky (2). Zkušenosti ukazují, že spotřeba fixního kapitálu a čistý provozní přebytek jsou dvě nejvýznamnější položky, z nichž každá představuje 30–40 % produkce.

Spotřeba fixního kapitálu by se měla vypočítat na základě metody trvalé inventarizace (PIM) nebo jiných uznávaných metod. Pro obytné budovy obývané vlastníky by měl být k dispozici samostatný odhad.

Čistý provozní přebytek by se měl vyčíslit použitím stálého skutečného ročního výnosu ve výši 2,5 % k čisté hodnotě bytového fondu obývaného jeho vlastníky za běžné ceny (reprodukční náklady). Skutečný výnos ve výši 2,5 % se použije k hodnotě bytového fondu za běžné ceny proto, že navýšení běžné hodnoty obydlí se již zohlednilo metodou trvalé inventarizace. Tentýž výnos by se měl použít k hodnotě pozemku za běžné ceny, na kterém se nachází obydlí obývaná jejich vlastníky.

Zjišťovat každoročně hodnotu pozemku za běžné ceny může být obtížné. Poměry hodnoty pozemku k hodnotě budov v různých stratech lze odvodit od analýzy skladby nákladů na nové domy a příslušné pozemky.

Zásada 1:

Pro výpočet produkce služeb obydlí použijí členské státy stratifikační metodu založenou na skutečném nájemném, a to buď přímou extrapolací, nebo prostřednictvím ekonometrické regrese. V případě obydlí obývaných jejich vlastníky to znamená použít skutečné nájemné z podobných pronajímaných obydlí. V odůvodněném a výjimečném případě, kdy údaje o skutečném nájemném chybějí nebo nejsou statisticky věrohodné, lze použít jiné objektivní metody, jako je například metoda uživatelských nákladů. Pro výpočet produkce obydlí obývaných jejich vlastníky metodou uživatelských nákladů se nevyžaduje žádné další zdůvodnění za předpokladu, že jsou splněny dvě podmínky: 1) soukromě pronajímaná obydlí představují méně než 10 % bytového fondu, a 2) je-li splněn bod 1) a podíl celkových pronajatých obydlí – za tržní i netržní nájemné – na celkovém bytovém fondu přesahuje 10 %, rozdíl mezi tržním a jiným placeným nájemným je více než trojnásobný.

1.2   tratifikace bytového fondu

1.2.1   aktory ovlivňující výši nájemného

První soubor proměnných určujících výši nájemného se týká charakteristik obydlí a budovy. Důležitá je především velikost obydlí jak z hlediska plochy, tak počtu pokojů. Čím větší obydlí, tím vyšší bude nájemné. Nájemné na metr čtvereční má však tendenci klesat s narůstající velikostí obydlí. Pro některé kategorie obydlí (např. byty v hlavních městech) však může mezi cenou za metr čtvereční a velikostí obydlí existovat vztah odpovídající křivce ve tvaru U. Dalším významným faktorem je vybavení bytu. Vybavení může zahrnovat takové proměnné, jako je přítomnost koupelny, balkonu/terasy, speciálních podlahových krytin či obložení stěn, krbu, ústředního topení, klimatizace, speciálního zasklení a jiných protihlukových nebo tepelně izolačních opatření; důležité je také uspořádání obydlí. Pokud jde o budovu, mohou mít určitý vliv některá zařízení jako například garáž, výtah, plavecký bazén, (střešní) zahrada nebo umístění obydlí v budově. Nájemné může také ovlivnit druh budovy (samostatně stojící dům, polovina dvojdomku, byt), architektura, stáří nebo počet obydlí v budově.

Druhý soubor proměnných se týká charakteristik životního prostředí. Známým faktorem je rozdíl v nájemném ze srovnatelných obydlí ve městě a ve vzdálené lokalitě. Ani faktory jako vzdálenost do hospodářského centra nebo tvar krajiny (rovinná či hornatá) nemusí být zanedbatelné. Na skutečné nájemné mají navíc vliv faktory týkající se okolí jako výhled, obklopující zeleň, dopravní obslužnost, obchody a školy nebo pověst a bezpečnost dané oblasti.

Další soubor proměnných lze charakterizovat jako sociálně-ekonomické faktory. Ve většině členských států je například nájemné ovlivněno nařízeními vládních institucí, která se týkají regulace nebo dotování nájemného. Nájemné může být dále ovlivněno stářím dohody o pronájmu, typem smlouvy (dočasná, trvalá), počtem osob v obydlí (počtem osob sdílejících obydlí), typem vlastnictví (státní, družstevní, soukromé, podnikové) nebo politikou, kterou pronajímatel v oblasti nájemného uplatňuje.

Je zřejmé, že nájemné může ovlivnit několik dalších proměnných. Sběr všech informací uvedených výše by si však mohl vyžádat nadměrně obsáhlé dotazníky. Pro účely stratifikace lze proto uvažovat o použití kapitálových hodnot. Odůvodnění použití kapitálové hodnoty obydlí spočívá v tom, že tato hodnota odráží všechny důležité charakteristiky obydlí. Kapitálovou hodnotu lze tudíž považovat za implicitní stratifikační faktor. Používání poměru kapitálové hodnoty ke skutečnému nájemnému lze pokládat za schůdnou metodu, zejména v členských státech, v nichž pronajímaná obydlí představují méně významnou část bytového fondu. Je-li tento poměr stálý, umožnila by tato metoda určit výši nájemného u těch obydlí, která se vyskytují pouze v sektoru obydlí obývaných jejich vlastníky. Kromě toho kapitálové hodnoty nevylučují používání „fyzických“ stratifikačních kritérií; lze je kombinovat. Za takové situace se předpokládá, že kapitálové hodnoty odrážejí chybějící „fyzická“ stratifikační kritéria. V každém případě se kapitálové hodnoty pro výpočet nájemného musí zakládat na objektivním hodnocení za poslední referenční rok.

V praxi se metoda stratifikace v jednotlivých členských státech liší, a to jak počtem strat, tak přesnými kritérii pro jejich vymezení. Na první pohled by to snad mohlo být důvodem k jistým obavám, ale je třeba zdůraznit, že určitá základní kritéria, jako velikost a (zeměpisná) poloha obydlí, se používají téměř všude. Vhodnost jiných charakteristických rysů bude navíc v jednotlivých členských státech různá a nejlepší možnost určit významná kritéria mají samotné členské státy.

Zásada 2:

Pro účely stratifikace použijí členské státy významné charakteristické rysy obydlí. Ty se mohou týkat charakteristik obydlí a budovy, charakteristik obydlí souvisejících s okolním prostředím nebo sociálně-ekonomických činitelů. Kromě toho jsou pro účely stratifikace přijatelné aktuální kapitálové hodnoty, jsou-li založeny na objektivním zhodnocení.

1.2.2   Výběr stratifikačních kritérií

Vzhledem k nejrůznějším charakteristikám, které ovlivňují nájemné za obydlí, je prvním úkolem prozkoumat ty proměnné, které mají významný vliv. Jeden ze způsobů, jak významné proměnné zjistit, je provést tabelární analýzu dostupných statistických informací. Pro získání objektivního odhadu by zřejmě bylo užitečné znát rozptyl nájemného v rámci strata. Vytvořil by se tak podnět pro případná zlepšení stratifikace volbou strat takovým způsobem, aby se rozptyl v rámci strata co nejvíce zmenšil. Doporučuje se tedy rozptyl za stratum počítat alespoň v případech, kdy stratifikace ovlivňuje výši skutečného i imputovaného nájemného.

Moderní statistické metody, jako je například (vícenásobná) regresní analýza, nabízejí propracovanější postup. Taková metoda umožňuje zhodnotit vliv jednotlivých proměnných, aby bylo možné přiřadit odchylky nájemného k určitým charakteristikám. Stručně řečeno vypovídací schopnost určité proměnné lze kvantifikovat pomocí korelačního koeficientu. Jejím vedlejším produktem je také seřazení charakteristik podle významu. To pomáhá stanovit případy, kdy by stratifikace měla být podrobnější. Kombinace nejdůležitějších proměnných za pomoci vícenásobných regresních metod ukazuje jejich celkovou vypovídací schopnost. Použití moderních statistických metod pro výběr důležitých proměnných se považuje za účinný způsob stratifikace bytového fondu. Kromě toho lze regresní analýzu použít přímo k odhadu nájemného, např. ve formě hédonických modelů. Tato metoda je rovněž užitečným nástrojem pro odhad průměrného nájemného pro strata, pro která neexistují v sektoru nájemního bydlení žádné odpovídající informace (prázdná strata).

Další výhodou výběru stratifikačních kritérií na základě moderní statistické metody je, že díky ní není nutné předepisovat všem členským státům jednotná kritéria. Pro získání srovnatelného výsledku postačí seřadit nejdůležitější kritéria v každém členském státě a stanovit požadovanou celkovou úroveň vypovídací schopnosti. Je zřejmé, že taková regresní analýza je výrazně závislá na dostupných statistických informacích. Avšak i za situace, kdy jsou statistické informace méně dostupné, by toto mohlo být podnětem pro budoucí zlepšení.

Vzhledem k tomu, že informace o jednotlivých proměnných ovlivňujících nájemné závisí především na rozvoji základních statistických údajů, může být v současné době použití moderních statistických metod omezené. Doporučuje se proto standardní metoda, tj. aby členské státy použily všechna významná kritéria odvozená z tabelárních analýz. Minimálním požadavkem pro stratifikaci bytového fondu je použít velikost, umístění a alespoň jeden další charakteristický rys obydlí výsledkem této stratifikace by mělo být alespoň 30 buněk. Rozdělení fondu musí být smysluplné a reprezentovat celý bytový fond. K určení důležité vypovídací proměnné (proměnných) pro výběr strat lze použít nějakou moderní statistickou metodu.

V praxi však členský stát může dát přednost použití méně proměnných nebo jiných proměnných, než předepisuje standardní metoda. To je přijatelné, pokud (vícenásobná) regresní analýza vykazuje přijatelnou úroveň vypovídací schopnosti. Pro zaručení srovnatelných výsledků se jako mezní hodnota doporučuje korelační koeficient alespoň 70 %. Tato mezní hodnota by byla přijatelná v kontextu velkého výběrového souboru, po vyloučení nulového a levného nájemného a také extrémních hodnot.

Zásada 3:

Pro odvození významných stratifikačních kritérií použijí členské státy tabelární analýzy nebo statistické metody. Minimálním požadavkem je použití velikosti, umístění a alespoň jednoho dalšího významného charakteristického rysu obydlí. Je třeba vytvořit alespoň 30 buněk a rozlišovat alespoň tři velikostní třídy a alespoň dva druhy umístění. Použití méně proměnných nebo jiných proměnných je přijatelné, jestliže se předem prokázalo, že (vícenásobný) korelační koeficient dosahuje 70 %.

1.2.3   Skutečné a imputované nájemné

Imputované nájemné se určuje na základě zjištěného skutečného nájemného. Pro účely imputace se nájemným rozumí cena, která se platí za právo používat nezařízené obydlí. Aby se splnily požadavky této definice, bude možná nutné zjištěné nájemné upravit.

Poplatky za topení, vodu, elektřinu atd. by se do nájemného neměly zahrnovat, i když v praxi bývá někdy obtížné je oddělit. V souladu s pravidly oceňování uvedenými v systému ESA 2010 by produkce služeb obydlí měla být v základních cenách.

Pokud jde o zjištěné nájemné, mohou hrát důležitou úlohu určité veřejné podpory. Například konkrétní domácnost jako spotřebitel má nárok na transfer od vládních institucí, např. příspěvek na bydlení, který se z administrativních důvodů vyplácí přímo majiteli. Údaj o zjištěném nájemném se pak může lišit podle toho, kdo je zdrojem informací. Je-li zdrojem informací nájemník, bude zřejmě nutné upravit zjištěné nájemné zpětným připočtením veškerých zvláštních příspěvků na nájemné.

Pro používání skutečného nájemného pro účely imputace je navíc nutné objasnit několik základních otázek, které mají vliv na harmonizaci údajů. První bod se týká otázky, zda by se pro imputaci měly používat údaje o veškerém skutečném nájemném, nebo jen údaje z nových smluv. Podle účelu lze předložit různé teoretické argumenty na podporu skutečného nájemného placeného na základě nových smluv, smluv uzavřených během roku výstavby nebo „průměrných“ smluv. Při uplatnění zmíněného obecného pravidla, tj. použití nájemného z podobných obydlí, je patrně nepřijatelné omezovat základ imputace na nájemné podle nových smluv. Vzhledem k tomu, že se pro sektor nájemního bydlení používá „průměrné“ nájemné, mělo by totéž platit pro obydlí obývaná jejich vlastníky. Jiné řešení by navíc při použití stratifikační metody pravděpodobně vedlo v mnoha členských státech k velkým potížím. Stručně lze uzavřít, že pro výpočet imputovaného nájemného by se mělo použít průměrné skutečné nájemné určené na základě všech smluv. Nájemné na soukromém trhu, jehož výše je v důsledku regulace se strany vlády nízká, by se tudíž při výpočtu průměrného nájemného mělo rovněž zahrnout.

Druhá otázka se týká problému, zda lze pro účely imputace použít nájemné z obydlí ve veřejném vlastnictví. Vzhledem k tomu, že obydlí obývaná jejich vlastníky jsou většinou v soukromém vlastnictví, mělo by se pro účely imputace používat v zásadě pouze skutečné nájemné ze soukromého sektoru. Není-li však pro vytvoření dostatečného základu pro imputaci k dispozici dostatek údajů o skutečném nájemném z obydlí v soukromém vlastnictví, lze výjimečně použít nájemné z obydlí ve veřejném vlastnictví za předpokladu, že je náležitě zvýšeno tak, aby nahrazovalo nájemné na soukromém trhu.

Další otázka se týká použití nájemného ze zařízených obydlí za účelem rozšíření základu pro imputované nájemné. Základem imputace hodnoty nájemného z obydlí obývaných jejich vlastníky je v zásadě nájemné z nezařízených obydlí. Proto nelze nájemné ze zařízených obydlí použít přímo. Aby se při imputaci nepoužily nesprávné hodnoty nájemného, je nutné z nájemného odečíst platby za užívání nábytku.

Zásada 4:

Pro účely imputace se nájemným rozumí nájemné, které se platí za právo používat nezařízené obydlí. Je-li zdrojem informací nájemník, může být proto nutné zjištěné nájemné upravit zpětným připočtením veškerých zvláštních příspěvků na nájemné, které se z administrativních důvodů vyplácí přímo pronajímateli. Pro výpočet imputovaného nájemného se používá skutečné nájemné ze všech smluv, které se týkají nezařízených obydlí v soukromém vlastnictví. V případě potřeby vyplývající ze statistických důvodů lze výjimečně použít nájemné z obydlí ve veřejném vlastnictví, a to za předpokladu, že je náležitě zvýšeno tak, aby nahrazovalo nájemné na soukromém trhu. Podobně lze do základu pro imputaci zahrnout nájemné ze zařízených obydlí, a to po odečtení rozdílu v nájemném mezi zařízenými a nezařízenými obydlími.

1.3   Zdroje pro odhad za základní rok a metody extrapolace

1.3.1   Bytový fond

Základním prvkem výpočtu podle metody stratifikace jsou informace o bytovém fondu. Ty slouží jako referenční základní soubor pro extrapolační postupy. Bytový fond obecně zahrnuje všechny budovy nebo jejich části, které se používají jako obydlí. Podrobnější informace jsou uvedeny v oddíle o zvláštních problémech. Mezi hlavní informační zdroje používané ke stanovení bytového fondu patří sčítání domů a bytů, správní registry budov nebo sčítání obyvatel. Údaj za základní rok se poté aktualizuje pro získání odhadu za běžný rok.

Pokud jde o bytový fond za základní rok, zdá se, že sčítání domů a bytů jsou nejúplnější a nejméně problematická, zejména pokud se provádějí společně se sčítáním obyvatel. Správní registry budov do značné míry závisejí na právních postupech, což může vést k nejistotě ohledně toho, zda jsou například přístavby, modernizace, přestavby a demolice náležitě zaznamenány. Použití informací poskytnutých domácnostmi při sčítání obyvatel jako základ pro bytový fond může způsobit problémy, protože výsledky sčítání mají tendenci podceňovat rekreační objekty, které nejsou v době sčítání obývány.

Zásada 5:

Pro sestavení bytového fondu za základní rok použijí členské státy jako výchozí základ sčítání domů a bytů nebo sčítání obyvatel nebo správní registr budov. Jelikož sčítání domů a bytů obvykle poskytuje nejvyšší stupeň úplnosti, vyžaduje použití správních registrů budov a sčítání obyvatel intenzivní a důkladné kontroly, aby se zajistila úplnost výsledků.

1.3.2   Skutečné nájemné

Druhý základní prvek pro výpočet produkce služeb obydlí podle stratifikační metody se týká skutečného nájemného, které se platí v sektoru nájemního bydlení. Údaje o skutečném nájemném v základním roce lze odvodit ze sčítání (např. ze sčítání obyvatel) nebo z výběrového šetření, jako je šetření rodinných účtů nebo specifické zjišťování o nájemném. V prvním případě se skutečné nájemné udává pravděpodobně jako celek a výpočty mají vliv pouze na výši imputovaného nájemného. V případě výběrových šetření ovlivňují výpočty výši skutečného i imputovaného nájemného. Je jasné, že sčítání dává širší základ pro spolehlivé informace. Šetření rodinných účtů jsou však obvykle také pokládána za poměrně spolehlivá, zejména pokud jde o základní zboží. Ví se však, že jejich obecným problémem je různá míra odmítnutí odpovědí. Pokud se bydlení pokládá spíše za přepych než za základní položku, má tento problém nežádoucí dopad na výsledky výpočtu a měl by se kompenzovat. Další problém s šetřením rodinných účtů se přinejmenším v některých členských státech týká malé velikosti výběrového souboru, která může omezit možnost stratifikace nájemného. V každém případě by se měly co nejvíce využívat další dostupné zdroje. Může tomu tak být například v členských státech, ve kterých je velký podíl bytového fondu pod veřejnou kontrolou a v nichž organizace hospodařící s byty musí předkládat účty. Jako průběžný úkol vedoucí ke zlepšení výsledků by se také měla zkoumat možnost použití alternativních zdrojů, jako například specializovaných zjišťování o nájemném.

Zásada 6:

Pro odvození skutečného nájemného za stratum využívají členské státy nejširší a nejspolehlivější zdroje, jako například sčítání obyvatel nebo šetření o domácnostech. Pro zlepšení spolehlivosti, úplnosti a zejména stratifikace by se měly vyhodnocovat alternativní zdroje.

1.3.3   Extrapolace výsledků za základní rok

Jen málo členských států má každoročně nejnovější informace potřebné k provedení celkového přepočtu produkce pro obydlí obývaná jejich vlastníky. Ve většině členských států se výsledky za daný rok berou jako výchozí základ a následně se aktualizují, aby se pomocí ukazatelů získal odhad za běžný rok. Aktualizaci lze provést použitím kombinovaného ukazatele na (celkovou) produkci za základní rok nebo samostatnou extrapolací bytového fondu a nájemného za stratum. Obecně lze sice očekávat podobné výsledky, ale strukturální posuny, například ve vztahu mezi pronajatými obydlími a obydlími obývanými jejich vlastníky, mohou způsobit rozdíly. Zvlášť provedený výpočet by navíc umožnil kontroly věrohodnosti.

Pokud jde o používané ukazatele, kvantitativní index se většinou odvozuje z produkce odvětví stavebnictví. Cenový ukazatel se na druhé straně často zakládá na cenovém indexu zaplaceného nájemného z indexu spotřebitelských cen. To může vést ke zkreslení v případech, kdy například v důsledku regulace nájemného ze strany vlády neexistuje oprávněný předpoklad, že imputované nájemné sleduje pohyb nájemného celkem. Pro extrapolaci imputovaného nájemného se tudíž podobně jako v základním roce zdá vhodnější používat cenový index, v němž se promítá pohyb soukromě pronajímaných obydlí. Dále se musí věnovat pozornost skutečnosti, že cenové indexy nebudou zpravidla zahrnovat zvýšení cen dané změnami kvality. Cenové indexy se proto musí doplňovat ukazatelem kvality, který v sobě odráží inovace.

V neposlední řadě se zdá být užitečné minimalizovat dopad strukturních změn na výsledky tím, že se omezí období extrapolace. Po zvážení periodicity příslušných základních statistických údajů se zdá být v tomto ohledu vhodné provádět srovnávání v rámci bytového fondu každých 10 let, tj. v obvyklém odstupu pro sčítání obyvatel. Kromě toho by se alespoň jednou za pět let, což je obvyklá periodicita pro šetření rodinných účtů, mělo provést srovnání cenové složky (nájemného za stratum).

Zásada 7:

Jestliže není možné provádět nové odhady produkce služeb obydlí každý rok, mohou členské státy extrapolovat údaj pro daný základní rok pomocí vhodných kvantitativních, cenových a kvalitativních ukazatelů. Extrapolace bytového fondu a průměrného nájemného se provádí odděleně pro každé stratum. Extrapolační postup rozlišuje mezi výpočtem skutečného a imputovaného nájemného. Je-li to nutné, počet strat použitých pro extrapolaci může být nižší než počet použitý pro výpočet základního roku. Pro extrapolaci imputovaného nájemného z obydlí obývaných jejich vlastníky se obecně používá cenový index, ve kterém se promítá soukromé nájemné. V žádném případě by interval pro srovnávání v rámci bytového fondu neměl být delší než 10 let a interval pro srovnávání týkající se cen by neměl být delší než pět let, nebo by se obdobné kvality mělo dosáhnout jinými vhodnými metodami.

1.4   Zvláštní problémy

1.4.1   Obydlí bez nájemného a levná obydlí

Při sběru údajů o skutečném nájemném se někdy zjistí nulové nebo velmi nízké hodnoty. V případě obydlí bez nájemného to vede ke zvláštní situaci, kdy se služba obydlí skutečně poskytuje, ale bez (viditelné) platby. V takových případech je zřejmě vhodné situaci vyřešit úpravou zjištěného nulového skutečného nájemného. Obdobně by zřejmě bylo možné přistupovat k levným obydlím.

Zjištění obydlí bez nájemného nebo levných obydlí má i jiné důvody než zásahy ze strany vládních institucí. Jako jeden příklad může sloužit zaměstnanec, který obývá podnikový byt (byt ve vlastnictví zaměstnavatele) a platí snížené nájemné nebo neplatí žádné. To se může týkat nejrůznějších druhů zaměstnanců, včetně správců domů nebo hlídačů. Zde je třeba skutečné nájemné upravit a s rozdílem mezi skutečným a srovnatelným nájemným zacházet jako s naturálními odměnami (viz body 4.04 až 4.06 přílohy A ESA 2010). Další možností je, že se obydlí pronajímají za nulové nebo velmi nízké nájemné příbuzným nebo přátelům. Zde lze úpravu provést prostým přeřazením těchto obydlí ze sektoru nájemního bydlení do sektoru obydlí obývaných vlastníky. Podobná úprava je zřejmě vhodná, pokud nájemníci platí paušální platby, tj. platí-li nájemník zálohy na nájemné na dobu delší, než je obvyklé.

Zásada 8:

Skutečné nájemné zjištěné u obydlí bez nájemného a levných obydlí je třeba upravit tak, aby zahrnovalo úplnou službu obydlí. Pro výpočet imputovaného nájemného nelze bez úpravy použít ani nulové, ani levné nájemné. Pro výpočet skutečného i imputovaného nájemného by proto měly být provedeny opravy, aby se zajistilo, že hodnota produkce odráží poskytovanou službu obydlí v plném rozsahu.

1.4.2   Rekreační obydlí

Rekreační obydlí zahrnují všechny druhy obydlí pro trávení volného času, jako je například víkendový domek poblíž místa bydliště, který se krátkodobě používá mnohokrát v roce, nebo rekreační objekt ve vzdálenějším místě používaný dlouhodobě jen několikrát v roce. Na první pohled se zdá, že případ pronajímaného rekreačního obydlí nepředstavuje žádný problém, protože se za měřítko produkce bere skutečné placené nájemné. Jestliže se však vychází z údajů o skutečném nájemném za měsíc, může extrapolace na roční celkovou částku vést k nadhodnocení, pokud se do ní nezahrne žádná doplňková informace o průměrné době strávené v daném obydlí.

Pro výpočet imputovaného nájemného z rekreačních obydlí obývaných vlastníky je nejlogičtější metodou rozdělit tyto nemovitosti do strat a použít odpovídající průměrné roční nájemné za skutečně pronajaté podobné ubytování. Roční nájemné v sobě implicitně promítá průměrnou dobu obývání. V případě obtíží je možné uplatnit nějakou náhradní metodu, tj. sbírat informace o rekreačních obydlích spadajících do jednoho strata a použít průměrné roční nájemné ze skutečně pronajatých rekreačních obydlí na rekreační obydlí obývaná vlastníky. Za třetí, pokud rekreační obydlí představují jen velmi malou část bytového fondu nebo pokud je nelze oddělit od ostatních obydlí, je přijatelné použít plné roční nájemné z běžných obydlí, která jsou ve stejném stratu co do umístění. Tyto postupy se zdají být rozumné i pro rekreační objekty, vezme-li se v úvahu, že jsou vždy k dispozici vlastníkovi a budou je také zdarma používat jeho přátelé či příbuzní.

Ve výjimečných případech, kdy pro určitá strata rekreačních obydlí chybí údaje o skutečném nájemném nebo jsou tyto údaje statisticky nespolehlivé, je možné použít jiné objektivní metody, jako je například metoda uživatelských nákladů. V případech, kdy je zcela použita metoda uživatelských nákladů jako jediná použitelná metoda pro tento typ obydlí, je třeba za účelem zajištění srovnatelnosti uplatnit odůvodněný předpoklad průměrné doby obývání, pokud nelze mít za to, že jsou rekreační obydlí v průběhu roku vždy k dispozici vlastníkovi. V případě, že je předpoklad průměrné doby obývání odůvodněný, je třeba zohlednit potřebu, aby byly zajištěny věrohodné výsledky v tom smyslu, že výstupem v rámci metody uživatelských nákladů jsou pokryty všechny náklady. Toho lze dosáhnout úpravou zohledňující průměrnou dobu obývání pouze s ohledem na čistý provozní přebytek.

Zásada 9:

Do rekreačních obydlí patří všechny druhy obydlí určené pro trávení volného času, jako jsou víkendové domky poblíž místa bydliště nebo rekreační objekty, které se nacházejí ve větších vzdálenostech. Pro odhad produkce rekreačních obydlí se přednostně používá roční průměrné nájemné z podobných objektů. Roční nájemné v sobě implicitně promítá průměrnou dobu obývání. Přestože by zřejmě stratifikace byla žádoucí, lze rekreační obydlí seskupit do jediného strata. Představují-li rekreační obydlí jen velmi malou část bytového fondu, je možné použít plné roční nájemné z běžných obydlí, která jsou ve stejném stratu co do umístění. V odůvodněných výjimečných případech, kdy pro určitá strata rekreačních obydlí chybí údaje o skutečném nájemném nebo jsou tyto údaje statisticky nespolehlivé, je možné použít jiné objektivní metody, jako je například metoda uživatelských nákladů.

1.4.3   Ubytování v dočasně sdílené nemovitosti (time-sharing)

V případě dočasného sdílení prodává realitní agent právo pobývat každý rok po pevně určenou dobu v určitém obydlí nacházejícím se v turistické oblasti a zabezpečuje správu této nemovitosti. Právo pobytu je zaručeno osvědčením, které se vydává po první platbě. S osvědčením lze obchodovat za běžné ceny. Po první platbě následují pravidelné platby, které kryjí správní náklady.

Z uvedeného popisu vyplývá, že s první platbou je třeba zacházet jako s investicí, protože vydané osvědčení se podobá akcii. To podporuje i skutečnost, že podle zákona alespoň jednoho členského státu nabývá kupující práva k nemovitosti. Zdálo by se tudíž vhodné zahrnout v národních účtech počáteční platbu do nehmotných aktiv. Dále by se zdálo logické pokládat službu ubytování bez nájemného za naturální dividendu placenou realitním agentem.

Základní problém spočívá v tom, že služba je vlastně poskytována ubytováním v dočasně sdílené nemovitosti, které se nezahrnuje do produkce hospodářství. To logicky to vyžaduje opravu. Návrh přijmout pravidelnou platbu jako náhradu implicitně znamená, že se neprovádí žádná oprava služby ubytování, protože tato pravidelná platba pokrývá jinou službu, jmenovitě náklady na správu. Další teoretickou možností by bylo považovat první platbu za předplacení poskytnuté služby a rozdělit ji na příslušná období obývání objektu. Kromě statistických problémů zavedení tohoto modelu do praxe zde zřejmě existuje právní rozpor, protože implicitní výklad je nákup služby, a ne pořízení aktiva.

Další možnost spočívá v odvození náhradní proměnné z ročního skutečného nájemného z podobných ubytovacích zařízení (která neposkytují stravování). Toto řešení podporuje skutečnost, že ubytování v dočasně sdílené nemovitosti se poskytuje v turistických oblastech a vyskytuje se vedle skutečně pronajímaných rekreačních bytů. V případě potíží lze také pro dočasně sdílenou nemovitost přijmout zmíněné dvě jiné metody navržené pro rekreační obydlí. Imputované nájemné by se mělo uvádět na základě čisté hodnoty, aby nedocházelo k dvojímu zápočtu poplatků zahrnutých v pravidelné platbě.

Zásada 10:

Pro ubytování v dočasně sdílené nemovitosti se používají stejné postupy jako pro rekreační obydlí.

1.4.4   Podnájemníci

Ve většině členských států bydlí velké množství studentů v podnájmu. V podnájmu bydlí také často i jiní mladí lidé nebo osoby, jež kvůli svému zaměstnání žijí mimo domov. Je-li daný pokoj součástí pronajímaného obydlí, tj. je-li pronajat podnájemníkovi, nevyvstávají zpravidla větší obtíže. Nájemné za takový pronajatý pokoj lze považovat za příspěvek ke skutečnému hlavnímu nájemnému, tj. za transfer mezi domácnostmi. Pokud je však pronajatý pokoj součástí obydlí obývaného jeho vlastníkem, zahrnutí nájemného placeného podnájemníkem i imputovaného nájemného v celém rozsahu by představovalo dvojí zápočet. Pravděpodobně správným řešením by bylo vzít skutečné nájemné placené podnájemníkem jako procentuální podíl části obydlí, kterou podnájemník obývá, a imputovat nájemné za zbylou část obydlí. V praxi však může být obtížné toto řešení uskutečnit. Místo toho by bylo možné pokládat nájemné za transfer, který představuje sdílení výdajů z obydlí. Podobalo by se to prvnímu případu v tom, že skutečné nájemné za pokoj pronajatý podnájemníkovi se považuje za příspěvek k imputovanému hlavnímu nájemnému. Důsledkem tohoto přístupu bude potřeba opravy, jestliže je sektor domácností členěn do skupin.

Další otázkou je, jak zacházet s podnajímáním různých pokojů. Zde se doporučuje používat pojem podnájemník, pouze pokud samotný vlastník nebo hlavní nájemník dané obydlí také nadále obývá. V ostatních případech by se pronajímání podnájemníkům mělo považovat za oddělenou hospodářskou činnost (služba obydlí nebo penzion).

Zásada 11:

Nájemné placené za pronajaté místnosti obydlí se považuje za příspěvek k hlavnímu nájemnému, pokud vlastník nebo hlavní nájemník dané obydlí také nadále obývá.

1.4.5   Prázdná obydlí

Za prvé, pronajaté obydlí se vždy považuje za obydlené, i když nájemník žije jinde. Za druhé, v souladu s obecným řešením přijatým pro rekreační obydlí a ubytování v dočasně sdílené nemovitosti (time-sharing) v sobě roční nájemné implicitně promítá průměrnou dobu obývání. Problém prázdných obydlí se tudíž omezuje na nepronajatá obydlí, která vlastník nepoužívá, tj. která jsou na prodej nebo k pronájmu. V takových případech se neposkytuje žádná služba obydlí, a mělo by se tudíž použít nulové nájemné.

Informace nezbytné k určení toho, zda je nepronajatý majetek prázdný, nebo ne, lze založit na prohlášení vlastníka nebo sousedů. Nejsou-li tyto informace k dispozici, lze použít přítomnost nábytku na důkaz toho, že je nemovitost obývána. Na druhou stranu lze nezařízená obydlí považovat za prázdná, neboť si lze jen těžko představit, že by se zde poskytovala služba obydlí. Prázdná obydlí by měla také zahrnovat obydlí, která jsou odejmuta neplatičům nebo která jsou krátkodobě prázdná, protože realitní agentura hned nedokáže najít nového nájemníka. Hraničním případem je prázdné obydlí, které je zcela zařízeno a může být hned použito vlastníkem. Zde by se dalo namítat, že pokud toto obydlí není vlastníkem skutečně obýváno, nedochází k poskytování služby obydlí. Avšak jelikož je tento případ srovnatelný s případem pronajatého, ale prázdného obydlí, mělo by se zřejmě nájemné započítat. Zařízená obydlí obývaná jejich vlastníky jsou tudíž pokládána za obývaná.

Prázdné obydlí může přesto představovat náklady, jako jsou běžné výdaje na údržbu, elektřinu, pojistné, daně atd. Ty by se měly zahrnovat do mezispotřeby, ostatních daní z výroby atd. Stejně jako v případě podniku, který neposkytuje žádné služby, to může vést k záporné přidané hodnotě.

V případech, kdy se používá metoda uživatelských nákladů, by měla být prázdná obydlí správně odlišena od zbytku bytového fondu, tak aby hodnota produkce nebyla ve výpočtech implicitně ovlivněna zohledněním všech složek nákladů, jako je spotřeba fixního kapitálu a čistý provozní přebytek. Na první pohled může případ prázdných obydlí v souvislosti se sociálním bydlením vyvolat určité obavy v důsledku podobného implicitního účinku na produkci použitím přístupu na základě součtu nákladů, který je relevantní pro netržní sektory poskytující sociální bydlení. Očekává se však, že dopad bude v tomto případě zcela zanedbatelný. Kromě toho lze prázdné obydlí v kontextu sociálního bydlení vždy považovat za obývané, neboť jej může vlastník (vládní instituce nebo neziskové instituce sloužící domácnostem) použít k plnění funkce sociální ochrany.

Zásada 12:

U nepronajatého obydlí, které je na prodej nebo k pronajmutí, se započítává nulové nájemné. Se zařízeným obydlím obývaným jeho vlastníkem se obecně nakládá jako s obývaným obydlím.

1.4.6   Garáže

Jelikož garáže jsou součástí tvorby hrubého fixního kapitálu, je vhodné do produkce hospodářství zahrnout nejen službu pronajatých garáží, ale také započítat imputovanou produkci za garáže používané jejich vlastníky. V obou případech představují garáže prvek komfortu obydlí jako každé jiné zařízení. Totéž by mělo platit i pro přístřešky pro automobily a parkovací stání, neboť plní stejnou funkci.

V bodě 3.75 přílohy A ESA 2010 se stanoví, že „u garáže umístěné odděleně od obydlí, kterou vlastník používá pro účely konečné spotřeby ve spojení s užíváním obydlí, se provádí obdobná imputace“.

Garáž má obvykle větší množství obydlí obývaných jejich vlastníky než obydlí pronajatých. Nejlepší způsob, jak náležitě zachytit tento rozdíl ve struktuře, je použít existenci garáže jako stratifikační kritérium.

Zásada 13:

Garáže a parkovací stání využívaná pro účely konečné spotřeby poskytují služby, které se zahrnují do služeb obydlí.

2.   MEZISPOTŘEBA

Mezispotřeba musí být v souladu s produkcí. V souladu s klasifikací individuální spotřeby podle účelu (COICOP) by se poplatky za topení, vodu, elektřinu atd. a větší část údržby a oprav souvisejících s bydlením měly zaznamenávat zvlášť, a neměly by se tedy zahrnovat do produkce služeb obydlí.

V praxi je však někdy nutné různé poplatky i údržbu a opravy pokládat za součást služby pronájmu, protože je nelze oddělit. Nemělo by to mít vliv na úroveň HND, pokud se poplatky zahrnou důsledně jak do mezispotřeby, tak do produkce.

Pokud jde o opravy a údržbu, měly by se rozlišovat tři kategorie. Za prvé se zlepšení použitých fixních aktiv nad rámec požadavků běžné údržby a oprav zahrnují do tvorby hrubého fixního kapitálu (bod 3.129 přílohy A ESA 2010).

Za druhé se výdaje na běžnou údržbu a opravy, které vlastníci bydlící ve vlastním obydlí vynaloží na malování, údržbu a opravu obydlí, které obvykle nejsou prováděny nájemníky, považují za mezispotřebu při produkování služeb bydlení (bod 3.96 přílohy A ESA 2010).

Úklid, malování a údržba obydlí, pokud tyto činnosti běžně provádějí i nájemníci, se vylučují z produkce (bod 3.09 přílohy A ESA 2010). Výdaje související s těmito činnostmi by se měly zaznamenávat přímo jako konečná spotřeba domácností. V bodě 3.95 přílohy A ESA 2010 se uvádí, že výdaje na konečnou spotřebu domácností zahrnují materiál pro drobné opravy a vnitřní vymalování obydlí, které zpravidla provádějí jak nájemníci, tak i vlastníci.

Znamená to, že v případě obydlí obývaných jejich vlastníky by mezispotřeba měla krýt stejné druhy běžné údržby a oprav, které by za mezispotřebu běžně považoval pronajímatel u podobných pronajímaných obydlí. Výdaje na takové opravy a údržbu, které běžně provádějí nájemníci spíše než pronajímatelé, by se měly považovat za výdaje konečné spotřeby domácností jak u nájemníků, tak u vlastníků obývajících svá obydlí.

Mezispotřebu běžné údržby a oprav související s obydlími obývanými jejich vlastníky lze odvodit od přímých zdrojů statistických informací, jako jsou například šetření rodinných účtů. Pokud se poměr mezispotřeby k produkci obydlí obývaných jejich vlastníky značně liší od poměru pro sektor nájemního bydlení, mělo by se prošetřit, proč tomu tak je. Je-li tento rozdíl způsoben rozdíly v kvalitě, kupříkladu jinou úrovní běžné údržby pro jinak podobná obydlí, mělo by se náležitě upravit imputované nájemné.

Mezispotřeba by měla zahrnovat nepřímo měřené finanční zprostředkovatelské služby (FISIM) v souladu s kapitolou 14 přílohy A ESA 2010. Patří sem mezispotřeba domácností v jejich postavení vlastníků obydlí v souvislosti s půjčkami na bydlení.

Jak již bylo uvedeno v oddíle 1.4.5, prázdná obydlí mohou způsobovat mezispotřebu. Obecně je kladen důraz na to, že je třeba zamezit dvojímu zápočtu mezispotřeby v případě obydlí ve vlastnictví zaměstnavatele.

Zásada 14:

Mezispotřeba se stanoví v souladu s definicí produkce služeb obydlí. Obecně by obě položky neměly zahrnovat poplatky za topení, vodu, elektřinu atd. Dává-li se z praktických důvodů přednost jinému přístupu, lze to přijmout, pokud to nebude mít vliv na úrovně HDP a HND.

3.   TRANSAKCE S NEREZIDENTY

Podle ESA 2010 (bodů 1.63 a 2.29 přílohy A) se nerezidentské jednotky považují za fiktivní rezidentské jednotky v postavení vlastníků půdy nebo budov na ekonomickém území dané země, ale pouze pokud jde o transakce týkající se této půdy nebo budov.

To znamená, že se služba poskytovaná v souvislosti s obydlím, které vlastní nerezident, zahrnuje do produkce hospodářství v místě, ve kterém se obydlí nachází. V případě obydlí obývaných jejich vlastníky, kteří jsou nerezidenty, se zaznamená vývoz služeb obydlí a odpovídající čistý provozní přebytek se zachycuje jako prvotní důchod placený nerezidentům (body 3.173 a 4.60 přílohy A ESA 2010).

Pokud jde o rezidenty vlastnící obydlí v zahraničí, stanoví bod 3.75 přílohy A ESA 2010, že „hodnota nájemného u obydlí obývaných vlastníky, která se nacházejí v zahraničí, např. rekreačních domů, by neměla být zachycována jako součást domácí výroby, nýbrž jako dovoz služeb, a odpovídající čistý provozní přebytek jako prvotní důchod získaný od nerezidentů“.

Když se majetek ve vlastnictví nerezidenta skutečně pronajímá rezidentovi, obecně vzniká málo problémů, protože se zjišťuje a v platební bilanci zachycuje peněžní tok. Obydlí vlastněná a obývaná zahraničními rezidenty by měla být oddělena. Uvedení národnosti bydlícího vlastníka není pro oddělení rezidentů od nerezidentů dostačující. Rekreační obydlí ve vlastnictví zahraničních rezidentů budou pravděpodobně nejdůležitější a bylo by užitečné dosáhnout mezi dotčenými členskými státy shody ohledně počtu vlastníků nerezidentů. O nerezidentských vlastnících, kteří obývají svá obydlí, je však obecně nedostatek informací. Informací o rezidentech, kteří vlastní rekreační obydlí v zahraničí, je ještě méně. Aby se zabránilo nedůslednosti, měl by členský stát, který odečítá prvotní důchody z obydlí obývaných nerezidentskými vlastníky, zároveň přičítat prvotní důchody z obydlí v zahraničí, jež vlastní a obývají rezidenti.

Zvláštní otázkou v tomto ohledu jsou dočasně sdílené nemovitosti. Protože ve stejném účetním období mohou takovou nemovitost obývat rezidenti několika zemí, přímé přiřazování k zemi původu se zdá téměř nemožné. Srovnatelné výsledky lze získat pomocí nějaké schůdnější metody. Za prvé, (imputovaná) přidaná hodnota vytvořená pobytem v dočasně sdílené nemovitosti se přiřazuje do země původu společnosti, která sdílenou nemovitost vlastní. Následně může být tato společnost požádána, aby poskytla informace o zemích původu vlastníků, kteří nemovitost dočasně sdílejí, což může sloužit jako rozdělovací klíč.

Zásada 15:

Podle ESA 2010 přispívají všechna obydlí na ekonomickém území členského státu k jeho HDP. Čistý provozní přebytek přijímaný nerezidenty jako vlastníky pozemků a budov v tomto členském státě se zachycuje jako důchod nerezidentů z vlastnictví, a tudíž se při přepočtu na HND odečítá od HDP (a naopak). Tento čistý provozní přebytek je třeba chápat jako čistý provozní přebytek ze skutečného a imputovaného pronajímání obydlí. Členský stát, který odečítá důchod z vlastnictví za obydlí obývaná nerezidentskými vlastníky, by měl zároveň přičítat důchod z vlastnictví za obydlí v zahraničí, jež vlastní a obývají rezidenti.

---

(1)  Netýká se této jazykové verze.

(2)  Teoreticky je možné, aby vlastníci obývající svá obydlí jednotlivě či společně zaměstnávali správce domů, aniž by zapojili další statistické jednotky, jako jsou bytová družstva a společnosti zabývající se správou nemovitostí. V podobných případech je třeba do produkce podle metody uživatelských nákladů započítat příspěvek na odměny zaměstnanců.

---

| 11.11.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 398/19 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 398/19

---

NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) 2021/1950

ze dne 10. listopadu 2021,

kterým se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/81/ES ohledně prahových hodnot pro zakázky na dodávky, na služby a na stavební práce

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/81/ES ze dne 13. července 2009 o koordinaci postupů při zadávání některých zakázek na stavební práce, dodávky a služby zadavateli v oblasti obrany a bezpečnosti a o změně směrnic 2004/17/ES a 2004/18/ES (1), a zejména na čl. 68 odst. 1 druhý pododstavec uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rozhodnutím 2014/115/EU (2) Rada schválila Protokol o změně Dohody o vládních zakázkách (3) uzavřené v rámci Světové obchodní organizace. Pozměněná dohoda o vládních zakázkách (dále jen „dohoda“) je mnohostrannou dohodou a jejím cílem je vzájemné otevření trhů s vládními zakázkami mezi jejími stranami. Dohoda se vztahuje na všechny zakázky, jejichž hodnota dosahuje nebo přesahuje částky (dále jen „prahové hodnoty“ nebo „finanční limity“), které jsou touto dohodou stanoveny a vyjádřeny zvláštními právy čerpání. |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutím 2014/115/EU (2) Rada schválila Protokol o změně Dohody o vládních zakázkách (3) uzavřené v rámci Světové obchodní organizace. Pozměněná dohoda o vládních zakázkách (dále jen „dohoda“) je mnohostrannou dohodou a jejím cílem je vzájemné otevření trhů s vládními zakázkami mezi jejími stranami. Dohoda se vztahuje na všechny zakázky, jejichž hodnota dosahuje nebo přesahuje částky (dále jen „prahové hodnoty“ nebo „finanční limity“), které jsou touto dohodou stanoveny a vyjádřeny zvláštními právy čerpání.

| (2) | Jedním z cílů směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/25/EU (4) je, aby zadavatelé a veřejní zadavatelé, kteří ji uplatňují, mohli zároveň dodržovat závazky vyplývající z dohody. V souladu s článkem 17 směrnice 2014/25/EU Komise každé dva roky ověří, zda finanční limity stanovené v čl. 15 písm. a) a b) uvedené směrnice odpovídají finančním limitům stanoveným v dohodě, a v případě nutnosti je upraví. |
| --- | --- |

(2)

Jedním z cílů směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/25/EU (4) je, aby zadavatelé a veřejní zadavatelé, kteří ji uplatňují, mohli zároveň dodržovat závazky vyplývající z dohody. V souladu s článkem 17 směrnice 2014/25/EU Komise každé dva roky ověří, zda finanční limity stanovené v čl. 15 písm. a) a b) uvedené směrnice odpovídají finančním limitům stanoveným v dohodě, a v případě nutnosti je upraví.

| (3) | Finanční limity stanovené ve směrnici 2014/25/EU byly upraveny. V souladu s čl. 68 odst. 1 směrnice 2009/81/ES se prahové hodnoty stanovené v uvedené směrnici přizpůsobí přezkoumaným finančním limitům stanoveným ve směrnici 2014/25/EU. |
| --- | --- |

(3)

Finanční limity stanovené ve směrnici 2014/25/EU byly upraveny. V souladu s čl. 68 odst. 1 směrnice 2009/81/ES se prahové hodnoty stanovené v uvedené směrnici přizpůsobí přezkoumaným finančním limitům stanoveným ve směrnici 2014/25/EU.

| (4) | Podle čl. 68 odst. 1 směrnice 2009/81/ES přezkoumá Komise rovněž prahové hodnoty stanovené článkem 8 uvedené směrnice současně s přezkoumáním prahových hodnot ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES (5). Ustanovení čl. 17 odst. 1 směrnice 2014/25/EU, kterou byla zrušena směrnice 2004/17/ES, vyžaduje, aby Komise každé dva roky upravila finanční limity s účinností od 1. ledna. Finanční limity pro roky 2022–2023 by se proto měly uplatňovat ode dne 1. ledna 2022. |
| --- | --- |

(4)

Podle čl. 68 odst. 1 směrnice 2009/81/ES přezkoumá Komise rovněž prahové hodnoty stanovené článkem 8 uvedené směrnice současně s přezkoumáním prahových hodnot ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES (5). Ustanovení čl. 17 odst. 1 směrnice 2014/25/EU, kterou byla zrušena směrnice 2004/17/ES, vyžaduje, aby Komise každé dva roky upravila finanční limity s účinností od 1. ledna. Finanční limity pro roky 2022–2023 by se proto měly uplatňovat ode dne 1. ledna 2022.

| (5) | Směrnice 2009/81/ES by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna, |
| --- | --- |

(5)

Směrnice 2009/81/ES by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Článek 8 směrnice 2009/81/ES se mění takto:

| 1) | v písmenu a) se částka „428 000 EUR“ nahrazuje částkou „431 000 EUR“; |
| --- | --- |

1)

v písmenu a) se částka „428 000 EUR“ nahrazuje částkou „431 000 EUR“;

| 2) | v písmenu b) se částka „5 350 000 EUR“ nahrazuje částkou „5 382 000 EUR“. |
| --- | --- |

2)

v písmenu b) se částka „5 350 000 EUR“ nahrazuje částkou „5 382 000 EUR“.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 1. ledna 2022.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 10. listopadu 2021.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 216, 20.8.2009, s. 76.

1

(2)  Rozhodnutí Rady 2014/115/EU ze dne 2. prosince 2013 o uzavření Protokolu o změně Dohody o vládních zakázkách (Úř. věst. L 68, 7.3.2014, s. 1).

2

(3)  
  Úř. věst. L 68, 7.3.2014, s. 2.

3

(4)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/25/EU ze dne 26. února 2014 o zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb a o zrušení směrnice 2004/17/ES (Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 243).

4

(5)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb (Úř. věst. L 134, 30.4.2004, s. 1).

5

---

| 11.11.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 398/21 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 398/21

---

NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) 2021/1951

ze dne 10. listopadu 2021,

kterým se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/23/EU ohledně finančních limitů pro koncese

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2014/23/EU ze dne 26. února 2014 o udělování koncesí (1), a zejména na čl. 9 odst. 4 druhý pododstavec uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rozhodnutím 2014/115/EU (2) Rada schválila Protokol o změně Dohody o vládních zakázkách (3) uzavřené v rámci Světové obchodní organizace. Pozměněná dohoda o vládních zakázkách (dále jen „dohoda“) je mnohostrannou dohodou a jejím cílem je vzájemné otevření trhů s vládními zakázkami mezi jejími stranami. Dohoda se vztahuje na všechny zakázky, jejichž hodnota dosahuje nebo přesahuje částky (dále jen „finanční limity“), které jsou touto dohodou stanoveny a vyjádřeny zvláštními právy čerpání. |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutím 2014/115/EU (2) Rada schválila Protokol o změně Dohody o vládních zakázkách (3) uzavřené v rámci Světové obchodní organizace. Pozměněná dohoda o vládních zakázkách (dále jen „dohoda“) je mnohostrannou dohodou a jejím cílem je vzájemné otevření trhů s vládními zakázkami mezi jejími stranami. Dohoda se vztahuje na všechny zakázky, jejichž hodnota dosahuje nebo přesahuje částky (dále jen „finanční limity“), které jsou touto dohodou stanoveny a vyjádřeny zvláštními právy čerpání.

| (2) | Jedním z cílů směrnice 2014/23/EU je, aby zadavatelé a veřejní zadavatelé, kteří ji uplatňují, mohli zároveň dodržovat závazky vyplývající z dohody. Aby se zajistilo, že finanční limit pro koncese stanovený v čl. 8 odst. 1 směrnice 2014/23/EU odpovídá finančnímu limitu pro koncese stanovenému v dohodě, je nutné upravit finanční limit stanovený v uvedené směrnici. |
| --- | --- |

(2)

Jedním z cílů směrnice 2014/23/EU je, aby zadavatelé a veřejní zadavatelé, kteří ji uplatňují, mohli zároveň dodržovat závazky vyplývající z dohody. Aby se zajistilo, že finanční limit pro koncese stanovený v čl. 8 odst. 1 směrnice 2014/23/EU odpovídá finančnímu limitu pro koncese stanovenému v dohodě, je nutné upravit finanční limit stanovený v uvedené směrnici.

| (3) | Ustanovení čl. 9 odst. 1 směrnice 2014/23/EU vyžaduje, aby Komise každé dva roky upravila finanční limity s účinností od 1. ledna. Finanční limity pro roky 2022–2023 by se proto měly uplatňovat ode dne 1. ledna 2022. |
| --- | --- |

(3)

Ustanovení čl. 9 odst. 1 směrnice 2014/23/EU vyžaduje, aby Komise každé dva roky upravila finanční limity s účinností od 1. ledna. Finanční limity pro roky 2022–2023 by se proto měly uplatňovat ode dne 1. ledna 2022.

| (4) | Směrnice 2014/23/EU by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna, |
| --- | --- |

(4)

Směrnice 2014/23/EU by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

V čl. 8 odst. 1 směrnice 2014/23/EU se částka „5 350 000 EUR“ nahrazuje částkou „5 382 000 EUR“.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 1. ledna 2022.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 10. listopadu 2021.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 1.

1

(2)  Rozhodnutí Rady 2014/115/EU ze dne 2. prosince 2013 o uzavření Protokolu o změně Dohody o vládních zakázkách (Úř. věst. L 68, 7.3.2014, s. 1).

2

(3)  
  Úř. věst. L 68, 7.3.2014, s. 2.

3

---

| 11.11.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 398/23 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 398/23

---

NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) 2021/1952

ze dne 10. listopadu 2021,

kterým se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU ohledně finančních limitů pro veřejné zakázky na dodávky, na služby a na stavební práce a pro soutěže o návrh

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU ze dne 26. února 2014 o zadávání veřejných zakázek a o zrušení směrnice 2004/18/ES (1), a zejména na čl. 6 odst. 5 druhý pododstavec uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rozhodnutím 2014/115/EU (2) Rada schválila Protokol o změně Dohody o vládních zakázkách (3) uzavřené v rámci Světové obchodní organizace. Pozměněná dohoda o vládních zakázkách (dále jen „dohoda“) je mnohostrannou dohodou a jejím cílem je vzájemné otevření trhů s vládními zakázkami mezi jejími stranami. Dohoda se vztahuje na všechny zakázky, jejichž hodnota dosahuje nebo přesahuje částky (dále jen „finanční limity“), které jsou touto dohodou stanoveny a vyjádřeny zvláštními právy čerpání. |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutím 2014/115/EU (2) Rada schválila Protokol o změně Dohody o vládních zakázkách (3) uzavřené v rámci Světové obchodní organizace. Pozměněná dohoda o vládních zakázkách (dále jen „dohoda“) je mnohostrannou dohodou a jejím cílem je vzájemné otevření trhů s vládními zakázkami mezi jejími stranami. Dohoda se vztahuje na všechny zakázky, jejichž hodnota dosahuje nebo přesahuje částky (dále jen „finanční limity“), které jsou touto dohodou stanoveny a vyjádřeny zvláštními právy čerpání.

| (2) | Jedním z cílů směrnice 2014/24/EU je, aby veřejní zadavatelé, kteří ji uplatňují, mohli zároveň dodržovat závazky vyplývající z dohody. Aby se zajistilo, že finanční limity stanovené v čl. 4 písm. a), b) a c) směrnice 2014/24/EU odpovídají finančním limitům stanoveným v dohodě, je nutné upravit finanční limit stanovený v uvedené směrnici. V souladu s čl. 6 odst. 2 směrnice 2014/24/EU se finanční limity stanovené v článku 13 uvedené směrnice sjednotí s finančními limity stanovenými v čl. 4 písm. a) a c) uvedené směrnice. |
| --- | --- |

(2)

Jedním z cílů směrnice 2014/24/EU je, aby veřejní zadavatelé, kteří ji uplatňují, mohli zároveň dodržovat závazky vyplývající z dohody. Aby se zajistilo, že finanční limity stanovené v čl. 4 písm. a), b) a c) směrnice 2014/24/EU odpovídají finančním limitům stanoveným v dohodě, je nutné upravit finanční limit stanovený v uvedené směrnici. V souladu s čl. 6 odst. 2 směrnice 2014/24/EU se finanční limity stanovené v článku 13 uvedené směrnice sjednotí s finančními limity stanovenými v čl. 4 písm. a) a c) uvedené směrnice.

| (3) | Ustanovení čl. 6 odst. 1 směrnice 2014/24/EU vyžaduje, aby Komise každé dva roky upravila finanční limity s účinností od 1. ledna. Finanční limity pro roky 2022–2023 by se proto měly uplatňovat ode dne 1. ledna 2022. |
| --- | --- |

(3)

Ustanovení čl. 6 odst. 1 směrnice 2014/24/EU vyžaduje, aby Komise každé dva roky upravila finanční limity s účinností od 1. ledna. Finanční limity pro roky 2022–2023 by se proto měly uplatňovat ode dne 1. ledna 2022.

| (4) | Směrnice 2014/24/EU by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna, |
| --- | --- |

(4)

Směrnice 2014/24/EU by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Směrnice 2014/24/EU se mění takto:

| 1) | článek 4 se mění takto:






  a) | v písmenu a) se částka „5 350 000 EUR“ nahrazuje částkou „5 382 000 EUR“; |
| --- | --- | --- |

1)

článek 4 se mění takto:

a)

v písmenu a) se částka „5 350 000 EUR“ nahrazuje částkou „5 382 000 EUR“;

| b) | v písmenu b) se částka „139 000 EUR“ nahrazuje částkou „140 000 EUR“; |
| --- | --- |

b)

v písmenu b) se částka „139 000 EUR“ nahrazuje částkou „140 000 EUR“;

| c) | v písmenu c) se částka „214 000 EUR“ nahrazuje částkou „215 000 EUR“; |
| --- | --- |

c)

v písmenu c) se částka „214 000 EUR“ nahrazuje částkou „215 000 EUR“;

| 2) | v článku 13 se první pododstavec mění takto:






  a) | v písmenu a) se částka „5 350 000 EUR“ nahrazuje částkou „5 382 000 EUR“; |
| --- | --- | --- |

2)

v článku 13 se první pododstavec mění takto:

a)

v písmenu a) se částka „5 350 000 EUR“ nahrazuje částkou „5 382 000 EUR“;

| b) | v písmenu b) se částka „214 000 EUR“ nahrazuje částkou „215 000 EUR“. |
| --- | --- |

b)

v písmenu b) se částka „214 000 EUR“ nahrazuje částkou „215 000 EUR“.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 1. ledna 2022.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 10. listopadu 2021.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 65.

1

(2)  Rozhodnutí Rady 2014/115/EU ze dne 2. prosince 2013 o uzavření Protokolu o změně Dohody o vládních zakázkách (Úř. věst. L 68, 7.3.2014, s. 1).

2

(3)  
  Úř. věst. L 68, 7.3.2014, s. 2.

3

---

| 11.11.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 398/25 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 398/25

---

NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) 2021/1953

ze dne 10. listopadu 2021,

kterým se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/25/EU ohledně finančních limitů pro zakázky na dodávky, na služby a na stavební práce a pro soutěže o návrh

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2014/25/EU ze dne 26. února 2014 o zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb a o zrušení směrnice 2004/17/ES (1), a zejména na čl. 17 odst. 4 druhý pododstavec uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rozhodnutím 2014/115/EU (2) Rada schválila Protokol o změně Dohody o vládních zakázkách (3) uzavřené v rámci Světové obchodní organizace. Pozměněná dohoda o vládních zakázkách (dále jen „dohoda“) je mnohostrannou dohodou a jejím cílem je vzájemné otevření trhů s vládními zakázkami mezi jejími stranami. Dohoda se vztahuje na všechny zakázky, jejichž hodnota dosahuje nebo přesahuje částky (dále jen „finanční limity“), které jsou touto dohodou stanoveny a vyjádřeny zvláštními právy čerpání. |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutím 2014/115/EU (2) Rada schválila Protokol o změně Dohody o vládních zakázkách (3) uzavřené v rámci Světové obchodní organizace. Pozměněná dohoda o vládních zakázkách (dále jen „dohoda“) je mnohostrannou dohodou a jejím cílem je vzájemné otevření trhů s vládními zakázkami mezi jejími stranami. Dohoda se vztahuje na všechny zakázky, jejichž hodnota dosahuje nebo přesahuje částky (dále jen „finanční limity“), které jsou touto dohodou stanoveny a vyjádřeny zvláštními právy čerpání.

| (2) | Jedním z cílů směrnice 2014/25/EU je, aby zadavatelé, kteří ji uplatňují, mohli zároveň dodržovat závazky vyplývající z dohody. V souladu s čl. 17 odst. 1 směrnice 2014/25/EU Komise každé dva roky ověří, zda finanční limity pro zakázky na dodávky, na služby a na stavební práce a pro soutěže o návrh stanovené v čl. 15 písm. a) a b) uvedené směrnice odpovídají finančním limitům stanoveným v dohodě. Vzhledem k tomu, že hodnota finančních limitů vypočítaných v souladu s čl. 17 odst. 1 směrnice 2014/25/EU se liší od hodnoty finančních limitů stanovených v čl. 15 písm. a) a b) uvedené směrnice, je nezbytné tyto finanční limity upravit. |
| --- | --- |

(2)

Jedním z cílů směrnice 2014/25/EU je, aby zadavatelé, kteří ji uplatňují, mohli zároveň dodržovat závazky vyplývající z dohody. V souladu s čl. 17 odst. 1 směrnice 2014/25/EU Komise každé dva roky ověří, zda finanční limity pro zakázky na dodávky, na služby a na stavební práce a pro soutěže o návrh stanovené v čl. 15 písm. a) a b) uvedené směrnice odpovídají finančním limitům stanoveným v dohodě. Vzhledem k tomu, že hodnota finančních limitů vypočítaných v souladu s čl. 17 odst. 1 směrnice 2014/25/EU se liší od hodnoty finančních limitů stanovených v čl. 15 písm. a) a b) uvedené směrnice, je nezbytné tyto finanční limity upravit.

| (3) | Ustanovení čl. 17 odst. 1 směrnice 2014/25/EU vyžaduje, aby Komise každé dva roky upravila finanční limity s účinností od 1. ledna. Finanční limity pro roky 2022–2023 by se proto měly uplatňovat ode dne 1. ledna 2022. |
| --- | --- |

(3)

Ustanovení čl. 17 odst. 1 směrnice 2014/25/EU vyžaduje, aby Komise každé dva roky upravila finanční limity s účinností od 1. ledna. Finanční limity pro roky 2022–2023 by se proto měly uplatňovat ode dne 1. ledna 2022.

| (4) | Směrnice 2014/25/EU by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna, |
| --- | --- |

(4)

Směrnice 2014/25/EU by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Článek 15 směrnice 2014/25/EU se mění takto:

| 1) | v písmenu a) se částka „428 000 EUR“ nahrazuje částkou „431 000 EUR“; |
| --- | --- |

1)

v písmenu a) se částka „428 000 EUR“ nahrazuje částkou „431 000 EUR“;

| 2) | v písmenu b) se částka „5 350 000 EUR“ nahrazuje částkou „5 382 000 EUR“. |
| --- | --- |

2)

v písmenu b) se částka „5 350 000 EUR“ nahrazuje částkou „5 382 000 EUR“.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 1. ledna 2022.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 10. listopadu 2021.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 243.

1

(2)  Rozhodnutí Rady 2014/115/EU ze dne 2. prosince 2013 o uzavření Protokolu o změně Dohody o vládních zakázkách (Úř. věst. L 68, 7.3.2014, s. 1).

2

(3)  
  Úř. věst. L 68, 7.3.2014, s. 2.

3

---

ROZHODNUTÍ

| 11.11.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 398/27 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 398/27

---

ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2021/1954

ze dne 9. listopadu 2021

o jmenování jedné členky Evropského hospodářského a sociálního výboru, navržené Belgickým královstvím

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 302 této smlouvy,

s ohledem na rozhodnutí Rady (EU) 2019/853 ze dne 21. května 2019, kterým se stanoví složení Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

s ohledem na návrh belgické vlády,

po konzultaci s Evropskou komisí,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle čl. 300 odst. 2 Smlouvy se má Hospodářský a sociální výbor skládat ze zástupců organizací zaměstnavatelů, zaměstnanců a dalších subjektů zastupujících občanskou společnost, zejména v sociálně-hospodářské, občanské, profesní a kulturní oblasti. |
| --- | --- |

(1)

Podle čl. 300 odst. 2 Smlouvy se má Hospodářský a sociální výbor skládat ze zástupců organizací zaměstnavatelů, zaměstnanců a dalších subjektů zastupujících občanskou společnost, zejména v sociálně-hospodářské, občanské, profesní a kulturní oblasti.

| (2) | Dne 2. října 2020 přijala Rada rozhodnutí (EU) 2020/1392 (2) o jmenování členů Evropského hospodářského a sociálního výboru na období od 21. září 2020 do 20. září 2025. |
| --- | --- |

(2)

Dne 2. října 2020 přijala Rada rozhodnutí (EU) 2020/1392 (2) o jmenování členů Evropského hospodářského a sociálního výboru na období od 21. září 2020 do 20. září 2025.

| (3) | Po odstoupení paní Sophie GRENADEOVÉ se uvolnilo jedno místo člena Evropského hospodářského a sociálního výboru. |
| --- | --- |

(3)

Po odstoupení paní Sophie GRENADEOVÉ se uvolnilo jedno místo člena Evropského hospodářského a sociálního výboru.

| (4) | Belgická vláda navrhla na zbývající část funkčního období, tedy do 20. září 2025, jako členku Evropského hospodářského a sociálního výboru paní Mirandu ULENSOVOU, Secrétaire générale de l’ABVV-FGTB, Federation Générale du Travail de Belgique (generální tajemnice odborového svazu ABVV-FGTB), |
| --- | --- |

(4)

Belgická vláda navrhla na zbývající část funkčního období, tedy do 20. září 2025, jako členku Evropského hospodářského a sociálního výboru paní Mirandu ULENSOVOU, Secrétaire générale de l’ABVV-FGTB, Federation Générale du Travail de Belgique (generální tajemnice odborového svazu ABVV-FGTB),

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Paní Miranda ULENSOVÁ, Secrétaire générale de l’ABVV-FGTB, Federation Générale du Travail de Belgique (generální tajemnice odborového svazu ABVV-FGTB), je jmenována členkou Evropského hospodářského a sociálního výboru na zbývající část funkčního období, tedy do 20. září 2025.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Bruselu dne 9. listopadu 2021.

Za Radu

předseda

A. ŠIRCELJ

---

(1)  
  Úř. věst. L 139, 27.5.2019, s. 15.

1

(2)  Rozhodnutí Rady (EU) 2020/1392 ze dne 2. října 2020, kterým se jmenují členové Evropského hospodářského a sociálního výboru na období od 21. září 2020 do 20. září 2025 a zrušuje a nahrazuje rozhodnutí Rady, kterým se jmenují členové Evropského hospodářského a sociálního výboru na období od 21. září 2020 do 20. září 2025, přijaté dne 18. září 2020 (Úř. věst. L 322, 5.10.2020, s. 1).

2

---

| 11.11.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 398/28 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 398/28

---

ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2021/1955

ze dne 9. listopadu 2021

o jmenování jednoho člena Výboru regionů, navrženého Rakouskou republikou

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 305 této smlouvy,

s ohledem na rozhodnutí Rady (EU) 2019/852 ze dne 21. května 2019, kterým se stanoví složení Výboru regionů (1),

s ohledem na návrh rakouské vlády,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle čl. 300 odst. 3 Smlouvy se má Výbor regionů skládat ze zástupců regionálních a místních samosprávných celků, kteří buď mají volební mandát v některém regionálním nebo místním samosprávném celku, nebo jsou politicky odpovědní volenému shromáždění. |
| --- | --- |

(1)

Podle čl. 300 odst. 3 Smlouvy se má Výbor regionů skládat ze zástupců regionálních a místních samosprávných celků, kteří buď mají volební mandát v některém regionálním nebo místním samosprávném celku, nebo jsou politicky odpovědní volenému shromáždění.

| (2) | Dne 10. prosince 2019 přijala Rada rozhodnutí (EU) 2019/2157 (2) o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2020 do 25. ledna 2025
  . |
| --- | --- |

(2)

Dne 10. prosince 2019 přijala Rada rozhodnutí (EU) 2019/2157 (2) o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2020 do 25. ledna 2025
  .

| (3) | Po skončení mandátu, na jehož základě byl pan Markus LINHART navržen na jmenování, se uvolnilo jedno místo člena Výboru regionů. |
| --- | --- |

(3)

Po skončení mandátu, na jehož základě byl pan Markus LINHART navržen na jmenování, se uvolnilo jedno místo člena Výboru regionů.

| (4) | Rakouská vláda navrhla pana Bernharda BAIERA, který je zástupcem regionálního či místního samosprávného celku a má volební mandát v některém místním samosprávném celku, Gemeinderat der Stadt Linz (zastupitelstvo města Linec), jako člena Výboru regionů na zbývající část funkčního období, tedy do 25. ledna 2025, |
| --- | --- |

(4)

Rakouská vláda navrhla pana Bernharda BAIERA, který je zástupcem regionálního či místního samosprávného celku a má volební mandát v některém místním samosprávném celku, Gemeinderat der Stadt Linz (zastupitelstvo města Linec), jako člena Výboru regionů na zbývající část funkčního období, tedy do 25. ledna 2025,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Pan Bernhard BAIER, zástupce regionálního či místního samosprávného celku, který má volební mandát, Gemeinderat der Stadt Linz (zastupitelstvo města Linec), je jmenován jako člen do Výboru regionů na zbývající část funkčního období, tedy do 25. ledna 2025.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Bruselu dne 9. listopadu 2021.

Za Radu

předseda

A. ŠIRCELJ

---

(1)  
  Úř. věst. L 139, 27.5.2019, s. 13.

1

(2)  Rozhodnutí Rady (EU) 2019/2157 ze dne 10. prosince 2019 o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2020 do 25. ledna 2025 (Úř. věst. L 327, 17.12.2019, s. 78).

2

---

Opravy

| 11.11.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 398/29 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 398/29

---

Oprava nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/2144 ze dne 27. listopadu 2019 o požadavcích pro schvalování typu motorových vozidel a jejich přípojných vozidel a systémů, konstrukčních částí a samostatných technických celků určených pro tato vozidla z hlediska obecné bezpečnosti a ochrany cestujících ve vozidle a zranitelných účastníků silničního provozu, o změně nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/858 a o zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 78/2009, (ES) č. 79/2009 a (ES) č. 661/2009 a nařízení Komise (ES) č. 631/2009, (EU) č. 406/2010, (EU) č. 672/2010, (EU) č. 1003/2010, (EU) č. 1005/2010, (EU) č. 1008/2010, (EU) č. 1009/2010, (EU) č. 19/2011, (EU) č. 109/2011, (EU) č. 458/2011, (EU) č. 65/2012, (EU) č. 130/2012, (EU) č. 347/2012, (EU) č. 351/2012, (EU) č. 1230/2012 a (EU) 2015/166

(
  Úřední věstník Evropské unie L 325 ze dne 16. prosince 2019
  )

| 1. | Strana 8, čl. 1 písm. b): |
| --- | --- |

1.

Strana 8, čl. 1 písm. b):

Místo:

| „b) | pro schvalování typu vozidel, pokud jde o systémy monitorování tlaku v pneumatikách, z hlediska jejich bezpečnosti, palivové účinnosti a emisí CO2; a“, |
| --- | --- |

„b)

pro schvalování typu vozidel, pokud jde o systémy monitorování tlaku v pneumatikách, z hlediska jejich bezpečnosti, palivové účinnosti a emisí CO2; a“,

má být:

| „b) | pro schvalování typu vozidel, pokud jde o systémy monitorování tlaku v pneumatikách, z hlediska jejich bezpečnosti, palivové účinnosti a emisí CO2; a“. |
| --- | --- |

„b)

pro schvalování typu vozidel, pokud jde o systémy monitorování tlaku v pneumatikách, z hlediska jejich bezpečnosti, palivové účinnosti a emisí CO2; a“.

2

| 2. | Strana 19, příloha I, sloupec „Předmět“, řádek „Číslo předpisu OSN“ 48: |
| --- | --- |

2.

Strana 19, příloha I, sloupec „Předmět“, řádek „Číslo předpisu OSN“ 48:

Místo:

„Montáž zařízení pro osvětlení a světelnou signalizaci na motorová vozidla“,

má být:

„Montáž zařízení pro osvětlení a světelnou signalizaci na vozidla“.

| 3. | Strana 21, příloha I, sloupec „Oblast působnosti předpisu OSN“, řádek „Číslo předpisu OSN“ 109: |
| --- | --- |

3.

Strana 21, příloha I, sloupec „Oblast působnosti předpisu OSN“, řádek „Číslo předpisu OSN“ 109:

Místo:

„M2, M3, N, O3, O4“,

má být:

„M2, M3, N, O3, O4
  “.

| 4. | Strana 22, Poznámky k tabulce: |
| --- | --- |

4.

Strana 22, Poznámky k tabulce:

Místo:

„
  Poznámky k tabulce

Úředním věstníku Evropské unie, aniž by byla dotčena série změn, která musí být dodržena na základě přechodných ustanovení v ní stanovených.Série změn uvedená v tabulce odpovídá verzi, která byla zveřejněna v Soulad se sérií změn přijatou po konkrétní sérii uvedené v tabulce se akceptuje jako alternativa.

„revidované dohody z roku 1958“, týkající se první registrace, uvedení do provozu, dodávání na trh, prodeje, uznávání schválení typu a veškerých podobných ustanovení, platí povinně pro účely článků 48 a 50 nařízení (EU) č. 2018/858 s výjimkou případů, kdy příloha II tohoto nařízení stanoví data náhradní, která je pak třeba dodržet.Data uvedená v příslušné sérii změn předpisů OSN uvedených v tabulce, pokud jde o povinnosti smluvních stran

„revidované dohody z roku 1958“, které uplatňují určitou sérii změn uvedeného předpisu OSN, nejsou povinny přijmout či mohou odmítnout přijmout pro účely vnitrostátního nebo regionálního schválení typu typ schválený podle předchozí série změn, nebo obsahují ustanovení s podobným záměrem a významem. Toto musí být vykládáno jako závazné ustanovení pro vnitrostátní orgány, aby považovaly prohlášení o shodě za již neplatná pro účely článku 48 nařízení (EU) 2018/858, s výjimkou případů, kdy jsou v příloze II tohoto nařízení stanovena data náhradní, která je pak třeba dodržet.V některých případech předpis OSN uvedený v této tabulce ve svých přechodných ustanoveních stanoví, že od určitého data smluvní strany“,

má být:

„Poznámky k tabulce

Série změn uvedená v tabulce odpovídá verzi, která byla zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie, aniž by byla dotčena série změn, která musí být dodržena na základě přechodných ustanovení v ní stanovených. Soulad se sérií změn přijatou po konkrétní sérii uvedené v tabulce se akceptuje jako alternativa. Data uvedená v příslušné sérii změn předpisů OSN uvedených v tabulce, pokud jde o povinnosti smluvních stran „revidované dohody z roku 1958“, týkající se první registrace, uvedení do provozu, dodávání na trh, prodeje, uznávání schválení typu a veškerých podobných ustanovení, platí povinně pro účely článků 48 a 50 nařízení (EU) č. 2018/858 s výjimkou případů, kdy příloha II tohoto nařízení stanoví data náhradní, která je pak třeba dodržet. V některých případech předpis OSN uvedený v této tabulce ve svých přechodných ustanoveních stanoví, že od určitého data smluvní strany „revidované dohody z roku 1958“, které uplatňují určitou sérii změn uvedeného předpisu OSN, nejsou povinny přijmout či mohou odmítnout přijmout pro účely vnitrostátního nebo regionálního schválení typu typ schválený podle předchozí série změn, nebo obsahují ustanovení s podobným záměrem a významem. Toto musí být vykládáno jako závazné ustanovení pro vnitrostátní orgány, aby považovaly prohlášení o shodě za již neplatná pro účely článku 48 nařízení (EU) 2018/858, s výjimkou případů, kdy jsou v příloze II tohoto nařízení stanovena data náhradní, která je pak třeba dodržet.“.

| 5. | Strana 28, příloha II, sloupec „Předmět“, řádek „Předmět“ C14: |
| --- | --- |

5.

Strana 28, příloha II, sloupec „Předmět“, řádek „Předmět“ C14:

Místo:

„C14 C14 Monitorování tlaku v pneumatikách těžkých nákladních vozidel“,

má být:

„C14 Monitorování tlaku v pneumatikách těžkých nákladních vozidel“.

| 6. | Strana 31, Poznámky k tabulce: |
| --- | --- |

6.

Strana 31, Poznámky k tabulce:

Místo:

„
  Poznámky k tabulce

Poznámky k tabulce

| A. | Datum pro zákaz registrace vozidel, jakož i uvedení na trh a uvedení do provozu konstrukčních částí a samostatných technických celků:6. července 2022 |
| --- | --- |

A.

Datum pro zákaz registrace vozidel, jakož i uvedení na trh a uvedení do provozu konstrukčních částí a samostatných technických celků:6. července 2022

| B. | Datum pro odmítnutí udělení EU schválení typu:6. července 2022
  Datum pro zákaz registrace vozidel, jakož i uvedení na trh a uvedení do provozu konstrukčních částí a samostatných technických celků: 7. července 2024 |
| --- | --- |

B.

Datum pro odmítnutí udělení EU schválení typu:6. července 2022

Datum pro zákaz registrace vozidel, jakož i uvedení na trh a uvedení do provozu konstrukčních částí a samostatných technických celků: 7. července 2024

| C. | Datum pro odmítnutí udělení EU schválení typu:7. července 2024
  Datum pro zákaz registrace vozidel, jakož i uvedení na trh a uvedení do provozu konstrukčních částí a samostatných technických celků: 7. července 2026D.
  Datum pro odmítnutí udělení EU schválení typu: 7. července 2026

  Datum pro zákaz registrace vozidel, jakož i uvedení na trh a uvedení do provozu konstrukčních částí a samostatných technických celků: 7. ledna 2029 |
| --- | --- |

C.

Datum pro odmítnutí udělení EU schválení typu:7. července 2024

Datum pro zákaz registrace vozidel, jakož i uvedení na trh a uvedení do provozu konstrukčních částí a samostatných technických celků: 7. července 2026D.

Datum pro odmítnutí udělení EU schválení typu: 7. července 2026

Datum pro zákaz registrace vozidel, jakož i uvedení na trh a uvedení do provozu konstrukčních částí a samostatných technických celků: 7. ledna 2029

| X. | Dotčená konstrukční část nebo samostatný technický celek se na kategorie vozidel vztahuje podle toho, jak je uvedeno.“, |
| --- | --- |

X.

Dotčená konstrukční část nebo samostatný technický celek se na kategorie vozidel vztahuje podle toho, jak je uvedeno.“,

má být:

„Poznámky k tabulce

| A. | Datum pro zákaz registrace vozidel, jakož i uvedení na trh a uvedení do provozu konstrukčních částí a samostatných technických celků: 6. července 2022 |
| --- | --- |

A.

Datum pro zákaz registrace vozidel, jakož i uvedení na trh a uvedení do provozu konstrukčních částí a samostatných technických celků: 6. července 2022

| B. | Datum pro odmítnutí udělení EU schválení typu: 6. července 2022
  Datum pro zákaz registrace vozidel, jakož i uvedení na trh a uvedení do provozu konstrukčních částí a samostatných technických celků: 7. července 2024 |
| --- | --- |

B.

Datum pro odmítnutí udělení EU schválení typu: 6. července 2022

Datum pro zákaz registrace vozidel, jakož i uvedení na trh a uvedení do provozu konstrukčních částí a samostatných technických celků: 7. července 2024

| C. | Datum pro odmítnutí udělení EU schválení typu:7. července 2024
  Datum pro zákaz registrace vozidel, jakož i uvedení na trh a uvedení do provozu konstrukčních částí a samostatných technických celků: 7. července 2026 |
| --- | --- |

C.

Datum pro odmítnutí udělení EU schválení typu:7. července 2024

Datum pro zákaz registrace vozidel, jakož i uvedení na trh a uvedení do provozu konstrukčních částí a samostatných technických celků: 7. července 2026

| D. | Datum pro odmítnutí udělení EU schválení typu: 7. ledna 2026
  Datum pro zákaz registrace vozidel, jakož i uvedení na trh a uvedení do provozu konstrukčních částí a samostatných technických celků: 7. ledna 2029 |
| --- | --- |

D.

Datum pro odmítnutí udělení EU schválení typu: 7. ledna 2026

Datum pro zákaz registrace vozidel, jakož i uvedení na trh a uvedení do provozu konstrukčních částí a samostatných technických celků: 7. ledna 2029

| X. | Dotčená konstrukční část nebo samostatný technický celek se na kategorie vozidel vztahuje podle toho, jak je uvedeno.“. |
| --- | --- |

X.

Dotčená konstrukční část nebo samostatný technický celek se na kategorie vozidel vztahuje podle toho, jak je uvedeno.“.

| 7. | Strana 40, Poznámky k tabulce: |
| --- | --- |

7.

Strana 40, Poznámky k tabulce:

Místo:

„
  Poznámky k tabulce

| (1) | Lhůty stanovené v nařízení (ES) č. 661/2009, pokud jde o typy vozidla, systému a konstrukční části, které splňují požadavky uvedené v jeho znění použitelném ke dni [datum, které bezprostředně předchází datu použitelnosti tohoto nařízení], a nařízení (ES) č. 78/2009, pokud jde o typy vozidla a systému, které splňují požadavky uvedené v jeho znění použitelném ke dni ...[datum, které bezprostředně předchází datu použitelnosti tohoto nařízení].“, |
| --- | --- |

(1)

má být:

„
  Poznámky k tabulce

| (1) | Lhůty stanovené v nařízení (ES) č. 661/2009, pokud jde o typy vozidla, systému a konstrukční části, které splňují požadavky uvedené v jeho znění použitelném ke dni 5. července 2022, a nařízení (ES) č. 78/2009, pokud jde o typy vozidla a systému, které splňují požadavky uvedené v jeho znění použitelném ke dni 5. července 2022.“. |
| --- | --- |

(1)

---

| 11.11.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 398/32 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 398/32

---

Oprava nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/876 ze dne 20. května 2019, kterým se mění nařízení (EU) č. 575/2013, pokud jde o pákový poměr, ukazatel čistého stabilního financování, požadavky na kapitál a způsobilé závazky, úvěrové riziko protistrany, tržní riziko, expozice vůči ústředním protistranám, expozice vůči subjektům kolektivního investování, velké expozice, požadavky na podávání zpráv a zpřístupňování informací, a nařízení (EU) č. 648/2012

(
  Úřední věstník Evropské unie L 150 ze dne 7. června 2019
  )

| 1. | Strana 18, článek 6, nový odstavec 1a první pododstavec |
| --- | --- |

1.

Strana 18, článek 6, nový odstavec 1a první pododstavec

místo:

„1a.   Odchylně od odstavce 1 tohoto článku plní požadavek stanovený v článku 92a na individuálním základě pouze instituce určené jako subjekty řešící krizi, které jsou zároveň G-SVI nebo jsou součástí G-SVI a které nemají dceřiné podniky.“,

má být:

„1a.   Odchylně od odstavce 1 tohoto článku plní požadavky stanovené v článku 92a na individuálním základě pouze instituce určené jako subjekty řešící krizi, které jsou zároveň subjekty G-SVI a které nemají dceřiné podniky.“

| 2. | Strana 20, článek 11, nový odstavec 3a první pododstavec |
| --- | --- |

2.

Strana 20, článek 11, nový odstavec 3a první pododstavec

místo:

„3a.   Odchylně od odstavce 2 tohoto článku plní povinnosti stanovené v článku 92a tohoto nařízení na konsolidovaném základě v rozsahu a způsobem stanoveným v článku 18 tohoto nařízení pouze mateřské instituce určené jako subjekty řešící krizi, které jsou G-SVI, součástí G-SVI nebo součástí G-SVI mimo EU.“,

má být:

„3a.   Odchylně od odstavce 1 tohoto článku plní povinnosti stanovené v článku 92a tohoto nařízení na konsolidovaném základě v rozsahu a způsobem stanoveným v článku 18 tohoto nařízení pouze mateřské instituce určené jako subjekty řešící krizi, které jsou subjekty G-SVI.“

| 3. | Strana 21, nový čl. 12a druhý a třetí pododstavec |
| --- | --- |

3.

Strana 21, nový čl. 12a druhý a třetí pododstavec

místo:

„Pokud je objem vypočtený podle prvního pododstavce tohoto článku nižší než součet objemů kapitálu a způsobilých závazků všech subjektů řešících krizi v rámci dané G-SVI podle čl. 92a odst. 1 písm. a) tohoto nařízení, postupují orgány příslušné k řešení krize v souladu s čl. 45d odst. 3 a čl. 45h odst. 2 směrnice 2014/59/EU.

Pokud je objem vypočtený podle prvního pododstavce tohoto článku vyšší než součet objemů kapitálu a způsobilých závazků všech subjektů řešících krizi v rámci dané G-SVI podle čl. 92a odst. 1 písm. a) tohoto nařízení, mohou orgány příslušné k řešení krize postupovat v souladu s čl. 45d odst. 3 a čl. 45h odst. 2 směrnice 2014/59/EU.“,

má být:

„Pokud je objem vypočtený podle prvního pododstavce tohoto článku nižší než součet objemů kapitálu a způsobilých závazků všech subjektů řešících krizi v rámci dané G-SVI podle čl. 92a odst. 1 písm. a) tohoto nařízení, postupují orgány příslušné k řešení krize v souladu s čl. 45d odst. 4 a čl. 45h odst. 2 směrnice 2014/59/EU.

Pokud je objem vypočtený podle prvního pododstavce tohoto článku vyšší než součet objemů kapitálu a způsobilých závazků všech subjektů řešících krizi v rámci dané G-SVI podle čl. 92a odst. 1 písm. a) tohoto nařízení, mohou orgány příslušné k řešení krize postupovat v souladu s čl. 45d odst. 4 a čl. 45h odst. 2 směrnice 2014/59/EU.“

| 4. | Strana 21, nahrazovaný čl. 13 odst. 2 |
| --- | --- |

4.

Strana 21, nahrazovaný čl. 13 odst. 2

místo:

„2.   Instituce určené jako subjekty řešící krizi, které jsou G-SVI nebo součástí G-SVI, plní povinnosti stanovené v článku 437a a v čl. 447 písm. h) na základě konsolidované situace své skupiny řešící krizi.“,

má být:

„2.   Instituce určené jako subjekty řešící krizi, které jsou subjekty G-SVI, plní povinnosti stanovené v článku 437a a v čl. 447 písm. h) na základě konsolidované situace své skupiny řešící krizi.“

| 5. | Strana 23, nahrazovaný článek 22 |
| --- | --- |

5.

Strana 23, nahrazovaný článek 22

místo:

„Článek 22

Subkonsolidace v případě subjektů ve třetích zemích

1.   Dceřiné instituce uplatňují požadavky stanovené v článcích 89, 90 a 91 a v části třetí, čtvrté a sedmé a související požadavky na podávání zpráv stanovené v části sedmé A na základě své subkonsolidované situace, jestliže tyto instituce mají ve třetí zemi dceřiný podnik ve formě instituce nebo finanční instituce nebo v takovém podniku drží účast.

2.   Odchylně od odstavce 1 tohoto článku se mohou dceřiné instituce rozhodnout neuplatňovat požadavky stanovené v článcích 89, 90 a 91 a v části třetí, čtvrté a sedmé a související požadavky na podávání zpráv stanovené v části sedmé A na základě své subkonsolidované situace, pokud celková aktiva a podrozvahové položky jejich dceřiných podniků a účasti ve třetích zemích představují méně než 10 % celkového objemu aktiv a podrozvahových položek dané dceřiné instituce.“,

má být:

„Článek 22

Subkonsolidace v případě subjektů ve třetích zemích

1.   Dceřiné instituce uplatňují požadavky stanovené v článcích 89, 90 a 91 a v části třetí, čtvrté a sedmé a související požadavky na podávání zpráv stanovené v části sedmé A na základě své subkonsolidované situace, jestliže tyto instituce nebo jejich mateřský podnik, je-li mateřský podnik finanční holdingovou společností nebo smíšenou finanční holdingovou společností, mají ve třetí zemi dceřiný podnik ve formě instituce nebo finanční instituce nebo v takovém podniku drží účast.

2.   Odchylně od odstavce 1 tohoto článku se mohou dceřiné instituce rozhodnout neuplatňovat požadavky stanovené v článcích 89, 90 a 91 a v části třetí, čtvrté a sedmé a související požadavky na podávání zpráv stanovené v části sedmé A na základě své subkonsolidované situace, pokud celková aktiva a podrozvahové položky dceřiných podniků a účasti ve třetích zemích představují méně než 10 % celkového objemu aktiv a podrozvahových položek dané dceřiné instituce.“

| 6. | Strana 34, nový čl. 72e odst. 4 první pododstavec, definice |
| --- | --- |

6.

Strana 34, nový čl. 72e odst. 4 první pododstavec, definice

místo:

| „LPi | = | objem položek způsobilých závazků vydaných dceřiným podnikem i a držených mateřskou institucí; |
| --- | --- | --- |
| β | = | procentní podíl kapitálových nástrojů a položek způsobilých závazků vydaných dceřiným podnikem i a držených mateřským podnikem; |
| Oi | = | objem kapitálu dceřiného podniku i, bez zohlednění odpočtu vypočteného v souladu s tímto odstavcem; |
| Li | = | objem způsobilých závazků dceřiného podniku i, bez zohlednění odpočtu vypočteného v souladu s tímto odstavcem; |
| ri | = | poměr platný pro dceřiný podnik i na úrovni jeho skupiny řešící krizi v souladu s čl. 92a odst. 1 písm. a) tohoto nařízení a článkem 45d směrnice 2014/59/EU; a“, |

„LPi

=

objem položek způsobilých závazků vydaných dceřiným podnikem i a držených mateřskou institucí;

β

=

procentní podíl kapitálových nástrojů a položek způsobilých závazků vydaných dceřiným podnikem i a držených mateřským podnikem;

Oi

=

objem kapitálu dceřiného podniku i, bez zohlednění odpočtu vypočteného v souladu s tímto odstavcem;

Li

=

objem způsobilých závazků dceřiného podniku i, bez zohlednění odpočtu vypočteného v souladu s tímto odstavcem;

ri

=

poměr platný pro dceřiný podnik i na úrovni jeho skupiny řešící krizi v souladu s čl. 92a odst. 1 písm. a) tohoto nařízení a článkem 45d směrnice 2014/59/EU; a“,

má být:

| „LPi | = | objem nástrojů způsobilých závazků vydaných dceřiným podnikem i a držených mateřskou institucí; |
| --- | --- | --- |
| β | = | procentní podíl kapitálových nástrojů a nástrojů způsobilých závazků vydaných dceřiným podnikem i a držených mateřským podnikem, který se vypočte takto:



  ; |
| Oi | = | objem kapitálu dceřiného podniku i, bez zohlednění odpočtu vypočteného v souladu s tímto odstavcem; |
| Li | = | objem způsobilých závazků dceřiného podniku i, bez zohlednění odpočtu vypočteného v souladu s tímto odstavcem; |
| ri | = | poměr platný pro dceřiný podnik i na úrovni jeho skupiny řešící krizi v souladu s čl. 92a odst. 1 písm. a) tohoto nařízení a čl. 45c odst. 3 prvním pododstavcem písm. a) směrnice 2014/59/EU; a“ |

„LPi

=

objem nástrojů způsobilých závazků vydaných dceřiným podnikem i a držených mateřskou institucí;

β

=

procentní podíl kapitálových nástrojů a nástrojů způsobilých závazků vydaných dceřiným podnikem i a držených mateřským podnikem, který se vypočte takto:

Image 1
  ;

Oi

=

objem kapitálu dceřiného podniku i, bez zohlednění odpočtu vypočteného v souladu s tímto odstavcem;

Li

=

objem způsobilých závazků dceřiného podniku i, bez zohlednění odpočtu vypočteného v souladu s tímto odstavcem;

ri

=

poměr platný pro dceřiný podnik i na úrovni jeho skupiny řešící krizi v souladu s čl. 92a odst. 1 písm. a) tohoto nařízení a čl. 45c odst. 3 prvním pododstavcem písm. a) směrnice 2014/59/EU; a“

| 7. | Strana 37, čl. 1 bod 35 |
| --- | --- |

7.

Strana 37, čl. 1 bod 35

místo:

| „35) | V článku 76 se odstavce 1, 2 a 3 nahrazují tímto:

  „1.   Pro účely čl. 42 písm. a), čl. 45 písm. a), čl. 57 písm. a), čl. 59 písm. a), čl. 67 písm. a), čl. 69 písm. a) a čl. 72h písm. a) může instituce snížit hodnotu dlouhé pozice v kapitálovém nástroji o tu část indexu, která je tvořena stejnou podkladovou expozicí, jež je zajišťována, pokud jsou splněny všechny tyto podmínky:
  (...)


  2.   S předchozím svolením příslušného orgánu může instituce místo výpočtu své expozice vůči položkám uvedeným v jednom nebo více následujících písmenech jako alternativní postup použít konzervativní odhad své podkladové expozice vůči těmto nástrojům zahrnutým do indexů:,
  (...)““ |
| --- | --- |

„35)

V článku 76 se odstavce 1, 2 a 3 nahrazují tímto:

„1.   Pro účely čl. 42 písm. a), čl. 45 písm. a), čl. 57 písm. a), čl. 59 písm. a), čl. 67 písm. a), čl. 69 písm. a) a čl. 72h písm. a) může instituce snížit hodnotu dlouhé pozice v kapitálovém nástroji o tu část indexu, která je tvořena stejnou podkladovou expozicí, jež je zajišťována, pokud jsou splněny všechny tyto podmínky:

(...)

2.   S předchozím svolením příslušného orgánu může instituce místo výpočtu své expozice vůči položkám uvedeným v jednom nebo více následujících písmenech jako alternativní postup použít konzervativní odhad své podkladové expozice vůči těmto nástrojům zahrnutým do indexů:,

(...)““

má být:

| „35) | V článku 76 se název a odstavce 1, 2 a 3 nahrazují tímto:

  „Článek 76
  Investice do kapitálových nástrojů a závazků zahrnutých do indexů

  1.   Pro účely čl. 42 písm. a), čl. 45 písm. a), čl. 57 písm. a), čl. 59 písm. a), čl. 67 písm. a), čl. 69 písm. a), čl. 72f písm. a) a čl. 72h písm. a) může instituce snížit hodnotu dlouhé pozice v kapitálovém nástroji nebo závazku o tu část indexu, která je tvořena stejnou podkladovou expozicí, jež je zajišťována, pokud jsou splněny všechny tyto podmínky:
  (...)


  2.   S předchozím svolením příslušného orgánu může instituce místo výpočtu své expozice vůči položkám uvedeným v jednom nebo více následujících písmenech jako alternativní postup použít konzervativní odhad své podkladové expozice vůči kapitálovým nástrojům nebo závazkům zahrnutým do indexů:
  (...)““. |
| --- | --- |

„35)

V článku 76 se název a odstavce 1, 2 a 3 nahrazují tímto:

„Článek 76

Investice do kapitálových nástrojů a závazků zahrnutých do indexů

1.   Pro účely čl. 42 písm. a), čl. 45 písm. a), čl. 57 písm. a), čl. 59 písm. a), čl. 67 písm. a), čl. 69 písm. a), čl. 72f písm. a) a čl. 72h písm. a) může instituce snížit hodnotu dlouhé pozice v kapitálovém nástroji nebo závazku o tu část indexu, která je tvořena stejnou podkladovou expozicí, jež je zajišťována, pokud jsou splněny všechny tyto podmínky:

(...)

2.   S předchozím svolením příslušného orgánu může instituce místo výpočtu své expozice vůči položkám uvedeným v jednom nebo více následujících písmenech jako alternativní postup použít konzervativní odhad své podkladové expozice vůči kapitálovým nástrojům nebo závazkům zahrnutým do indexů:

(...)““.

| 8. | Strana 38, nahrazovaný čl. 78 odst. 1 druhý pododstavec čtvrtá věta |
| --- | --- |

8.

Strana 38, nahrazovaný čl. 78 odst. 1 druhý pododstavec čtvrtá věta

místo:

„V případě nástrojů zahrnovaných do kmenového kapitálu tier 1 nesmí tato předem daná částka překročit 3 % příslušné emise a 10 % hodnoty, o niž kmenový kapitál tier 1 převyšuje součet kapitálových požadavků na kmenový kapitál tier 1 stanovených v tomto nařízení, ve směrnicích 2013/36/EU a 2014/59/EU v míře, kterou příslušný orgán považuje za nezbytnou.“,

má být:

„V případě nástrojů zahrnovaných do kmenového kapitálu tier 1 nesmí tato předem daná částka překročit 3 % příslušné emise a 10 % hodnoty, o niž kmenový kapitál tier 1 převyšuje součet kapitálových požadavků na kmenový kapitál tier 1 stanovených v tomto nařízení, ve směrnicích 2013/36/EU a 2014/59/EU a míru, kterou příslušný orgán považuje za nezbytnou.“

| 9. | Strana 42, nahrazovaný článek 82 |
| --- | --- |

9.

Strana 42, nahrazovaný článek 82

místo:

„Článek 82

Kvalifikovaný vedlejší kapitál tier 1, kapitál tier 1 a tier 2 a kvalifikovaný kapitál

Kvalifikovaný vedlejší kapitál tier 1, kapitál tier 1 a tier 2 a kvalifikovaný kapitál zahrnuje menšinový podíl, nástroje zahrnované do vedlejšího kapitálu tier 1 nebo kapitálu tier 2 včetně souvisejícího nerozděleného zisku a emisního ážia dceřiného podniku, pokud jsou splněny tyto podmínky:

| | (...) |
| --- | --- |

(...)

| c) | tyto nástroje vlastní jiné osoby než podniky zahrnuté do konsolidace podle části první hlavy II kapitoly 2.“, |
| --- | --- |

c)

tyto nástroje vlastní jiné osoby než podniky zahrnuté do konsolidace podle části první hlavy II kapitoly 2.“,

má být:

„Článek 82

Kvalifikovaný vedlejší kapitál tier 1, kapitál tier 1 a tier 2 a kvalifikovaný kapitál

Kvalifikovaný vedlejší kapitál tier 1, kapitál tier 1 a tier 2 a kvalifikovaný kapitál zahrnuje menšinový podíl, nástroje zahrnované do vedlejšího kapitálu tier 1 nebo kapitálu tier 2 včetně souvisejícího emisního ážia dceřiného podniku, pokud jsou splněny tyto podmínky:

| | (...) |
| --- | --- |

(...)

| c) | položky kmenového kapitálu tier 1, položky vedlejšího kapitálu tier 1 a položky tier 2 uvedené v návětí tohoto odstavce vlastní jiné osoby než podniky zahrnuté do konsolidace podle části první hlavy II kapitoly 2.“ |
| --- | --- |

c)

položky kmenového kapitálu tier 1, položky vedlejšího kapitálu tier 1 a položky tier 2 uvedené v návětí tohoto odstavce vlastní jiné osoby než podniky zahrnuté do konsolidace podle části první hlavy II kapitoly 2.“

| 10. | Strana 43, nový čl. 92a odst. 1 úvodní část |
| --- | --- |

10.

Strana 43, nový čl. 92a odst. 1 úvodní část

místo:

„1.   S výhradou článků 93 a 94 a výjimek stanovených v odstavci 2 tohoto článku platí, že instituce určené jako subjekty řešící krizi, které jsou G-SVI nebo součástí G-SVI, musí vždy splňovat tyto požadavky na kapitál a způsobilé závazky:“,

má být:

„1.   S výhradou článků 93 a 94 a výjimek stanovených v odstavci 2 tohoto článku platí, že instituce určené jako subjekty řešící krizi, které jsou subjekty G-SVI, musí vždy splňovat tyto požadavky na kapitál a způsobilé závazky:“.

| 11. | Strana 44, nový čl. 92a odst. 3 |
| --- | --- |

11.

Strana 44, nový čl. 92a odst. 3

místo:

„3.   Pokud souhrn plynoucí z uplatnění požadavku stanoveného v odst. 1 písm. a) tohoto článku na každý subjekt řešící krizi ze stejné G-SVI překročí požadavek na kapitál a způsobilé závazky vypočtený v souladu s článkem 12a tohoto nařízení, může orgán příslušný k řešení krize mateřské instituce v EU po konzultaci s ostatními relevantními orgány příslušnými k řešení krize postupovat v souladu s čl. 45d odst. 4 nebo čl. 45h odst. 1 směrnice 2014/59/EU.“,

má být:

„3.   Pokud souhrn plynoucí z uplatnění požadavku stanoveného v odst. 1 písm. a) tohoto článku na každý subjekt řešící krizi ze stejné G-SVI překročí požadavek na kapitál a způsobilé závazky vypočtený v souladu s článkem 12a tohoto nařízení, může orgán příslušný k řešení krize mateřské instituce v EU po konzultaci s ostatními relevantními orgány příslušnými k řešení krize postupovat v souladu s čl. 45d odst. 4 nebo čl. 45h odst. 2 směrnice 2014/59/EU.“

| 12. | Strana 68, nový čl. 279a odst. 1 písm. a), definice |
| --- | --- |

12.

Strana 68, nový čl. 279a odst. 1 písm. a), definice

místo:

| „T | = | datum skončení platnosti opce. U opcí, které lze uplatnit pouze k jednomu budoucímu dni, je datem skončení platnosti tento budoucí den. U opcí, které lze uplatnit k více než jednomu budoucímu dni, je datem skončení platnosti nejpozdější z těchto dní. Datum skončení platnosti musí být vyjádřeno v letech pomocí příslušné konvence obchodních dní; a“, |
| --- | --- | --- |

„T

=

datum skončení platnosti opce. U opcí, které lze uplatnit pouze k jednomu budoucímu dni, je datem skončení platnosti tento budoucí den. U opcí, které lze uplatnit k více než jednomu budoucímu dni, je datem skončení platnosti nejpozdější z těchto dní. Datum skončení platnosti musí být vyjádřeno v letech pomocí příslušné konvence obchodních dní; a“,

má být:

| „T | = | doba mezi datem skončení platnosti opce (Texp) a datem vykázání. U opcí, které lze uplatnit pouze k jednomu budoucímu dni, je Texp tento budoucí den. U opcí, které lze uplatnit k více než jednomu budoucímu dni, je Texp nejpozdější z těchto dní. T musí být vyjádřeno v letech pomocí příslušné konvence obchodních dní; a“. |
| --- | --- | --- |

„T

=

doba mezi datem skončení platnosti opce (Texp) a datem vykázání. U opcí, které lze uplatnit pouze k jednomu budoucímu dni, je Texp tento budoucí den. U opcí, které lze uplatnit k více než jednomu budoucímu dni, je Texp nejpozdější z těchto dní. T musí být vyjádřeno v letech pomocí příslušné konvence obchodních dní; a“.

| 13. | Strana 70, nový čl. 279b odst. 1 písm. a), vzorec |
| --- | --- |

13.

Strana 70, nový čl. 279b odst. 1 písm. a), vzorec

místo:

„

Image 2

kde:

| R | = | dohledová diskontní sazba; R = 5 %; |
| --- | --- | --- |
| S | = | doba mezi dnem zahájení transakce a dnem vykázání, která je vyjádřena v letech pomocí příslušné konvence obchodních dní. |
| E | = | doba mezi dnem ukončení transakce a dnem vykázání, která je vyjádřena v letech pomocí příslušné konvence obchodních dní.“, |

R

=

dohledová diskontní sazba; R = 5 %;

S

=

doba mezi dnem zahájení transakce a dnem vykázání, která je vyjádřena v letech pomocí příslušné konvence obchodních dní.

E

=

doba mezi dnem ukončení transakce a dnem vykázání, která je vyjádřena v letech pomocí příslušné konvence obchodních dní.“,

má být:

„

Image 3

kde:

| R | = | dohledová diskontní sazba; R = 5 %; |
| --- | --- | --- |
| S | = | doba mezi dnem zahájení transakce a dnem vykázání, která je vyjádřena v letech pomocí příslušné konvence obchodních dní; |
| E | = | doba mezi dnem ukončení transakce a dnem vykázání, která je vyjádřena v letech pomocí příslušné konvence obchodních dní; a |
| JedenObchodníRok | = | období jednoho roku vyjádřené v obchodních dnech pomocí příslušné konvence obchodních dní. “ |

R

=

dohledová diskontní sazba; R = 5 %;

S

=

doba mezi dnem zahájení transakce a dnem vykázání, která je vyjádřena v letech pomocí příslušné konvence obchodních dní;

E

=

doba mezi dnem ukončení transakce a dnem vykázání, která je vyjádřena v letech pomocí příslušné konvence obchodních dní; a

JedenObchodníRok

=

období jednoho roku vyjádřené v obchodních dnech pomocí příslušné konvence obchodních dní. “

| 14. | Strana 73, nový čl. 280a odst. 3, vzorec |
| --- | --- |

14.

Strana 73, nový čl. 280a odst. 3, vzorec

místo:

„

Image 4

“

má být:

„

Image 5

“.

| 15. | Strana 75, nový čl. 280c odst. 3, vzorec |
| --- | --- |

15.

Strana 75, nový čl. 280c odst. 3, vzorec

místo:

„

Image 6

“

má být:

„

Image 7

“.

| 16. | Strana 77, nový čl. 280d odst. 3, vzorec |
| --- | --- |

16.

Strana 77, nový čl. 280d odst. 3, vzorec

místo:

„

Image 8

“

má být:

„

Image 9

“.

| 17. | Strana 77, nový čl. 280d odst. 4, vzorec |
| --- | --- |

17.

Strana 77, nový čl. 280d odst. 4, vzorec

místo:

„

Image 10

“

má být:

„

Image 11

“.

| 18. | Strana 78, nový čl. 280e odst. 1, vzorec |
| --- | --- |

18.

Strana 78, nový čl. 280e odst. 1, vzorec

místo:

„

Image 12

“

má být:

„

Image 13

“.

| 19. | Strana 78, nový čl. 280e odst. 4, vzorec |
| --- | --- |

19.

Strana 78, nový čl. 280e odst. 4, vzorec

místo:

„

Image 14

“

má být:

„

Image 15

“.

| 20. | Strana 78, nový čl. 280e odst. 5, definice |
| --- | --- |

20.

Strana 78, nový čl. 280e odst. 5, definice

místo:

| „ | = | dohledový faktor použitelný na referenční typ komodity „k“; pokud referenční typ komodity „k“ odpovídá transakcím přiděleným ke skupině zajistitelných transakcí podle čl. 277a odst. 1 písm. e) bodu i) kromě transakcí týkajících se elektřiny, potom



  ; pro transakce týkající se elektřiny



  ; a“, |
| --- | --- | --- |

Image 16

=

Image 17

Image 18

má být:

| „ | = | dohledový faktor použitelný na referenční typ komodity „k“; pokud referenční typ komodity „k“ odpovídá transakcím přiděleným ke skupině zajistitelných transakcí podle čl. 277a odst. 1 písm. e) kromě transakcí týkajících se elektřiny, potom



  ; pro transakce týkající se elektřiny



  ; a“. |
| --- | --- | --- |

Image 19

=

Image 20

Image 21

| 21. | Strana 89, nový čl. 325a odst. 2 písm. c) |
| --- | --- |

21.

Strana 89, nový čl. 325a odst. 2 písm. c)

místo:

| „c) | všechny pozice musí být oceněny svou tržní hodnotou k danému dni, s výjimkou pozic podle písmene b); pokud není tržní hodnota určité pozice k danému dni k dispozici, použijí instituce reálnou hodnotu této pozice k danému dni; pokud k danému dni není k dispozici reálná ani tržní hodnota, použijí instituce tu tržní nebo reálnou hodnotu dané pozice, která je nejaktuálnější;“ |
| --- | --- |

„c)

všechny pozice musí být oceněny svou tržní hodnotou k danému dni, s výjimkou pozic podle písmene b); pokud není tržní hodnota určité pozice k danému dni k dispozici, použijí instituce reálnou hodnotu této pozice k danému dni; pokud k danému dni není k dispozici reálná ani tržní hodnota, použijí instituce tu tržní nebo reálnou hodnotu dané pozice, která je nejaktuálnější;“

má být:

| „c) | všechny pozice musí být oceněny svou tržní hodnotou k danému dni, s výjimkou pozic podle písmene b); pokud není tržní hodnota určité pozice v obchodním portfoliu k danému dni k dispozici, použijí instituce reálnou hodnotu této pozice v obchodním portfoliu k danému dni; pokud k danému dni není k dispozici reálná ani tržní hodnota pozice v obchodním portfoliu, použijí instituce tu tržní nebo reálnou hodnotu dané pozice, která je nejaktuálnější;“. |
| --- | --- |

„c)

všechny pozice musí být oceněny svou tržní hodnotou k danému dni, s výjimkou pozic podle písmene b); pokud není tržní hodnota určité pozice v obchodním portfoliu k danému dni k dispozici, použijí instituce reálnou hodnotu této pozice v obchodním portfoliu k danému dni; pokud k danému dni není k dispozici reálná ani tržní hodnota pozice v obchodním portfoliu, použijí instituce tu tržní nebo reálnou hodnotu dané pozice, která je nejaktuálnější;“.

| 22. | Strana 93, nový čl. 325f odst. 8, definice |
| --- | --- |

22.

Strana 93, nový čl. 325f odst. 8, definice

místo:

„Sb = ∑k WSk pro všechny rizikové faktory v koši b a Sc = ∑k WSk v koši c. Pokud tyto hodnoty S

  b
  and S

  c
  vedou k záporné hodnotě celkového součtu
  Image 22
  , vypočte instituce kapitálové požadavky k riziku delta nebo vega pro danou rizikovou třídu alternativním způsobem, přičemž;“,

má být:

„Sb = ∑k WSk pro všechny rizikové faktory v koši b a Sc = ∑k WSk v koši c. Pokud tyto hodnoty S

  b
  and S

  c
  vedou k záporné hodnotě celkového součtu
  Image 23
  , vypočte instituce kapitálové požadavky k riziku delta nebo vega pro danou rizikovou třídu alternativním způsobem, přičemž;“.

| 23. | Strana 100, nový čl. 325r odst. 4, definice |
| --- | --- |

23.

Strana 100, nový čl. 325r odst. 4, definice

místo:

| „Vi (.) | = | tržní hodnota nástroje i jako funkce rizikového faktoru k; a“, |
| --- | --- | --- |

„Vi (.)

=

tržní hodnota nástroje i jako funkce rizikového faktoru k; a“,

má být:

| „Vi (.) | = | funkce oceňování nástroje i; a“. |
| --- | --- | --- |

„Vi (.)

=

funkce oceňování nástroje i; a“.

| 24. | Strana 100, nový čl. 325r odst. 5, definice |
| --- | --- |

24.

Strana 100, nový čl. 325r odst. 5, definice

místo:

| „Vi (.) | = | tržní hodnota nástroje i jako funkce rizikového faktoru k; a“, |
| --- | --- | --- |

„Vi (.)

=

tržní hodnota nástroje i jako funkce rizikového faktoru k; a“,

má být:

| „Vi (.) | = | funkce oceňování nástroje i; a“. |
| --- | --- | --- |

„Vi (.)

=

funkce oceňování nástroje i; a“.

| 25. | Strana 101, nový čl. 325s odst. 1, vzorec |
| --- | --- |

25.

Strana 101, nový čl. 325s odst. 1, vzorec

místo:

„

Image 24

“

má být:

„

Image 25

“.

| 26. | Strana 104, nový čl. 325w odst. 1, definice |
| --- | --- |

26.

Strana 104, nový čl. 325w odst. 1, definice

místo:

| „Vpomyslná | = | pomyslná hodnota nástroje;
  (...) |
| --- | --- | --- |
| Úpravadlouhá | = | částka, o kterou by byla v důsledku struktury derivátového nástroje ztráta instituce v případě selhání zvýšena nebo snížena vzhledem k plné výši ztráty vyplývající z podkladového nástroje; zvýšení se do výrazu Úpravadlouhá zadávají s kladným znaménkem a snížení se záporným.“, |

„Vpomyslná

=

pomyslná hodnota nástroje;

(...)

Úpravadlouhá

=

částka, o kterou by byla v důsledku struktury derivátového nástroje ztráta instituce v případě selhání zvýšena nebo snížena vzhledem k plné výši ztráty vyplývající z podkladového nástroje; zvýšení se do výrazu Úpravadlouhá zadávají s kladným znaménkem a snížení se záporným.“,

má být:

| „Vpomyslná | = | pomyslná hodnota nástroje, z něhož vzniká expozice;
  (...) |
| --- | --- | --- |
| Úpravadlouhá | = | je-li nástroj, z něhož vzniká expozice, derivátovým nástrojem, částka, o kterou by byla v důsledku struktury derivátového nástroje ztráta instituce v případě selhání zvýšena nebo snížena vzhledem k plné výši ztráty vyplývající z podkladového nástroje; zvýšení se do vzorce zadávají s kladným znaménkem a snížení se záporným.“ |

„Vpomyslná

=

pomyslná hodnota nástroje, z něhož vzniká expozice;

(...)

Úpravadlouhá

=

je-li nástroj, z něhož vzniká expozice, derivátovým nástrojem, částka, o kterou by byla v důsledku struktury derivátového nástroje ztráta instituce v případě selhání zvýšena nebo snížena vzhledem k plné výši ztráty vyplývající z podkladového nástroje; zvýšení se do vzorce zadávají s kladným znaménkem a snížení se záporným.“

| 27. | Strana 104, nový čl. 325w odst. 2, definice |
| --- | --- |

27.

Strana 104, nový čl. 325w odst. 2, definice

místo:

| „Vpomyslná | = | pomyslná hodnota nástroje, která se do vzorce zadává se záporným znaménkem;
  (...) |
| --- | --- | --- |
| Úpravakrátká | = | částka, o kterou by byl v důsledku struktury derivátového nástroje zisk instituce v případě selhání zvýšen nebo snížen vzhledem k plné výši ztráty vyplývající z podkladového nástroje; snížení se do výrazu Úpravakrátká zadávají s kladným znaménkem a zvýšení se záporným.“, |

„Vpomyslná

=

pomyslná hodnota nástroje, která se do vzorce zadává se záporným znaménkem;

(...)

Úpravakrátká

=

částka, o kterou by byl v důsledku struktury derivátového nástroje zisk instituce v případě selhání zvýšen nebo snížen vzhledem k plné výši ztráty vyplývající z podkladového nástroje; snížení se do výrazu Úpravakrátká zadávají s kladným znaménkem a zvýšení se záporným.“,

má být:

| „Vpomyslná | = | pomyslná hodnota nástroje, z něhož vzniká expozice, která se do vzorce zadává se záporným znaménkem;
  (...) |
| --- | --- | --- |
| Úpravakrátká | = | je-li nástroj, z něhož vzniká expozice, derivátovým nástrojem, částka, o kterou by byl v důsledku struktury derivátového nástroje zisk instituce v případě selhání zvýšen nebo snížen vzhledem k plné výši ztráty vyplývající z podkladového nástroje; snížení se do vzorce zadávají s kladným znaménkem a zvýšení se záporným.“. |

„Vpomyslná

=

pomyslná hodnota nástroje, z něhož vzniká expozice, která se do vzorce zadává se záporným znaménkem;

(...)

Úpravakrátká

=

je-li nástroj, z něhož vzniká expozice, derivátovým nástrojem, částka, o kterou by byl v důsledku struktury derivátového nástroje zisk instituce v případě selhání zvýšen nebo snížen vzhledem k plné výši ztráty vyplývající z podkladového nástroje; snížení se do vzorce zadávají s kladným znaménkem a zvýšení se záporným.“.

| 28. | Strana 104, nový čl. 325w odst. 4 |
| --- | --- |

28.

Strana 104, nový čl. 325w odst. 4

místo:

„4.   Pro účely výpočtů uvedených v odstavcích 1 a 2 se pomyslné hodnoty určí takto:

| a) | v případě dluhových nástrojů je pomyslnou hodnotou nominální hodnota dluhového nástroje; |
| --- | --- |

a)

v případě dluhových nástrojů je pomyslnou hodnotou nominální hodnota dluhového nástroje;

| b) | v případě derivátových nástrojů s podklady ve formě dluhových cenných papírů je pomyslnou hodnotou pomyslná hodnota derivátového nástroje.“, |
| --- | --- |

b)

v případě derivátových nástrojů s podklady ve formě dluhových cenných papírů je pomyslnou hodnotou pomyslná hodnota derivátového nástroje.“,

má být:

„4.   Pro účely výpočtů uvedených v odstavcích 1 a 2 se pomyslné hodnoty určí takto:

| a) | v případě dluhových nástrojů je pomyslnou hodnotou nominální hodnota dluhového nástroje; |
| --- | --- |

a)

v případě dluhových nástrojů je pomyslnou hodnotou nominální hodnota dluhového nástroje;

| b) | v případě prodané prodejní opce na dluhový nástroj je pomyslnou hodnotou pomyslná hodnota opce; v případě koupené kupní opce na dluhový nástroj je pomyslná hodnota 0.“ |
| --- | --- |

b)

v případě prodané prodejní opce na dluhový nástroj je pomyslnou hodnotou pomyslná hodnota opce; v případě koupené kupní opce na dluhový nástroj je pomyslná hodnota 0.“

| 29. | Strana 104, nový čl. 325w odst. 5 |
| --- | --- |

29.

Strana 104, nový čl. 325w odst. 5

místo:

„5.   Pro expozice vůči akciovým nástrojům nevypočítají instituce hrubé výše JTD pomocí vzorců uvedených v odstavcích 1 a 2, ale takto:

| | JTDkrátká = max {LGD · Vpomyslná + P&Lkrátká + Úpravakrátká; 0} |
| --- | --- |

JTDkrátká = max {LGD · Vpomyslná + P&Lkrátká + Úpravakrátká; 0}

| | JTDkrátká = min {LGD · Vpomyslná + P&Lkrátká + Úpravakrátká; 0} |
| --- | --- |

JTDkrátká = min {LGD · Vpomyslná + P&Lkrátká + Úpravakrátká; 0}

kde:

| JTDdlouhá | = | hrubá výše JTD pro dlouhou expozici; |
| --- | --- | --- |
| JTDkrátká | = | hrubá výše JTD pro krátkou expozici; |
| V | = | reálná hodnota akcie, nebo v případě derivátových nástrojů s podklady ve formě akcií reálná hodnota podkladu ve formě akcií.“, |

JTDdlouhá

=

hrubá výše JTD pro dlouhou expozici;

JTDkrátká

=

hrubá výše JTD pro krátkou expozici;

V

=

reálná hodnota akcie, nebo v případě derivátových nástrojů s podklady ve formě akcií reálná hodnota podkladu ve formě akcií.“,

má být:

„5.   Pro expozice vůči akciovým nástrojům vypočítají instituce hrubé výše JTD takto:

| | JTDdlouhá = max {LGD · Vpomyslná + P&Ldlouhá + Úpravadlouhá; 0} |
| --- | --- |

JTDdlouhá = max {LGD · Vpomyslná + P&Ldlouhá + Úpravadlouhá; 0}

| | JTDkrátká = min {LGD · Vpomyslná + P&Lkrátká + Úpravakrátká; 0} |
| --- | --- |

JTDkrátká = min {LGD · Vpomyslná + P&Lkrátká + Úpravakrátká; 0}

kde:

| JTDdlouhá | = | hrubá výše JTD pro dlouhou expozici; |
| --- | --- | --- |
| Vpomyslná | = | pomyslná hodnota nástroje, z něhož vzniká expozice; v případě hotovostních akciových nástrojů je pomyslná hodnota reálná hodnota akcie; v případě vzorce pro JTDkrátká se pomyslná hodnota nástroje zadává do vzorce se záporným znaménkem; |
| P&Ldlouhá | = | výraz upravující zisky nebo ztráty, které již instituce zaúčtovala, v důsledku změn reálné hodnoty nástroje, který vytváří dlouhou expozici; zisky se do vzorce zadávají s kladným znaménkem a ztráty se záporným; |
| Úpravadlouhá | = | částka, o kterou by byla v důsledku struktury derivátového nástroje ztráta instituce v případě selhání zvýšena nebo snížena vzhledem k plné výši ztráty vyplývající z podkladového nástroje; zvýšení se do vzorce zadávají s kladným znaménkem a snížení se záporným; |
| JTDkrátká | = | hrubá výše JTD pro krátkou expozici; |
| P&Lkrátká | = | výraz upravující zisky nebo ztráty, které již instituce zaúčtovala, v důsledku změn reálné hodnoty nástroje, který vytváří krátkou expozici; zisky se do vzorce zadávají s kladným znaménkem a ztráty se záporným; a |
| Úpravakrátká | = | částka, o kterou by byla v důsledku struktury derivátového nástroje ztráta instituce v případě selhání zvýšena nebo snížena vzhledem k plné výši ztráty vyplývající z podkladového nástroje; snížení se do vzorce zadávají s kladným znaménkem a zvýšení se záporným.“ |

JTDdlouhá

=

hrubá výše JTD pro dlouhou expozici;

Vpomyslná

=

pomyslná hodnota nástroje, z něhož vzniká expozice; v případě hotovostních akciových nástrojů je pomyslná hodnota reálná hodnota akcie; v případě vzorce pro JTDkrátká se pomyslná hodnota nástroje zadává do vzorce se záporným znaménkem;

P&Ldlouhá

=

výraz upravující zisky nebo ztráty, které již instituce zaúčtovala, v důsledku změn reálné hodnoty nástroje, který vytváří dlouhou expozici; zisky se do vzorce zadávají s kladným znaménkem a ztráty se záporným;

Úpravadlouhá

=

částka, o kterou by byla v důsledku struktury derivátového nástroje ztráta instituce v případě selhání zvýšena nebo snížena vzhledem k plné výši ztráty vyplývající z podkladového nástroje; zvýšení se do vzorce zadávají s kladným znaménkem a snížení se záporným;

JTDkrátká

=

hrubá výše JTD pro krátkou expozici;

P&Lkrátká

=

výraz upravující zisky nebo ztráty, které již instituce zaúčtovala, v důsledku změn reálné hodnoty nástroje, který vytváří krátkou expozici; zisky se do vzorce zadávají s kladným znaménkem a ztráty se záporným; a

Úpravakrátká

=

částka, o kterou by byla v důsledku struktury derivátového nástroje ztráta instituce v případě selhání zvýšena nebo snížena vzhledem k plné výši ztráty vyplývající z podkladového nástroje; snížení se do vzorce zadávají s kladným znaménkem a zvýšení se záporným.“

| 30. | Strana 105, nový čl. 325w odst. 8 první pododstavec písm. a) |
| --- | --- |

30.

Strana 105, nový čl. 325w odst. 8 první pododstavec písm. a)

místo:

| „a) | způsob, jakým mají instituce vypočítat výše JTD pro různé druhy nástrojů v souladu s tímto článkem;“, |
| --- | --- |

„a)

způsob, jakým mají instituce vypočítat výše JTD pro různé druhy nástrojů v souladu s tímto článkem;“,

má být:

| „a) | způsob, jakým mají instituce určit složky P&Ldlouhá, P&Lkrátká, Úpravadlouhá a Úpravakrátká při výpočtu výše JTD pro různé druhy nástrojů v souladu s tímto článkem;“. |
| --- | --- |

„a)

způsob, jakým mají instituce určit složky P&Ldlouhá, P&Lkrátká, Úpravadlouhá a Úpravakrátká při výpočtu výše JTD pro různé druhy nástrojů v souladu s tímto článkem;“.

dlouhá

krátká

dlouhá

krátká

| 31. | Strana 109, nový čl. 325ad odst. 4, vzorec |
| --- | --- |

31.

Strana 109, nový čl. 325ad odst. 4, vzorec

místo:

„

Image 26

“

má být:

„

Image 27

“.

| 32. | Strana 121, nový čl. 325ay odst. 1 úvodní část |
| --- | --- |

32.

Strana 121, nový čl. 325ay odst. 1 úvodní část

místo:

„1.   Mezi citlivostmi na riziko vega v rámci téhož koše rizikové třídy obecného úrokového rizika se korelační parametr rkl stanoví takto:“,

má být:

„1.   Mezi citlivostmi na riziko vega v rámci téhož koše rizikové třídy obecného úrokového rizika se korelační parametr ρkl stanoví takto:“.

| 33. | Strana 124, nový čl. 325bb odst. 1 úvodní část |
| --- | --- |

33.

Strana 124, nový čl. 325bb odst. 1 úvodní část

místo:

„1.   Instituce vypočítají rizikový ukazatel očekávaného deficitu uvedený v čl. 325ba odst. 1 písm. a) pro jakýkoli daný den „t“ a pro jakékoli dané portfolio pozic v obchodním portfoliu takto:“,

má být:

„1.   Instituce vypočítají rizikový ukazatel očekávaného deficitu uvedený v čl. 325ba odst. 1 písm. a) pro jakýkoli daný den „t“ a pro jakékoli dané portfolio pozic v obchodním portfoliu a pozic v investičním portfoliu vystavených měnovému nebo komoditnímu riziku takto:“.

| 34. | Strana 125, nový čl. 325bc odst. 1 písm. c) úvodní část |
| --- | --- |

34.

Strana 125, nový čl. 325bc odst. 1 písm. c) úvodní část

místo:

| „c) | pro dané portfolio pozic v obchodním portfoliu vypočte instituce ukazatel částečného očekávaného deficitu v čase „t“ podle tohoto vzorce:






  “ |
| --- | --- |

„c)

pro dané portfolio pozic v obchodním portfoliu vypočte instituce ukazatel částečného očekávaného deficitu v čase „t“ podle tohoto vzorce:

Image 28

“

má být:

| „c) | pro dané portfolio pozic v obchodním portfoliu a pozic v investičním portfoliu vystavených měnovému nebo komoditnímu riziku vypočte instituce ukazatel částečného očekávaného deficitu v čase „t“ podle tohoto vzorce:






  “. |
| --- | --- |

„c)

pro dané portfolio pozic v obchodním portfoliu a pozic v investičním portfoliu vystavených měnovému nebo komoditnímu riziku vypočte instituce ukazatel částečného očekávaného deficitu v čase „t“ podle tohoto vzorce:

Image 29

“.

| 35. | Strana 127, nový čl. 325bd odst. 4 úvodní část |
| --- | --- |

35.

Strana 127, nový čl. 325bd odst. 4 úvodní část

místo:

„4.   Pro účely výpočtu ukazatelů částečného očekávaného deficitu v souladu s čl. 325bc odst. 1 písm. c) se efektivní horizont likvidity daného modelovatelného rizikového faktoru dané pozice v obchodním portfoliu vypočítá takto:“,

má být:

„4.   Pro účely výpočtu ukazatelů částečného očekávaného deficitu v souladu s čl. 325bc odst. 1 písm. c) se efektivní horizont likvidity daného modelovatelného rizikového faktoru dané pozice v obchodním portfoliu nebo pozice v investičním portfoliu vystavené měnovému nebo komoditnímu riziku vypočítá takto:“

| 36. | Strana 148, nahrazovaný čl. 411 bod 4 |
| --- | --- |

36.

Strana 148, nahrazovaný čl. 411 bod 4

místo:

„4)   „zprostředkovatelem vkladů“ fyzická osoba nebo podnik, který u úvěrových institucí uskutečňuje za poplatek vklady od třetích stran, včetně retailových vkladů a podnikových vkladů, avšak mimo vklady od finančních institucí;“,

má být:

„4)   „zprostředkovatelem vkladů“ fyzická osoba nebo podnik, který u úvěrových institucí uskutečňuje za poplatek vklady od třetích stran, včetně retailových vkladů a podnikových vkladů, avšak mimo vklady od finančních zákazníků;“.

| 37. | Strana 158, nový čl. 428k odst. 3 návětí |
| --- | --- |

37.

Strana 158, nový čl. 428k odst. 3 návětí

místo:

„3.   Na tyto závazky se uplatňuje 0 % faktor dostupného stabilního financování:“,

má být:

„3.   Na tyto závazky a kapitálové položky nebo nástroje se uplatňuje 0 % faktor dostupného stabilního financování:“.

| 38. | Strana 159, nový čl. 428l návětí |
| --- | --- |

38.

Strana 159, nový čl. 428l návětí

místo:

„Na tyto závazky se uplatňuje 50 % faktor dostupného stabilního financování:“,

má být:

„Na tyto závazky a kapitálové položky nebo nástroje se uplatňuje 50 % faktor dostupného stabilního financování:“.

| 39. | Strana 159, nový čl. 428l písm. d) |
| --- | --- |

39.

Strana 159, nový čl. 428l písm. d)

místo:

| „d) | jakékoli jiné závazky se zbytkovou splatností minimálně šest měsíců, avšak méně než jeden rok, které nejsou uvedeny v článcích 428m, 428n a 428o.“ |
| --- | --- |

„d)

jakékoli jiné závazky se zbytkovou splatností minimálně šest měsíců, avšak méně než jeden rok, které nejsou uvedeny v článcích 428m, 428n a 428o.“

má být:

| „d) | jakékoli jiné závazky a kapitálové položky nebo nástroje se zbytkovou splatností minimálně šest měsíců, avšak méně než jeden rok, které nejsou uvedeny v článcích 428m, 428n a 428o.“. |
| --- | --- |

„d)

jakékoli jiné závazky a kapitálové položky nebo nástroje se zbytkovou splatností minimálně šest měsíců, avšak méně než jeden rok, které nejsou uvedeny v článcích 428m, 428n a 428o.“.

| 40. | Strana 169, nový čl. 428al odst. 3 návětí |
| --- | --- |

40.

Strana 169, nový čl. 428al odst. 3 návětí

místo:

„3.   Na následující závazky se uplatňuje 0 % faktor dostupného stabilního financování:“,

má být:

„3.   Na tyto závazky a kapitálové položky nebo nástroje se uplatňuje 0 % faktor dostupného stabilního financování:“.

| 41. | Strana 169, nový čl. 428am návětí |
| --- | --- |

41.

Strana 169, nový čl. 428am návětí

místo:

„Na následující závazky se uplatňuje 50 % faktor dostupného stabilního financování:“,

má být:

„Na tyto závazky a kapitálové položky nebo nástroje se uplatňuje 50 % faktor dostupného stabilního financování:“.

| 42. | Strana 169, nový čl. 428am písm. b) |
| --- | --- |

42.

Strana 169, nový čl. 428am písm. b)

místo:

| „b) | závazky se zbytkovou splatností kratší než jeden rok, které jsou poskytovány:“, |
| --- | --- |

„b)

závazky se zbytkovou splatností kratší než jeden rok, které jsou poskytovány:“,

má být:

| „b) | závazky a kapitálové položky nebo nástroje se zbytkovou splatností kratší než jeden rok, které jsou poskytovány:“. |
| --- | --- |

„b)

závazky a kapitálové položky nebo nástroje se zbytkovou splatností kratší než jeden rok, které jsou poskytovány:“.

| 43. | Strana 175, nahrazovaný čl. 429 odst. 5 první pododstavec písm. a) |
| --- | --- |

43.

Strana 175, nahrazovaný čl. 429 odst. 5 první pododstavec písm. a)

místo:

| „a) | na derivátový nástroj považovaný podle odst. 4 písm. d) za podrozvahovou položku, s nímž se však v souladu s použitelným účetním rámcem zachází jako s derivátem, se vztahuje zacházení podle tohoto písmene;“, |
| --- | --- |

„a)

na derivátový nástroj považovaný podle odst. 4 písm. d) za podrozvahovou položku, s nímž se však v souladu s použitelným účetním rámcem zachází jako s derivátem, se vztahuje zacházení podle tohoto písmene;“,

má být:

| „a) | na podrozvahovou položku podle odst. 4 písm. d), s níž se v souladu s použitelným účetním rámcem zachází jako s derivátem, se vztahuje zacházení podle písmene b) uvedeného odstavce;“. |
| --- | --- |

„a)

na podrozvahovou položku podle odst. 4 písm. d), s níž se v souladu s použitelným účetním rámcem zachází jako s derivátem, se vztahuje zacházení podle písmene b) uvedeného odstavce;“.

| 44. | Strana 176, nový čl. 429a odst. 1 první pododstavec písm. d) |
| --- | --- |

44.

Strana 176, nový čl. 429a odst. 1 první pododstavec písm. d)

místo:

| „d) | pokud je instituce veřejnou rozvojovou úvěrovou institucí, expozice vyplývající z aktiv představujících pohledávky vůči ústředním vládám, regionálním vládám, místním orgánům nebo subjektům veřejného sektoru týkající se investic veřejného sektoru a podpůrných úvěrů;“, |
| --- | --- |

„d)

pokud je instituce veřejnou rozvojovou úvěrovou institucí, expozice vyplývající z aktiv představujících pohledávky vůči ústředním vládám, regionálním vládám, místním orgánům nebo subjektům veřejného sektoru týkající se investic veřejného sektoru a podpůrných úvěrů;“,

má být:

| „d) | pokud je instituce veřejnou rozvojovou úvěrovou institucí, expozice vyplývající z aktiv představujících pohledávky vůči ústředním vládám, regionálním vládám, místním orgánům nebo subjektům veřejného sektoru týkající se investic veřejného sektoru a z podpůrných úvěrů;“. |
| --- | --- |

„d)

pokud je instituce veřejnou rozvojovou úvěrovou institucí, expozice vyplývající z aktiv představujících pohledávky vůči ústředním vládám, regionálním vládám, místním orgánům nebo subjektům veřejného sektoru týkající se investic veřejného sektoru a z podpůrných úvěrů;“.

| 45. | Strana 178, nový čl. 429a odst. 2 třetí pododstavec |
| --- | --- |

45.

Strana 178, nový čl. 429a odst. 2 třetí pododstavec

místo:

„Pro účely prvního pododstavce písm. d) a e) a aniž jsou dotčena unijní pravidla státní podpory a z něj plynoucí povinnosti členských států, (...)“,

má být:

„Pro účely odst. 1 písm. d) a e) a aniž jsou dotčena unijní pravidla státní podpory a z něj plynoucí povinnosti členských států, (...)“.

| 46. | Strana 209, nový čl. 461a první pododstavec |
| --- | --- |

46.

Strana 209, nový čl. 461a první pododstavec

místo:

„Pro účely požadavků na podávání zpráv stanovených v čl. 430b odst. 1 je Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 462 ke změně tohoto nařízení technickými úpravami článků 325e, 325g až 325j, 325p, 325q, 325ae, 325ak, 325am, 325ap až 325at, 325av, 325ax a ke (...)“,

má být:

„Pro účely požadavků na podávání zpráv stanovených v čl. 430b odst. 1 je Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 462 ke změně tohoto nařízení technickými úpravami článků 325e, 325g až 325j, 325p, 325q, 325ae, 325ai, 325ak, 325am, 325ap až 325at, 325av, 325ax a ke (...)“.

| 47. | Strana 209, nahrazovaný článek 462 |
| --- | --- |

47.

Strana 209, nahrazovaný článek 462

místo:

„(...)

2.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 244 odst. 6, čl. 245 odst. 6, článcích 456 až 460 a článku 461a je svěřena Komisi na dobu neurčitou počínaje 28. červnem 2013.

3.   Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 244 odst. 6, čl. 245 odst. 6, článcích 456 až 460 a článku 461a kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm blíže určených. Rozhodnutí nabývá účinku dnem následujícím po zveřejnění tohoto rozhodnutí v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.

(...)

6.   Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 244 odst. 6, čl. 245 odst. 6, článků 456 až 460 a článku 461a vstoupí v platnost (...)“,

má být:

„(...)

2.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 244 odst. 6, čl. 245 odst. 6 a článcích 456, 457, 459, 460 a 461a je svěřena Komisi na dobu neurčitou počínaje 28. červnem 2013.

3.   Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 244 odst. 6, čl. 245 odst. 6 a článcích 456, 457, 459, 460 a 461a kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm blíže určených. Rozhodnutí nabývá účinku dnem následujícím po zveřejnění tohoto rozhodnutí v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.

(...)

6.   Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 244 odst. 6, čl. 245 odst. 6 a článků 456, 457, 459, 460 a 461a vstoupí v platnost (...)“.

| 48. | Strana 210, nahrazovaný čl. 494 odst. 1 úvodní část |
| --- | --- |

48.

Strana 210, nahrazovaný čl. 494 odst. 1 úvodní část

místo:

„1.   Odchylně od článku 92a platí, že instituce označené jako subjekty řešící krizi, které jsou G-SVI nebo jsou součástí G-SVI, musí od 27. června 2019 do 31. prosince 2021 vždy splňovat tyto požadavky na kapitál a způsobilé závazky:“,

má být:

„1.   Odchylně od článku 92a platí, že instituce označené jako subjekty řešící krizi, které jsou subjekty G-SVI, musí od 27. června 2019 do 31. prosince 2021 vždy splňovat tyto požadavky na kapitál a způsobilé závazky:“.

| 49. | Strana 211, nový čl. 494a odst. 2 písm. a) |
| --- | --- |

49.

Strana 211, nový čl. 494a odst. 2 písm. a)

místo:

| „a) | podmínky stanovené v čl. 63 odst. 1 kromě podmínky vyžadující, aby nástroje byly přímo vydány institucí;“, |
| --- | --- |

„a)

podmínky stanovené v čl. 63 odst. 1 kromě podmínky vyžadující, aby nástroje byly přímo vydány institucí;“,

má být:

| „a) | podmínky stanovené v článku 63 kromě podmínky vyžadující, aby nástroje byly přímo vydány institucí;“. |
| --- | --- |

„a)

podmínky stanovené v článku 63 kromě podmínky vyžadující, aby nástroje byly přímo vydány institucí;“.

| 50. | Strana 211, nový čl. 494b odst. 3 |
| --- | --- |

50.

Strana 211, nový čl. 494b odst. 3

místo:

„3.   Odchylně od čl. 72a odst. 1 písm. a) se závazky vydané před 27. červnem 2019 považují za položky způsobilých závazků, splňují-li podmínky (...)“,

má být:

„3.   Odchylně od čl. 72a odst. 1 písm. a) se závazky vydané před 27. červnem 2019 považují za nástroje způsobilých závazků, splňují-li podmínky (...)“.

| 51. | Strana 213, nahrazovaný čl. 500 odst. 1 první pododstavec písm. c) |
| --- | --- |

51.

Strana 213, nahrazovaný čl. 500 odst. 1 první pododstavec písm. c)

místo:

| „c) | celkový objem expozic, u nichž došlo k selhání, odprodaných od data prvního odprodeje uvedeného v plánu podle písmene a), přesáhl ke dni prvního odprodeje podle písmen a) a b) 20 % celkového objemu všech zjištěných selhání.“, |
| --- | --- |

„c)

celkový objem expozic, u nichž došlo k selhání, odprodaných od data prvního odprodeje uvedeného v plánu podle písmene a), přesáhl ke dni prvního odprodeje podle písmen a) a b) 20 % celkového objemu všech zjištěných selhání.“,

má být:

| „c) | celkový objem expozic, u nichž došlo k selhání, odprodaných od data prvního odprodeje uvedeného v plánu podle písmene a), přesáhl ke dni prvního odprodeje podle písmen a) a b) 20 % zbývajícího objemu všech expozic, u nichž došlo k selhání.“. |
| --- | --- |

„c)

celkový objem expozic, u nichž došlo k selhání, odprodaných od data prvního odprodeje uvedeného v plánu podle písmene a), přesáhl ke dni prvního odprodeje podle písmen a) a b) 20 % zbývajícího objemu všech expozic, u nichž došlo k selhání.“.

| 52. | Strana 213, nahrazovaný čl. 501 odst. 1, definice |
| --- | --- |

52.

Strana 213, nahrazovaný čl. 501 odst. 1, definice

místo:

| „E* | = | celková částka, kterou malý či střední podnik nebo ekonomicky spjatá skupina klientů malého nebo středního podniku dluží instituci, jejím dceřiným podnikům, jejím mateřským podnikům a dalším dceřiným podnikům těchto mateřských podniků, včetně jakékoli expozice v selhání, avšak s výjimkou pohledávek nebo podmíněných pohledávek zajištěných obytnými nemovitostmi.“, |
| --- | --- | --- |

„E*

=

celková částka, kterou malý či střední podnik nebo ekonomicky spjatá skupina klientů malého nebo středního podniku dluží instituci, jejím dceřiným podnikům, jejím mateřským podnikům a dalším dceřiným podnikům těchto mateřských podniků, včetně jakékoli expozice v selhání, avšak s výjimkou pohledávek nebo podmíněných pohledávek zajištěných obytnými nemovitostmi.“,

má být:

„E* je jedna z těchto hodnot:

| a) | celková částka, kterou malý či střední podnik nebo ekonomicky spjatá skupina klientů malého nebo středního podniku dluží instituci, jejím dceřiným podnikům, jejím mateřským podnikům a dalším dceřiným podnikům těchto mateřských podniků, včetně jakékoli expozice v selhání, avšak s výjimkou pohledávek nebo podmíněných pohledávek zajištěných obytnými nemovitostmi; |
| --- | --- |

a)

celková částka, kterou malý či střední podnik nebo ekonomicky spjatá skupina klientů malého nebo středního podniku dluží instituci, jejím dceřiným podnikům, jejím mateřským podnikům a dalším dceřiným podnikům těchto mateřských podniků, včetně jakékoli expozice v selhání, avšak s výjimkou pohledávek nebo podmíněných pohledávek zajištěných obytnými nemovitostmi;

| b) | pokud je celková částka uvedená v písmenu a) rovna 0, výše pohledávek nebo podmíněných pohledávek za malým či středním podnikem nebo ekonomicky spjatou skupinou klientů malého nebo středního podniku, které jsou zajištěny obytnými nemovitostmi a které jsou vyloučeny z výpočtu celkové částky podle uvedeného písmene.“ |
| --- | --- |

b)

pokud je celková částka uvedená v písmenu a) rovna 0, výše pohledávek nebo podmíněných pohledávek za malým či středním podnikem nebo ekonomicky spjatou skupinou klientů malého nebo středního podniku, které jsou zajištěny obytnými nemovitostmi a které jsou vyloučeny z výpočtu celkové částky podle uvedeného písmene.“

| 53. | Strana 218, článek 510, nový odstavec 8 |
| --- | --- |

53.

Strana 218, článek 510, nový odstavec 8

místo:

„8.   Do 28. června 2025 se zvýší faktor požadovaného stabilního financování uplatňovaný u transakcí uvedených v čl. 428r odst. 1 písm. g) z 0 % na 10 %, v čl. 428s odst. 1 písm. c) z 5 % na 15 % a v čl. 428v písm. b) z 10 % na 15 %, (...)“,

má být:

„8.   Do 28. června 2025 se zvýší faktor požadovaného stabilního financování uplatňovaný u transakcí uvedených v čl. 428r odst. 1 písm. g) z 0 % na 10 %, v čl. 428s odst. 1 písm. b) z 5 % na 15 % a v čl. 428v písm. a) z 10 % na 15 %, (...)“.

---

| 11.11.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 398/49 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 398/49

---

Oprava prováděcího nařízení Komise (EU) 2021/955 ze dne 27. května 2021, kterým se stanoví prováděcí technické normy pro uplatňování nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1156, pokud jde o formuláře, šablony, postupy a technické podmínky pro zveřejňování a oznamování pravidel pro nabízení, poplatků a nákladů, a kterým se upřesňují informace sdělované za účelem vytvoření a vedení centrální databáze o přeshraničním nabízení alternativních investičních fondů a SKIPCP, jakož i formuláře, šablony a postupy pro sdělování těchto informací

(
  Úřední věstník Evropské unie L 211 ze dne 15. června 2021
  )

Strana 31, článek 1:

místo:

„Zveřejňování vnitrostátních ustanovení týkajících se požadavků na nabízení

1.   Příslušné orgány zveřejní na svých internetových stránkách informace uvedené v čl. 5 odst. 1 nařízení (EU) 2019/1156, k čemuž použijí šablonu uvedenou v příloze I tohoto nařízení.

2.   Informace uvedené v prvním pododstavci zveřejňují příslušné orgány buď v plném rozsahu na jedné vyhrazené internetové stránce, nebo na dvou samostatných internetových stránkách, z nichž jedna obsahuje informace uvedené v tomto odstavci týkající se alternativních investičních fondů a druhá informace týkající se subjektů kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP).

3.   Příslušné orgány zveřejní shrnutí informací uvedených v odstavci 1 jasným, stručným a srozumitelným způsobem, k čemuž použijí šablony uvedené v příloze II tohoto nařízení. Tato shrnutí zveřejní na téže internetové stránce, na které jsou zveřejněny informace uvedené v odstavci 1, a to buď na začátku, nebo na konci dané internetové stránky.“,

má být:

„Zveřejňování vnitrostátních ustanovení týkajících se požadavků na nabízení

1.   Příslušné orgány zveřejní na svých internetových stránkách informace uvedené v čl. 5 odst. 1 nařízení (EU) 2019/1156, k čemuž použijí šablonu uvedenou v příloze I tohoto nařízení.

Informace uvedené v prvním pododstavci zveřejňují příslušné orgány buď v plném rozsahu na jedné vyhrazené internetové stránce, nebo na dvou samostatných internetových stránkách, z nichž jedna obsahuje informace uvedené v tomto odstavci týkající se alternativních investičních fondů a druhá informace týkající se subjektů kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP).

2.   Příslušné orgány zveřejní shrnutí informací uvedených v odstavci 1 jasným, stručným a srozumitelným způsobem, k čemuž použijí šablony uvedené v příloze II tohoto nařízení. Tato shrnutí zveřejní na téže internetové stránce, na které jsou zveřejněny informace uvedené v odstavci 1, a to buď na začátku, nebo na konci dané internetové stránky.“

Strana 35, příloha I, třetí prohlášení o vyloučení odpovědnosti:

místo:

„
  Prohlášení o vyloučení odpovědnosti: Níže je uveden nikoli vyčerpávající seznam vnitrostátních právních předpisů, které by se mohly použít, a [název příslušného orgánu] neodpovídá za jakékoli opomenutí v tomto seznamu. Dohled nad plněním požadavků vyplývajících z těchto právních předpisů není v kompetenci [název příslušného orgánu]. Použitelnost těchto požadavků a jakýchkoli jiných právních požadavků by měla být posouzena před investováním do [SKIPCP/alternativního investičního fondu/SKIPCP a alternativního investičního fondu] nebo jeho nabízením. V případě nejistoty by subjekty, které SKIPCP nebo alternativní investiční fondy nabízejí nebo do nich investují, měly využít nezávislého poradenství ohledně požadavků vztahujících se na jejich individuální situaci.“,

má být:

„
  Prohlášení o vyloučení odpovědnosti: Seznam vnitrostátních právních předpisů, které by se mohly použít, uvedený v této šabloně není vyčerpávající, a [název příslušného orgánu] neodpovídá za jakékoli opomenutí v tomto seznamu. Dohled nad plněním požadavků vyplývajících z těchto právních předpisů není v kompetenci [název příslušného orgánu]. Použitelnost těchto požadavků a jakýchkoli jiných právních požadavků by měla být posouzena před investováním do [SKIPCP/alternativního investičního fondu/SKIPCP a alternativního investičního fondu] nebo jeho nabízením. V případě nejistoty by subjekty, které SKIPCP nebo alternativní investiční fondy nabízejí nebo do nich investují, měly využít nezávislého poradenství ohledně požadavků vztahujících se na jejich individuální situaci.“

---

| 11.11.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 398/51 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 398/51

---

Oprava nařízení Komise (EU) 2021/1372 ze dne 17. srpna 2021, kterým se mění příloha IV nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001, pokud jde o zákaz krmení nepřežvýkavých hospodářských zvířat jiných než kožešinových zvířat živočišnými bílkovinami

(
  Úřední věstník Evropské unie L 295 ze dne 18. srpna 2021
  )

Strana 15, písmena m) a n):

místo:

| „m) | schválených zařízení na výrobu krmných směsí, která v souladu s kapitolou IV oddílem G písm. b) vyrábějí krmné směsi obsahující zpracované živočišné bílkoviny získané z prasat a určené pro drůbež; |
| --- | --- |

„m)

schválených zařízení na výrobu krmných směsí, která v souladu s kapitolou IV oddílem G písm. b) vyrábějí krmné směsi obsahující zpracované živočišné bílkoviny získané z prasat a určené pro drůbež;

| n) | schválených zařízení na výrobu krmných směsí, která v souladu s kapitolou IV oddílem H písm. b) vyrábějí krmné směsi obsahující zpracované živočišné bílkoviny získané z drůbeže a určené pro prasata;“, |
| --- | --- |

n)

schválených zařízení na výrobu krmných směsí, která v souladu s kapitolou IV oddílem H písm. b) vyrábějí krmné směsi obsahující zpracované živočišné bílkoviny získané z drůbeže a určené pro prasata;“,

má být:

| „m) | schválených zařízení na výrobu krmných směsí, která v souladu s kapitolou IV oddílem G písm. d) vyrábějí krmné směsi obsahující zpracované živočišné bílkoviny získané z prasat a určené pro drůbež; |
| --- | --- |

„m)

schválených zařízení na výrobu krmných směsí, která v souladu s kapitolou IV oddílem G písm. d) vyrábějí krmné směsi obsahující zpracované živočišné bílkoviny získané z prasat a určené pro drůbež;

| n) | schválených zařízení na výrobu krmných směsí, která v souladu s kapitolou IV oddílem H písm. d) vyrábějí krmné směsi obsahující zpracované živočišné bílkoviny získané z drůbeže a určené pro prasata;“. |
| --- | --- |

n)

schválených zařízení na výrobu krmných směsí, která v souladu s kapitolou IV oddílem H písm. d) vyrábějí krmné směsi obsahující zpracované živočišné bílkoviny získané z drůbeže a určené pro prasata;“.

---