# Uradni list L 366/2021

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 366 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6415. oktober 2021 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 366

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6415. oktober 2021

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEDNARODNI SPORAZUMI |
| | * | Obvestilo o začetku veljavnosti Protokola k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Tunizijo na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji | 1 |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2021/1810 z dne 14. oktobra 2021 o spremembi Priloge II k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 glede mejnih vrednosti ostankov za ciprodinil v borovnicah, ameriških brusnicah, ribezu in kosmuljah (
  1
  ) | 2 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/1811 z dne 14. oktobra 2021 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz kalcijevega silicida s poreklom iz Ljudske republike Kitajske | 17 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/1812 z dne 14. oktobra 2021 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih sistemov grafitnih elektrod s poreklom iz Ljudske republike Kitajske | 62 |
| | | SKLEPI |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2021/1813 z dne 14. oktobra 2021 o spremembi Izvedbenega sklepa (EU) 2019/436 glede harmoniziranih standardov za podporno opremo na tleh za letalski promet, žerjave, rudarska orodja in druge stroje, pripravljenih v podporo Direktivi 2006/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta, in o razveljavitvi Izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2015/27 (
  1
  ) | 109 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

MEDNARODNI SPORAZUMI

*

Obvestilo o začetku veljavnosti Protokola k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Tunizijo na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji

1

UREDBE

*

Uredba Komisije (EU) 2021/1810 z dne 14. oktobra 2021 o spremembi Priloge II k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 glede mejnih vrednosti ostankov za ciprodinil v borovnicah, ameriških brusnicah, ribezu in kosmuljah (
  1
  )

1

2

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/1811 z dne 14. oktobra 2021 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz kalcijevega silicida s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

17

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/1812 z dne 14. oktobra 2021 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih sistemov grafitnih elektrod s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

62

SKLEPI

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2021/1813 z dne 14. oktobra 2021 o spremembi Izvedbenega sklepa (EU) 2019/436 glede harmoniziranih standardov za podporno opremo na tleh za letalski promet, žerjave, rudarska orodja in druge stroje, pripravljenih v podporo Direktivi 2006/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta, in o razveljavitvi Izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2015/27 (
  1
  )

1

109

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

| 15.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 366/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 366/1

---

Obvestilo o začetku veljavnosti Protokola k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Tunizijo na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji

Navedeni protokol med Evropsko unijo in Republiko Tunizijo, podpisan 27. julija 2020 v Bruslju, je začel veljati 1. avgusta 2021.

---

UREDBE

| 15.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 366/2 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 366/2

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/1810

z dne 14. oktobra 2021

o spremembi Priloge II k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 glede mejnih vrednosti ostankov za ciprodinil v borovnicah, ameriških brusnicah, ribezu in kosmuljah

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 z dne 23. februarja 2005 o mejnih vrednostih ostankov pesticidov v ali na hrani in krmi rastlinskega in živalskega izvora ter o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS (1) in zlasti člena 14(1)(a) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Mejne vrednosti ostankov (v nadaljnjem besedilu: MRL) za ciprodinil so bile določene v Prilogi II k Uredbi (ES) št. 396/2005. |
| --- | --- |

(1)

Mejne vrednosti ostankov (v nadaljnjem besedilu: MRL) za ciprodinil so bile določene v Prilogi II k Uredbi (ES) št. 396/2005.

| (2) | V okviru postopka za registracijo fitofarmacevtskega sredstva, ki vsebuje aktivno snov ciprodinil, za uporabo na borovnicah, ameriških brusnicah, ribezu in kosmuljah je bila v skladu s členom 6(1) Uredbe (ES) št. 396/2005 vložena vloga za spremembo obstoječih MRL. |
| --- | --- |

(2)

V okviru postopka za registracijo fitofarmacevtskega sredstva, ki vsebuje aktivno snov ciprodinil, za uporabo na borovnicah, ameriških brusnicah, ribezu in kosmuljah je bila v skladu s členom 6(1) Uredbe (ES) št. 396/2005 vložena vloga za spremembo obstoječih MRL.

| (3) | V skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 396/2005 je zadevna država članica vlogo ocenila in Komisiji poslala ocenjevalno poročilo. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 396/2005 je zadevna država članica vlogo ocenila in Komisiji poslala ocenjevalno poročilo.

| (4) | Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je proučila vlogo in poročilo o oceni, zlasti glede tveganj za potrošnike in po potrebi za živali, ter predložila obrazloženo mnenje o predlaganih MRL (2). Navedeno mnenje je poslala vložniku, Komisiji in državam članicam ter ga javno objavila. |
| --- | --- |

(4)

Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je proučila vlogo in poročilo o oceni, zlasti glede tveganj za potrošnike in po potrebi za živali, ter predložila obrazloženo mnenje o predlaganih MRL (2). Navedeno mnenje je poslala vložniku, Komisiji in državam članicam ter ga javno objavila.

| (5) | Agencija je ugotovila, da so bile izpolnjene vse zahteve po podatkih in da je bila sprememba MRL, ki jo je zahteval vložnik, sprejemljiva z vidika varnosti potrošnikov na podlagi ocene izpostavljenosti potrošnikov za 27 posebnih skupin evropskih potrošnikov. Upoštevala je najnovejše informacije o toksikoloških značilnostih snovi. Pri vseživljenjski izpostavljenosti tej snovi z uživanjem vseh živil, ki bi jo lahko vsebovala, ni bilo ugotovljeno tveganje, da se sprejemljivi dnevni vnos preseže. Poleg tega je Agencija ugotovila, da določitev akutnega referenčnega odmerka ni potrebna zaradi profila nizke akutne toksičnosti aktivne snovi. |
| --- | --- |

(5)

Agencija je ugotovila, da so bile izpolnjene vse zahteve po podatkih in da je bila sprememba MRL, ki jo je zahteval vložnik, sprejemljiva z vidika varnosti potrošnikov na podlagi ocene izpostavljenosti potrošnikov za 27 posebnih skupin evropskih potrošnikov. Upoštevala je najnovejše informacije o toksikoloških značilnostih snovi. Pri vseživljenjski izpostavljenosti tej snovi z uživanjem vseh živil, ki bi jo lahko vsebovala, ni bilo ugotovljeno tveganje, da se sprejemljivi dnevni vnos preseže. Poleg tega je Agencija ugotovila, da določitev akutnega referenčnega odmerka ni potrebna zaradi profila nizke akutne toksičnosti aktivne snovi.

| (6) | Iz obrazloženega mnenja Agencije in ob upoštevanju dejavnikov, ki vplivajo na odločitev, je razvidno, da predlagana sprememba MRL izpolnjuje zahteve iz člena 14(2) Uredbe (ES) št. 396/2005. |
| --- | --- |

(6)

Iz obrazloženega mnenja Agencije in ob upoštevanju dejavnikov, ki vplivajo na odločitev, je razvidno, da predlagana sprememba MRL izpolnjuje zahteve iz člena 14(2) Uredbe (ES) št. 396/2005.

| (7) | Uredbo (ES) št. 396/2005 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(7)

Uredbo (ES) št. 396/2005 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (8) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga II k Uredbi (ES) št. 396/2005 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 14. oktobra 2021

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 70, 16.3.2005, str. 1.

1

(2)  Znanstvena poročila Agencije so na voljo na spletu: http://www.efsa.europa.eu:

2

„Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for cyprodinil in blueberries, cranberries, currants and gooseberries“ (Obrazloženo mnenje o spremembi obstoječih mejnih vrednosti ostankov za ciprodinil v borovnicah, ameriških brusnicah, ribezu in kosmuljah). EFSA Journal 2021;19(3):6499.

EFSA Journal

---

PRILOGA

V Prilogi II k Uredbi (ES) št. 396/2005 se stolpec za ciprodinil nadomesti z naslednjim:

„Ostanki pesticidov in mejne vrednosti ostankov (mg/kg)

| Številčna oznaka | Skupine in primeri posameznih proizvodov, za katere veljajo MRL
   (1) | Ciprodinil (R) (F) |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 0100000 | SVEŽE ALI ZAMRZNJENO SADJE; LUPINARJI | |
| 0110000 | Citrusi | 0,02  (*1) |
| 0110010 | Grenivke | |
| 0110020 | Pomaranče | |
| 0110030 | Limone | |
| 0110040 | Limete | |
| 0110050 | Mandarine | |
| 0110990 | Drugo (2) | |
| 0120000 | Lupinarji | |
| 0120010 | Mandeljni | 0,02  (*1)(+) |
| 0120020 | Brazilski oreški | 0,04 |
| 0120030 | Indijski orehi | 0,04 |
| 0120040 | Kostanj | 0,04 |
| 0120050 | Kokosovi orehi | 0,04 |
| 0120060 | Lešniki | 0,04 |
| 0120070 | Oreški makadamije | 0,04 |
| 0120080 | Pekani | 0,04 |
| 0120090 | Pinjole | 0,04 |
| 0120100 | Pistacije | 0,02  (*1) |
| 0120110 | Orehi | 0,04 |
| 0120990 | Drugo (2) | 0,04 |
| 0130000 | Pečkato sadje | 2 |
| 0130010 | Jabolka | |
| 0130020 | Hruške | |
| 0130030 | Kutine | |
| 0130040 | Nešplje | |
| 0130050 | Japonske nešplje | |
| 0130990 | Drugo (2) | |
| 0140000 | Koščičasto sadje | 2 |
| 0140010 | Marelice | |
| 0140020 | Češnje | |
| 0140030 | Breskve | |
| 0140040 | Slive | |
| 0140990 | Drugo (2) | |
| 0150000 | Jagodičje in drobno sadje | |
| 0151000 | (a) | Grozdje |

Številčna oznaka

Skupine in primeri posameznih proizvodov, za katere veljajo MRL
   (1)

Ciprodinil (R) (F)

(1)

(2)

(3)

0100000

SVEŽE ALI ZAMRZNJENO SADJE; LUPINARJI

0110000

Citrusi

0,02  (*1)

0110010

Grenivke

0110020

Pomaranče

0110030

Limone

0110040

Limete

0110050

Mandarine

0110990

Drugo (2)

0120000

Lupinarji

0120010

Mandeljni

0,02  (*1)(+)

0120020

Brazilski oreški

0,04

0120030

Indijski orehi

0,04

0120040

Kostanj

0,04

0120050

Kokosovi orehi

0,04

0120060

Lešniki

0,04

0120070

Oreški makadamije

0,04

0120080

Pekani

0,04

0120090

Pinjole

0,04

0120100

Pistacije

0,02  (*1)

0120110

Orehi

0,04

0120990

Drugo (2)

0,04

0130000

Pečkato sadje

2

0130010

Jabolka

0130020

Hruške

0130030

Kutine

0130040

Nešplje

0130050

Japonske nešplje

0130990

Drugo (2)

0140000

Koščičasto sadje

2

0140010

Marelice

0140020

Češnje

0140030

Breskve

0140040

Slive

0140990

Drugo (2)

0150000

Jagodičje in drobno sadje

0151000

(a)

Grozdje

3

0151010

Namizno grozdje

0151020

Vinsko grozdje

0152000

| (b) | Jagode |
| --- | --- |

(b)

Jagode

5

0153000

| (c) | Rozgasto sadje |
| --- | --- |

(c)

Rozgasto sadje

0153010

Robide

3

0153020

Ostrožnice

0,02  (*1)

0153030

Maline (rdeče in rumene)

3

0153990

Drugo (2)

0,02  (*1)

0154000

| (d) | Drugo drobno sadje in jagodičje |
| --- | --- |

(d)

Drugo drobno sadje in jagodičje

0154010

Borovnice

8

0154020

Ameriške brusnice

8

0154030

Ribez (črni, rdeči in beli)

8

0154040

Kosmulje (zelene, rdeče in rumene)

8

0154050

Šipek

3

0154060

Murve (črne in bele)

3

0154070

Plodovi gloga azarol/sredozemske nešplje

3

0154080

Bezgove jagode

3

0154990

Drugo (2)

3

0160000

Mešano sadje

0161000

| (a) | Užitna lupina |
| --- | --- |

(a)

Užitna lupina

0161010

Dateljni

0,02  (*1)

0161020

Fige

0,02  (*1)

0161030

Namizne olive

0,02  (*1)

0161040

Kumkvati

0,02  (*1)

0161050

Karambole

0,02  (*1)

0161060

Kakiji

2

0161070

Jamun

0,02  (*1)

0161990

Drugo (2)

0,02  (*1)

0162000

| (b) | Neužitna lupina, drobni plodovi |
| --- | --- |

(b)

Neužitna lupina, drobni plodovi

0,02  (*1)

0162010

Kiviji/aktinidije (zeleni, rdeči, rumeni)

0162020

Liči

0162030

Pasijonke/marakuje

0162040

Plodovi opuncije/kaktusovi sadeži

0162050

Zvezdasta jabolka

0162060

Persimon/virginijski kaki

0162990

Drugo (2)

0163000

| (c) | Neužitna lupina, veliki plodovi |
| --- | --- |

(c)

Neužitna lupina, veliki plodovi

0163010

Avokado

1

0163020

Banane

0,02  (*1)

0163030

Mango

0,02  (*1)

0163040

Papaje

0,02  (*1)

0163050

Granatna jabolka

5

0163060

Čirimoje

0,02  (*1)

0163070

Gvave

1,5

0163080

Ananasi

0,02  (*1)

0163090

Sadeži kruhovca

0,02  (*1)

0163100

Durian

0,02  (*1)

0163110

Plodovi trnaste anone

0,02  (*1)

0163990

Drugo (2)

0,02  (*1)

0200000

SVEŽA ALI ZAMRZNJENA ZELENJAVA

0210000

Zelenjava – korenovke in gomoljnice

0211000

| (a) | Krompir |
| --- | --- |

(a)

Krompir

0,02  (*1)

0212000

| (b) | Tropske korenovke in gomoljnice |
| --- | --- |

(b)

Tropske korenovke in gomoljnice

0,02  (*1)

0212010

Gomolji kasave/manioka

0212020

Sladki krompir

0212030

Jam

0212040

Maranta

0212990

Drugo (2)

0213000

| (c) | Druge korenovke in gomoljnice razen sladkorne pese |
| --- | --- |

(c)

Druge korenovke in gomoljnice razen sladkorne pese

0213010

Rdeča pesa

1,5

0213020

Korenje

1,5

0213030

Gomoljna zelena

0,3

0213040

Hren

1,5

0213050

Topinambur/laška repa

0,02  (*1)

0213060

Pastinak

1,5

0213070

Koren peteršilja

1,5

0213080

Redkev

0,3

0213090

Beli koren/porovolistna kozja brada

1,5

0213100

Podzemna koleraba

0,02  (*1)

0213110

Repa

0,02  (*1)

0213990

Drugo (2)

0,02  (*1)

0220000

Zelenjava – čebulnice

0220010

Česen

0,07

0220020

Čebula

0,3

0220030

Šalotka

0,07

0220040

Spomladanska čebula in zimski luk

0,8

0220990

Drugo (2)

0,02  (*1)

0230000

Zelenjava – plodovke

0231000

| (a) | Razhudnikovke in slezenovke |
| --- | --- |

(a)

Razhudnikovke in slezenovke

0231010

Paradižnik

1,5

0231020

Paprika

1,5

0231030

Jajčevci

1,5

0231040

Okra/jedilni oslez

0,02  (*1)

0231990

Drugo (2)

0,02  (*1)

0232000

| (b) | Bučnice z užitno lupino |
| --- | --- |

(b)

Bučnice z užitno lupino

0,5

0232010

Kumare

0232020

Kumarice za vlaganje

0232030

Bučke

0232990

Drugo (2)

0233000

| (c) | Bučnice z neužitno lupino |
| --- | --- |

(c)

Bučnice z neužitno lupino

0,6

0233010

Melone

0233020

Orjaške buče

0233030

Lubenice

0233990

Drugo (2)

0234000

| (d) | Sladka koruza |
| --- | --- |

(d)

Sladka koruza

0,02  (*1)

0239000

| (e) | Druge plodovke |
| --- | --- |

(e)

Druge plodovke

0,02  (*1)

0240000

Kapusnice (razen korenin kapusnic in rastlin kapusnic z mladimi listi)

0241000

| (a) | Cvetoče kapusnice |
| --- | --- |

(a)

Cvetoče kapusnice

2

0241010

Brokoli

0241020

Cvetača

0241990

Drugo (2)

0242000

| (b) | Glavnate kapusnice |
| --- | --- |

(b)

Glavnate kapusnice

0242010

Brstični ohrovt

0,02  (*1)

0242020

Glavnato zelje

0,7

0242990

Drugo (2)

0,02  (*1)

0243000

| (c) | Listnate kapusnice |
| --- | --- |

(c)

Listnate kapusnice

0,02  (*1)

0243010

Kitajski kapus

0243020

Listnati ohrovt

0243990

Drugo (2)

0244000

| (d) | Kolerabice |
| --- | --- |

(d)

Kolerabice

0,02  (*1)

0250000

Listna zelenjava, zelišča in užitni cvetovi

0251000

| (a) | Solata in solatnice |
| --- | --- |

(a)

Solata in solatnice

15

0251010

Motovilec

0251020

Solata

0251030

Endivija/eskarijolka

0251040

Kreša ter drugi kalčki in poganjki

0251050

Rana barbica

0251060

Rukvica/rukola

0251070

Ogrščica

0251080

Rastline z mladimi listi (vključno z vrstami kapusnic)

0251990

Drugo (2)

0252000

| (b) | Špinača in podobni listi |
| --- | --- |

(b)

Špinača in podobni listi

15

0252010

Špinača

0252020

Tolščakovke

0252030

Listi blitve

0252990

Drugo (2)

0253000

| (c) | Trtni listi in listi podobnih vrst |
| --- | --- |

(c)

Trtni listi in listi podobnih vrst

0,02  (*1)

0254000

| (d) | Vodna kreša |
| --- | --- |

(d)

Vodna kreša

0,02  (*1)

0255000

| (e) | Vitlof |
| --- | --- |

(e)

Vitlof

0,06

0256000

| (f) | Zelišča in užitni cvetovi |
| --- | --- |

(f)

Zelišča in užitni cvetovi

40

0256010

Prava krebuljica

0256020

Drobnjak

0256030

Listi zelene

0256040

Peteršilj

0256050

Žajbelj

0256060

Rožmarin

0256070

Materina dušica

0256080

Bazilika in užitni cvetovi

0256090

Lovorovi listi

0256100

Pehtran

0256990

Drugo (2)

0260000

Stročnice

0260010

Fižol (s stroki)

2

0260020

Fižol v zrnju (brez strokov)

0,08

0260030

Grah (s stroki)

2

0260040

Grah (brez strokov)

0,08

0260050

Leča

0,2

0260990

Drugo (2)

0,02  (*1)

0270000

Stebelna zelenjava

0270010

Šparglji/beluši

0,02  (*1)

0270020

Kardij

0,02  (*1)

0270030

Belušna zelena

30

0270040

Sladki komarček

4

0270050

Artičoke

4

0270060

Por

0,02  (*1)

0270070

Rabarbara

2

0270080

Bambusovi vršički

0,02  (*1)

0270090

Palmovi srčki

0,02  (*1)

0270990

Drugo (2)

0,02  (*1)

0280000

Gobe, mahovi in lišaji

0,02  (*1)

0280010

Gojene gobe

0280020

Gozdne gobe

0280990

Mahovi in lišaji

0290000

Alge in prokaritski organizmi

0,02  (*1)

0300000

STROČNICE

0300010

Fižol

0,2

0300020

Leča

0,02  (*1)

0300030

Grah

0,1

0300040

Bel volčji bob

0,1

0300990

Drugo (2)

0,02  (*1)

0400000

OLJNICE – SEME IN PLODOVI OLJNIC

0401000

Semena oljnic

0401010

Lanena semena

0,02  (*1)

0401020

Zemeljski oreški/arašidi

0,02  (*1)

0401030

Mak

0,02  (*1)

0401040

Sezamova semena

0,02  (*1)

0401050

Sončnična semena

0,02  (*1)

0401060

Semena oljne ogrščice

0,02

0401070

Soja

0,02  (*1)

0401080

Gorčična semena

0,02  (*1)

0401090

Bombaževo seme

0,02  (*1)

0401100

Bučna semena

0,02  (*1)

0401110

Semena navadnega rumenika

0,02  (*1)

0401120

Semena borage

0,02  (*1)

0401130

Seme navadnega rička

0,02  (*1)

0401140

Konopljina semena

0,02  (*1)

0401150

Semena kloščevca

0,02  (*1)

0401990

Drugo (2)

0,02  (*1)

0402000

Plodovi oljnic

0,02  (*1)

0402010

Olive za proizvodnjo olja

0402020

Koščice oljne palme

0402030

Plodovi oljne palme

0402040

Kapokovec

0402990

Drugo (2)

0500000

ŽITA

0500010

Ječmen

4

0500020

Ajda in druga neprava žita

0,02  (*1)

0500030

Koruza

0,02  (*1)

0500040

Proso

0,02  (*1)

0500050

Oves

4

0500060

Riž

0,02  (*1)

0500070

Rž

0,5

0500080

Sirek

0,02  (*1)

0500090

Pšenica

0,5

0500990

Drugo (2)

0,02  (*1)

0600000

ČAJI, KAVA, ZELIŠČNI ČAJI, KAKAV IN ROŽIČI

0610000

Čaji

0,1  (*1)

0620000

Kavna zrna

0,1  (*1)

0630000

Zeliščni čaji

0631000

| (a) | Cvetovi |
| --- | --- |

(a)

Cvetovi

0,1  (*1)

0631010

Kamilica

0631020

Hibiskus/oslez

0631030

Vrtnice

0631040

Jasmin

0631050

Lipa

0631990

Drugo (2)

0632000

| (b) | Listi in zelišča |
| --- | --- |

(b)

Listi in zelišča

0,1  (*1)

0632010

Jagoda

0632020

Rooibos

0632030

Mate

0632990

Drugo (2)

0633000

| (c) | Korenine |
| --- | --- |

(c)

Korenine

1,5 (+)

0633010

Zdravilna špajka, baldrijan

(+)

0633020

Ginseng

(+)

0633990

Drugo (2)

(+)

0639000

| (d) | Kateri koli drugi deli rastline |
| --- | --- |

(d)

Kateri koli drugi deli rastline

0,1  (*1)

0640000

Kakavova zrna

0,1  (*1)

0650000

Rožiči

0,1  (*1)

0700000

HMELJ

0,1  (*1)

0800000

ZAČIMBE

0810000

Semena

0,1  (*1)

0810010

Janež

0810020

Črnika/črna kumina

0810030

Zelena

0810040

Koriander

0810050

Kumin/orientalska kumina/rimska kumina

0810060

Koper

0810070

Koromač/komarček

0810080

Božja rutica/sabljasti triplat

0810090

Muškatni orešček

0810990

Drugo (2)

0820000

Plodovi

0,1  (*1)

0820010

Piment

0820020

Sečuanski poper

0820030

Kumina

0820040

Kardamom

0820050

Brinove jagode

0820060

Poper (črni, zeleni in beli)

0820070

Vanilija

0820080

Tamarinda

0820990

Drugo (2)

0830000

Skorja

0,1  (*1)

0830010

Cimet

0830990

Drugo (2)

0840000

Korenine ali korenike

0840010

Sladki koren (likviricija)

1,5 (+)

0840020

Ingver (10)

0840030

Kurkuma

1,5 (+)

0840040

Hren (11)

0840990

Drugo (2)

1,5 (+)

0850000

Brsti

0,1  (*1)

0850010

Nageljnove žbice/klinčki

0850020

Kapre

0850990

Drugo (2)

0860000

Cvetni pestiči

0,1  (*1)

0860010

Žafran

0860990

Drugo (2)

0870000

Semenski ovoj

0,1  (*1)

0870010

Muškatni cvet

0870990

Drugo (2)

0900000

SLADKORNE RASTLINE

0,02  (*1)

0900010

Koren sladkorne pese

0900020

Sladkorni trs

0900030

Koren cikorije

0900990

Drugo (2)

1000000

PROIZVODI ŽIVALSKEGA IZVORA – KOPENSKIH ŽIVALI

1010000

Proizvodi iz naslednjih živali

(+)

1011000

| (a) | Prašiči |
| --- | --- |

(a)

Prašiči

0,02  (*1)(+)

1011010

Mišičevje

(+)

1011020

Maščevje

(+)

1011030

Jetra

(+)

1011040

Ledvice

(+)

1011050

Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

(+)

1011990

Drugo (2)

(+)

1012000

| (b) | Govedo |
| --- | --- |

(b)

Govedo

1012010

Mišičevje

0,02  (*1)(+)

1012020

Maščevje

0,02  (*1)(+)

1012030

Jetra

0,05 (+)

1012040

Ledvice

0,05 (+)

1012050

Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

0,02  (*1)(+)

1012990

Drugo (2)

0,02  (*1)(+)

1013000

| (c) | Ovce |
| --- | --- |

(c)

Ovce

1013010

Mišičevje

0,02  (*1)(+)

1013020

Maščevje

0,02  (*1)(+)

1013030

Jetra

0,05 (+)

1013040

Ledvice

0,05 (+)

1013050

Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

0,02  (*1)(+)

1013990

Drugo (2)

0,02  (*1)(+)

1014000

| (d) | Koze |
| --- | --- |

(d)

Koze

1014010

Mišičevje

0,02  (*1)(+)

1014020

Maščevje

0,02  (*1)(+)

1014030

Jetra

0,05 (+)

1014040

Ledvice

0,05 (+)

1014050

Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

0,02  (*1)(+)

1014990

Drugo (2)

0,02  (*1)(+)

1015000

| (e) | Enoprsti kopitarji |
| --- | --- |

(e)

Enoprsti kopitarji

1015010

Mišičevje

0,02  (*1)(+)

1015020

Maščevje

0,02  (*1)(+)

1015030

Jetra

0,05 (+)

1015040

Ledvice

0,05 (+)

1015050

Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

0,02  (*1)(+)

1015990

Drugo (2)

0,02  (*1)(+)

1016000

| (f) | Perutnina |
| --- | --- |

(f)

Perutnina

0,02  (*1)(+)

1016010

Mišičevje

(+)

1016020

Maščevje

(+)

1016030

Jetra

(+)

1016040

Ledvice

1016050

Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

(+)

1016990

Drugo (2)

(+)

1017000

| (g) | Druge gojene kopenske živali |
| --- | --- |

(g)

Druge gojene kopenske živali

1017010

Mišičevje

0,02  (*1)(+)

1017020

Maščevje

0,02  (*1)(+)

1017030

Jetra

0,05 (+)

1017040

Ledvice

0,05 (+)

1017050

Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

0,02  (*1)(+)

1017990

Drugo (2)

0,02  (*1)(+)

1020000

Mleko

0,02  (*1)(+)

1020010

Govedo

(+)

1020020

Ovce

(+)

1020030

Koze

(+)

1020040

Konji

1020990

Drugo (2)

1030000

Ptičja jajca

0,02  (*1)(+)

1030010

Kokoši

(+)

1030020

Race

(+)

1030030

Gosi

(+)

1030040

Prepelice

(+)

1030990

Drugo (2)

(+)

1040000

Med in drugi čebelarski proizvodi (7)

0,05  (*1)

1050000

Dvoživke in plazilci

0,02  (*1)

1060000

Kopenski nevretenčarji

0,02  (*1)

1070000

Divji kopenski vretenčarji

0,02  (*1)

1100000

PROIZVODI ŽIVALSKEGA IZVORA – RIBE, RIBJI PROIZVODI TER DRUGI MORSKI IN SLADKOVODNI ŽIVILSKI PROIZVODI (8)

1200000

PROIZVODI ALI DELI PROIZVODOV SAMO ZA ŽIVALSKO KRMO (8)

1300000

PREDELANI ŽIVILSKI PROIZVODI (9)

Ciprodinil (R) (F)

| (R) | Opredelitev ostanka se razlikuje za naslednje kombinacije pesticid – številčna oznaka: ciprodinil – oznaka 1000000 razen 1020000, 1040000: ciprodinil (vsota ciprodinila in CGA 304075 (prostega), izražena kot ciprodinil); ciprodinil – oznaka 1020000: ciprodinil (vsota ciprodinila in CGA 304075 (prostega in konjugiranega), izražena kot ciprodinil). |
| --- | --- |

(R)

| (F) | Topen v maščobi. |
| --- | --- |

(F)

Evropska agencija za varnost hrane je za nekatere informacije o analitskih metodah in/ali potrditvenih metodah navedla, da niso na voljo. Pri pregledu MRL bo Komisija upoštevala informacije iz prvega stavka, če so predložene do 14. marca 2017, če pa navedene informacije do navedenega datuma niso predložene, bo upoštevala, kot da jih ni.

0120010 Mandeljni

0633000 (c) Korenine

0633010 Zdravilna špajka, baldrijan

0633020 Ginseng

0633990 Drugo (2)

0840010 Sladki koren (likviricija)

0840030 Kurkuma

0840990 Drugo (2)

1000000 PROIZVODI ŽIVALSKEGA IZVORA – KOPENSKIH ŽIVALI

1010000 Proizvodi iz naslednjih živali

1011000 (a) Prašiči

1011010 Mišičevje

1011020 Maščevje

1011030 Jetra

1011040 Ledvice

1011050 Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

1011990 Drugo (2)

1012000 (b) Govedo

1012010 Mišičevje

1012020 Maščevje

1012030 Jetra

1012040 Ledvice

1012050 Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

1012990 Drugo (2)

1013000 (c) Ovce

1013010 Mišičevje

1013020 Maščevje

1013030 Jetra

1013040 Ledvice

1013050 Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

1013990 Drugo (2)

1014000 (d) Koze

1014010 Mišičevje

1014020 Maščevje

1014030 Jetra

1014040 Ledvice

1014050 Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

1014990 Drugo (2)

1015000 (e) Enoprsti kopitarji

1015010 Mišičevje

1015020 Maščevje

1015030 Jetra

1015040 Ledvice

1015050 Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

1015990 Drugo (2)

1016000 (f) Perutnina

1016010 Mišičevje

1016020 Maščevje

1016030 Jetra

1016050 Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

1016990 Drugo (2)

1017000 (g) Druge gojene kopenske živali

1017010 Mišičevje

1017020 Maščevje

1017030 Jetra

1017040 Ledvice

1017050 Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

1017990 Drugo (2)

1020000 Mleko

1020010 Govedo

1020020 Ovce

1020030 Koze

1030000 Ptičja jajca

1030010 Kokoši

1030020 Race

1030030 Gosi

1030040 Prepelice

1030990 Drugo (2)“

---

(*1)  Označuje spodnjo mejo analitskega določanja.

*1

(1)  Za popoln seznam proizvodov rastlinskega in živalskega izvora, za katere veljajo MRL, se je treba sklicevati na Prilogo I.

1

---

| 15.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 366/17 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 366/17

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/1811

z dne 14. oktobra 2021

o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz kalcijevega silicida s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (1) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba), in zlasti člena 7 Uredbe,

po posvetovanju z državami članicami,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

POSTOPEK

1.1.   Začetek

Začetek

| (1) | Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je 18. februarja 2021 na podlagi člena 5 osnovne uredbe začela protidampinško preiskavo v zvezi z uvozom kalcijevega silicida s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: zadevna država ali LRK ali Kitajska). Obvestilo o začetku je objavila v Uradnem listu Evropske unije (2) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku). |
| --- | --- |

(1)

Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je 18. februarja 2021 na podlagi člena 5 osnovne uredbe začela protidampinško preiskavo v zvezi z uvozom kalcijevega silicida s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: zadevna država ali LRK ali Kitajska). Obvestilo o začetku je objavila v Uradnem listu Evropske unije (2) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku).

Uradnem listu Evropske unije

2

| (2) | Komisija je preiskavo začela na podlagi pritožbe, ki jo je 4. januarja 2021 vložilo združenje Euroalliages (v nadaljnjem besedilu: pritožnik). Pritožba je bila vložena v imenu industrije kalcijevega silicida v Uniji v smislu člena 5(4) osnovne uredbe. Pritožba je vsebovala dokaze o dampingu in znatni škodi, ki je zaradi njega nastala, kar je zadostovalo za začetek preiskave. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je preiskavo začela na podlagi pritožbe, ki jo je 4. januarja 2021 vložilo združenje Euroalliages (v nadaljnjem besedilu: pritožnik). Pritožba je bila vložena v imenu industrije kalcijevega silicida v Uniji v smislu člena 5(4) osnovne uredbe. Pritožba je vsebovala dokaze o dampingu in znatni škodi, ki je zaradi njega nastala, kar je zadostovalo za začetek preiskave.

| (3) | Komisija bi morala na podlagi člena 14(5a) osnovne uredbe registrirati uvoz, ki je predmet protidampinške preiskave, v obdobju predhodnega razkritja, razen če ima dovolj dokazov v smislu člena 5, da zahteve iz točke (c) ali (d) člena 10(4) niso izpolnjene. |
| --- | --- |

(3)

Komisija bi morala na podlagi člena 14(5a) osnovne uredbe registrirati uvoz, ki je predmet protidampinške preiskave, v obdobju predhodnega razkritja, razen če ima dovolj dokazov v smislu člena 5, da zahteve iz točke (c) ali (d) člena 10(4) niso izpolnjene.

| (4) | V zadevnem primeru pritožnik registracije ni zahteval, Komisija pa je ugotovila, da zahteve iz točke (d) niso izpolnjene, saj poleg ravni uvoza, ki je povzročal škodo v obdobju preiskave, ni bilo nadaljnje znatne rasti uvoza. Po podatkih Eurostata se je obseg uvoza iz Kitajske v prvih štirih mesecih (tj. od marca do junija 2021) po začetku preiskave zmanjšal za 86 % v primerjavi z istimi meseci v obdobju preiskave. Mesečno se je povprečni uvoz iz Kitajske v prvih štirih mesecih po začetku preiskave zmanjšal za 74 % v primerjavi s povprečnim mesečnim uvozom v obdobju preiskave. Komisija zato uvoza ni registrirala v obdobju predhodnega razkritja. |
| --- | --- |

(4)

V zadevnem primeru pritožnik registracije ni zahteval, Komisija pa je ugotovila, da zahteve iz točke (d) niso izpolnjene, saj poleg ravni uvoza, ki je povzročal škodo v obdobju preiskave, ni bilo nadaljnje znatne rasti uvoza. Po podatkih Eurostata se je obseg uvoza iz Kitajske v prvih štirih mesecih (tj. od marca do junija 2021) po začetku preiskave zmanjšal za 86 % v primerjavi z istimi meseci v obdobju preiskave. Mesečno se je povprečni uvoz iz Kitajske v prvih štirih mesecih po začetku preiskave zmanjšal za 74 % v primerjavi s povprečnim mesečnim uvozom v obdobju preiskave. Komisija zato uvoza ni registrirala v obdobju predhodnega razkritja.

1.2.   Zainteresirane strani

Zainteresirane strani

| (5) | Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani pozvala, naj se ji javijo, če želijo sodelovati v preiskavi. Poleg tega je o začetku preiskave posebej obvestila pritožnika, znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce izvoznike in organe v LRK, znane uvoznike, dobavitelje in uporabnike ter združenja, za katera je znano, da jih to zadeva, in jih povabila k sodelovanju. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani pozvala, naj se ji javijo, če želijo sodelovati v preiskavi. Poleg tega je o začetku preiskave posebej obvestila pritožnika, znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce izvoznike in organe v LRK, znane uvoznike, dobavitelje in uporabnike ter združenja, za katera je znano, da jih to zadeva, in jih povabila k sodelovanju.

| (6) | Zainteresirane strani so imele možnost, da izrazijo pripombe glede začetka preiskave in zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. |
| --- | --- |

(6)

Zainteresirane strani so imele možnost, da izrazijo pripombe glede začetka preiskave in zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih.

| (7) | V tej fazi preiskave zaslišanja niso bila zahtevana. |
| --- | --- |

(7)

V tej fazi preiskave zaslišanja niso bila zahtevana.

1.3.   Pripombe glede začetka preiskave

Pripombe glede začetka preiskave

| (8) | Komisija je pripombe glede začetka preiskave prejela od združenja Eurofer in nemškega jeklarskega združenja (Wirtschaftsvereinigung Stahl), ki sta zahtevala prekinitev preiskave. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je pripombe glede začetka preiskave prejela od združenja Eurofer in nemškega jeklarskega združenja (Wirtschaftsvereinigung Stahl), ki sta zahtevala prekinitev preiskave.

| (9) | Združenje Eurofer je trdilo, da je glavni razlog za majhno uspešnost industrije Unije upad proizvodnje jekla in ne uvoz iz Kitajske ter da zato v pritožbi ni bila dokazana vzročna zveza med uvozom iz Kitajske in položajem industrije Unije. Združenje Eurofer je trdilo tudi, da pritožnik ni navedel informacij o tem, v kolikšni meri lahko proizvajalci kalcijevega silicida z istimi stroji proizvajajo železove zlitine. Poleg tega je združenje Eurofer trdilo, da pritožnik ni ustrezno analiziral drugih dejavnikov razen dampinškega uvoza, ki bi lahko povzročili zadevne razmere v industriji kalcijevega silicida v Uniji, na primer pandemija COVID-19 in povezava s presežno jeklarsko zmogljivostjo. Združenje Eurofer je navedlo tudi, da domnevnih povečanj uvoza iz Kitajske ni mogoče uskladiti s podatki Eurostata/COMEXT o uvozu za oznako KN 7202 99 80. Po teh podatkih v obdobju preiskave ni bilo opaznih povečanj uvoza iz Kitajske, medtem ko so bila povečanja uvoza iz Brazilije veliko večja. Poleg tega sta združenje Eurofer in nemško jeklarsko združenje v zvezi z dobičkonosnostjo trdila, da je bilo njeno zmanjšanje logična posledica najhujše gospodarske krize v več kot desetih letih. Po mnenju združenja Eurofer so bili slabi rezultati posledica splošnih gospodarskih razmer, in ne uvoza. Združenje je v zvezi s stroški poudarilo zlasti, da so se v nasprotju s trditvijo pritožnika stroški energije v obdobju preiskave znižali in torej niso mogli prispevati k zvišanju stroškov. Po mnenju združenja Eurofer se zaradi manjšega povpraševanja po jeklu niso zvišali niti fiksni stroški. Nemško jeklarsko združenje je dodalo, da je treba upoštevati tudi, da imajo kitajski proizvajalci legirnih elementov opazne primerjalne stroškovne prednosti pri proizvodnji zlitin zaradi nižjih stroškov energije in dela ter lastnih virov surovin. Vse to naj bi kazalo na to, da zmanjšanje dobičkonosnosti ni bilo posledica uvoza iz Kitajske, temveč logična posledica splošnih gospodarskih razmer in pandemije COVID-19. |
| --- | --- |

(9)

Združenje Eurofer je trdilo, da je glavni razlog za majhno uspešnost industrije Unije upad proizvodnje jekla in ne uvoz iz Kitajske ter da zato v pritožbi ni bila dokazana vzročna zveza med uvozom iz Kitajske in položajem industrije Unije. Združenje Eurofer je trdilo tudi, da pritožnik ni navedel informacij o tem, v kolikšni meri lahko proizvajalci kalcijevega silicida z istimi stroji proizvajajo železove zlitine. Poleg tega je združenje Eurofer trdilo, da pritožnik ni ustrezno analiziral drugih dejavnikov razen dampinškega uvoza, ki bi lahko povzročili zadevne razmere v industriji kalcijevega silicida v Uniji, na primer pandemija COVID-19 in povezava s presežno jeklarsko zmogljivostjo. Združenje Eurofer je navedlo tudi, da domnevnih povečanj uvoza iz Kitajske ni mogoče uskladiti s podatki Eurostata/COMEXT o uvozu za oznako KN 7202 99 80. Po teh podatkih v obdobju preiskave ni bilo opaznih povečanj uvoza iz Kitajske, medtem ko so bila povečanja uvoza iz Brazilije veliko večja. Poleg tega sta združenje Eurofer in nemško jeklarsko združenje v zvezi z dobičkonosnostjo trdila, da je bilo njeno zmanjšanje logična posledica najhujše gospodarske krize v več kot desetih letih. Po mnenju združenja Eurofer so bili slabi rezultati posledica splošnih gospodarskih razmer, in ne uvoza. Združenje je v zvezi s stroški poudarilo zlasti, da so se v nasprotju s trditvijo pritožnika stroški energije v obdobju preiskave znižali in torej niso mogli prispevati k zvišanju stroškov. Po mnenju združenja Eurofer se zaradi manjšega povpraševanja po jeklu niso zvišali niti fiksni stroški. Nemško jeklarsko združenje je dodalo, da je treba upoštevati tudi, da imajo kitajski proizvajalci legirnih elementov opazne primerjalne stroškovne prednosti pri proizvodnji zlitin zaradi nižjih stroškov energije in dela ter lastnih virov surovin. Vse to naj bi kazalo na to, da zmanjšanje dobičkonosnosti ni bilo posledica uvoza iz Kitajske, temveč logična posledica splošnih gospodarskih razmer in pandemije COVID-19.

| (10) | V pritožbi je bilo nelojalno nižanje prodajnih cen ugotovljeno na podlagi nekaterih transakcij, kar so bile najboljše informacije, ki so bile takrat na voljo pritožniku. Združenje Eurofer je kritiziralo to metodo in opozorilo, da bi bilo treba pri nelojalnem nižanju prodajnih cen upoštevati tudi, ali je bilo blago prodano v razsutem stanju ali kot polnjene žice. |
| --- | --- |

(10)

V pritožbi je bilo nelojalno nižanje prodajnih cen ugotovljeno na podlagi nekaterih transakcij, kar so bile najboljše informacije, ki so bile takrat na voljo pritožniku. Združenje Eurofer je kritiziralo to metodo in opozorilo, da bi bilo treba pri nelojalnem nižanju prodajnih cen upoštevati tudi, ali je bilo blago prodano v razsutem stanju ali kot polnjene žice.

| (11) | Analiza Komisije je potrdila, da nobeden od navedenih elementov, ne glede na to, ali je točen ali ne, ne zadostuje za dvom v sklep, da pritožba vsebuje zadostne dokaze, ki kažejo, da se je zadevni izdelek v Unijo uvažal po dampinških cenah in da je bila s tem uvozom proizvajalcem Unije povzročena znatna škoda. Ti vidiki so bili ugotovljeni na podlagi najboljših dokazov, ki so bili takrat na voljo pritožniku ter so bili dovolj reprezentativni in zanesljivi. Poleg tega so bile trditve združenja Eurofer in nemškega jeklarskega združenja med preiskavo podrobno proučene in so nadalje obravnavane v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(11)

Analiza Komisije je potrdila, da nobeden od navedenih elementov, ne glede na to, ali je točen ali ne, ne zadostuje za dvom v sklep, da pritožba vsebuje zadostne dokaze, ki kažejo, da se je zadevni izdelek v Unijo uvažal po dampinških cenah in da je bila s tem uvozom proizvajalcem Unije povzročena znatna škoda. Ti vidiki so bili ugotovljeni na podlagi najboljših dokazov, ki so bili takrat na voljo pritožniku ter so bili dovolj reprezentativni in zanesljivi. Poleg tega so bile trditve združenja Eurofer in nemškega jeklarskega združenja med preiskavo podrobno proučene in so nadalje obravnavane v nadaljevanju.

| (12) | Komisija je na podlagi navedenega potrdila, da je pritožnik predložil dovolj dokazov o dampingu, škodi in vzročni zvezi, s čimer je izpolnil zahteve iz člena 5(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je na podlagi navedenega potrdila, da je pritožnik predložil dovolj dokazov o dampingu, škodi in vzročni zvezi, s čimer je izpolnil zahteve iz člena 5(2) osnovne uredbe.

1.4.   Vzorčenje

Vzorčenje

| (13) | Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda izbrala vzorec nekaterih vrst zainteresiranih strani skladu s členom 17 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(13)

Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda izbrala vzorec nekaterih vrst zainteresiranih strani skladu s členom 17 osnovne uredbe.

1.4.1.   Proizvajalci Unije

Proizvajalci Unije

| (14) | Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo dala vprašalnike na voljo edinima znanima proizvajalcema Unije, in sicer družbama OFZ, a.s., in Ferropem. Kljub temu je pozvala tudi druge morebitne proizvajalce Unije, naj se ji javijo in zahtevajo vprašalnik najpozneje v sedmih dneh po objavi obvestila o začetku. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo dala vprašalnike na voljo edinima znanima proizvajalcema Unije, in sicer družbama OFZ, a.s., in Ferropem. Kljub temu je pozvala tudi druge morebitne proizvajalce Unije, naj se ji javijo in zahtevajo vprašalnik najpozneje v sedmih dneh po objavi obvestila o začetku.

| (15) | Komisiji se ni javil noben drug proizvajalec Unije. Za navedena proizvajalca Unije se torej šteje, da predstavljata 100 % industrije Unije. |
| --- | --- |

(15)

Komisiji se ni javil noben drug proizvajalec Unije. Za navedena proizvajalca Unije se torej šteje, da predstavljata 100 % industrije Unije.

1.4.2.   Vzorčenje uvoznikov

Vzorčenje uvoznikov

| (16) | Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je nepovezane uvoznike pozvala, naj predložijo informacije, določene v obvestilu o začetku. |
| --- | --- |

(16)

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je nepovezane uvoznike pozvala, naj predložijo informacije, določene v obvestilu o začetku.

| (17) | Štirje nepovezani uvozniki (Affival SAS, Coftech GmbH, Sider Trading SpA, SKW Stahl-Metallurgie GmbH) so predložili zahtevane informacije in se strinjali z vključitvijo v vzorec. Zaradi maloštevilnih odgovorov se je Komisija odločila, da vzorčenje ni potrebno. Komisija je štiri navedene družbe pozvala k izpolnitvi vprašalnika za uvoznike. |
| --- | --- |

(17)

Štirje nepovezani uvozniki (Affival SAS, Coftech GmbH, Sider Trading SpA, SKW Stahl-Metallurgie GmbH) so predložili zahtevane informacije in se strinjali z vključitvijo v vzorec. Zaradi maloštevilnih odgovorov se je Komisija odločila, da vzorčenje ni potrebno. Komisija je štiri navedene družbe pozvala k izpolnitvi vprašalnika za uvoznike.

1.4.3.   Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov v LRK

Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov v LRK

| (18) | Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse znane proizvajalce izvoznike iz LRK pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o začetku. Poleg tega je pozvala predstavništvo Ljudske republike Kitajske pri Evropski uniji, naj opredeli morebitne druge proizvajalce izvoznike, ki bi bili morda zainteresirani za sodelovanje v preiskavi, in/ali z njimi vzpostavi stik. |
| --- | --- |

(18)

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse znane proizvajalce izvoznike iz LRK pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o začetku. Poleg tega je pozvala predstavništvo Ljudske republike Kitajske pri Evropski uniji, naj opredeli morebitne druge proizvajalce izvoznike, ki bi bili morda zainteresirani za sodelovanje v preiskavi, in/ali z njimi vzpostavi stik.

| (19) | Zahtevane informacije so zagotovili trije proizvajalci izvozniki iz LRK, ki so se strinjali z vključitvijo v vzorec. Zaradi maloštevilnih odgovorov se je Komisija odločila, da vzorčenje ni potrebno. |
| --- | --- |

(19)

Zahtevane informacije so zagotovili trije proizvajalci izvozniki iz LRK, ki so se strinjali z vključitvijo v vzorec. Zaradi maloštevilnih odgovorov se je Komisija odločila, da vzorčenje ni potrebno.

1.5.   Izpolnjeni vprašalniki in preveritveni obiski

Izpolnjeni vprašalniki in preveritveni obiski

| (20) | Komisija je vladi LRK (v nadaljnjem besedilu: kitajska vlada) poslala vprašalnik o obstoju znatnih izkrivljanj v LRK v smislu člena 2(6a)(b) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(20)

Komisija je vladi LRK (v nadaljnjem besedilu: kitajska vlada) poslala vprašalnik o obstoju znatnih izkrivljanj v LRK v smislu člena 2(6a)(b) osnovne uredbe.

| (21) | Poleg tega je pritožnik v pritožbi za zadevni izdelek predložil zadostne dokaze o izkrivljanju cen surovin v LRK. Kot je bilo napovedano v obvestilu o začetku, je preiskava tako zajemala ta izkrivljanja cen surovin, da bi se ugotovilo, ali naj se za LRK uporabijo določbe člena 7(2a) in 7(2b) osnovne uredbe. Komisija je zato kitajski vladi poslala dodatni vprašalnik v zvezi s tem. |
| --- | --- |

(21)

Poleg tega je pritožnik v pritožbi za zadevni izdelek predložil zadostne dokaze o izkrivljanju cen surovin v LRK. Kot je bilo napovedano v obvestilu o začetku, je preiskava tako zajemala ta izkrivljanja cen surovin, da bi se ugotovilo, ali naj se za LRK uporabijo določbe člena 7(2a) in 7(2b) osnovne uredbe. Komisija je zato kitajski vladi poslala dodatni vprašalnik v zvezi s tem.

| (22) | Vprašalniki za proizvajalce Unije, nepovezane uvoznike, uporabnike in proizvajalce izvoznike so bili na spletu (3) objavljeni na dan začetka preiskave. |
| --- | --- |

(22)

Vprašalniki za proizvajalce Unije, nepovezane uvoznike, uporabnike in proizvajalce izvoznike so bili na spletu (3) objavljeni na dan začetka preiskave.

3

| (23) | Komisija je prejela izpolnjene vprašalnike od navedenih dveh proizvajalcev Unije, dveh uvoznikov Unije (Affival in Coftech), dveh uporabnikov (AFV Acciaierie Beltrame S.p.A. in Filo d.o.o.) in treh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov (Ningxia Ketong New Material Technology Co., Ltd., Ningxia Shun Tai Smelting Co., Ltd. in njegov povezani trgovec Overseas Metallurgy Co., Ltd. ter Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co., Ltd.). |
| --- | --- |

(23)

Komisija je prejela izpolnjene vprašalnike od navedenih dveh proizvajalcev Unije, dveh uvoznikov Unije (Affival in Coftech), dveh uporabnikov (AFV Acciaierie Beltrame S.p.A. in Filo d.o.o.) in treh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov (Ningxia Ketong New Material Technology Co., Ltd., Ningxia Shun Tai Smelting Co., Ltd. in njegov povezani trgovec Overseas Metallurgy Co., Ltd. ter Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co., Ltd.).

| (24) | Komisija je zbrala in navzkrižno preverila vse informacije, ki so se ji zdele potrebne za začasno ugotovitev dampinga, nastale škode in interesa Unije. Komisija zaradi izbruha pandemije COVID-19 in posledičnih ukrepov, sprejetih za obvladovanje izbruha (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o COVID-19) (4), ni mogla opraviti preveritvenih obiskov v prostorih sodelujočih družb. Namesto tega je Komisija na daljavo navzkrižno preverila informacije, ki so jih prek videokonference predložile naslednje družbe: |
| --- | --- |

(24)

Komisija je zbrala in navzkrižno preverila vse informacije, ki so se ji zdele potrebne za začasno ugotovitev dampinga, nastale škode in interesa Unije. Komisija zaradi izbruha pandemije COVID-19 in posledičnih ukrepov, sprejetih za obvladovanje izbruha (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o COVID-19) (4), ni mogla opraviti preveritvenih obiskov v prostorih sodelujočih družb. Namesto tega je Komisija na daljavo navzkrižno preverila informacije, ki so jih prek videokonference predložile naslednje družbe:

4

proizvajalca Unije:

proizvajalca Unije:

| — | OFZ, a.s., Istebné, Slovaška, |
| --- | --- |

—

OFZ, a.s., Istebné, Slovaška,

| — | Ferropem, Chambéry, Francija; |
| --- | --- |

—

Ferropem, Chambéry, Francija;

uvoznik:

uvoznik:

| — | Affival SAS, Solesmes, Francija; |
| --- | --- |

—

Affival SAS, Solesmes, Francija;

proizvajalci izvozniki iz LRK:

proizvajalci izvozniki iz LRK:

| — | Ningxia Ketong New Material Technology Co., Ltd. (v nadaljnjem besedilu: Ketong), |
| --- | --- |

—

Ningxia Ketong New Material Technology Co., Ltd. (v nadaljnjem besedilu: Ketong),

| — | Ningxia Shun Tai Smelting Co., Ltd. in njegov povezani trgovec Overseas Metallurgy Co., Ltd. (v nadaljnjem besedilu: Shun Tai), |
| --- | --- |

—

Ningxia Shun Tai Smelting Co., Ltd. in njegov povezani trgovec Overseas Metallurgy Co., Ltd. (v nadaljnjem besedilu: Shun Tai),

| — | Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co., Ltd. (v nadaljnjem besedilu: Shenghua). |
| --- | --- |

—

Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co., Ltd. (v nadaljnjem besedilu: Shenghua).

1.6.   Obdobje preiskave in obravnavano obdobje

Obdobje preiskave in obravnavano obdobje

| (25) | Preiskava dampinga in škode je zajemala obdobje od 1. januarja 2020 do 31. decembra 2020 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 2017 do konca obdobja preiskave (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje). |
| --- | --- |

(25)

Preiskava dampinga in škode je zajemala obdobje od 1. januarja 2020 do 31. decembra 2020 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 2017 do konca obdobja preiskave (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje).

2.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

2.1.   Zadevni izdelek

Zadevni izdelek

| (26) | Zadevni izdelek je zlitina ali spojina, ki vsebuje 16 mas. % ali več kalcija, 45 mas. % ali več silicija, manj kot 14 mas. % železa in ne več kot 10 mas. % katerega koli drugega elementa, ne glede na to, ali je predložen v razsutem stanju, pakiran v vrečah ali jeklenih bobnih, obdan z jeklenimi ploščami (ali s polnjeno žico) ali predložen drugače, s poreklom iz LRK, ki se trenutno uvršča pod oznaki KN ex 7202 99 80 in ex 2850 00 60 (kodi TARIC 7202998030 in 2850006091) (v nadaljnjem besedilu: zadevni izdelek). Običajno se zanj uporablja poimenovanje kalcijev silicid ali CaSi. |
| --- | --- |

(26)

Zadevni izdelek je zlitina ali spojina, ki vsebuje 16 mas. % ali več kalcija, 45 mas. % ali več silicija, manj kot 14 mas. % železa in ne več kot 10 mas. % katerega koli drugega elementa, ne glede na to, ali je predložen v razsutem stanju, pakiran v vrečah ali jeklenih bobnih, obdan z jeklenimi ploščami (ali s polnjeno žico) ali predložen drugače, s poreklom iz LRK, ki se trenutno uvršča pod oznaki KN ex 7202 99 80 in ex 2850 00 60 (kodi TARIC 7202998030 in 2850006091) (v nadaljnjem besedilu: zadevni izdelek). Običajno se zanj uporablja poimenovanje kalcijev silicid ali CaSi.

| (27) | Kalcijev silicid se uporablja pri proizvodnji posebnih kovinskih zlitin. Zlitine CaSi se uporabljajo kot dezoksidant in razžvepljevalo pri proizvodnji jekla visoke kakovosti. |
| --- | --- |

(27)

Kalcijev silicid se uporablja pri proizvodnji posebnih kovinskih zlitin. Zlitine CaSi se uporabljajo kot dezoksidant in razžvepljevalo pri proizvodnji jekla visoke kakovosti.

2.2.   Podobni izdelek

Podobni izdelek

| (28) | Preiskava je pokazala, da imajo naslednji izdelki enake osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti ter so namenjeni enaki osnovni uporabi:






  — | zadevni izdelek, |
| --- | --- | --- |

(28)

Preiskava je pokazala, da imajo naslednji izdelki enake osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti ter so namenjeni enaki osnovni uporabi:

—

zadevni izdelek,

| — | izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu LRK, in |
| --- | --- |

—

izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu LRK, in

| — | izdelek, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije. |
| --- | --- |

—

izdelek, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije.

| (29) | Komisija se je v tej fazi odločila, da so navedeni izdelki zato podobni izdelki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(29)

Komisija se je v tej fazi odločila, da so navedeni izdelki zato podobni izdelki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

2.3.   Trditve glede obsega izdelka

Trditve glede obsega izdelka

| (30) | Komisija ni prejela trditev glede obsega izdelka. |
| --- | --- |

(30)

Komisija ni prejela trditev glede obsega izdelka.

3.   DAMPING

DAMPING

3.1.   Postopek za določitev normalne vrednosti na podlagi člena 2(6a) osnovne uredbe

Postopek za določitev normalne vrednosti na podlagi člena 2(6a) osnovne uredbe

| (31) | Glede na zadostne dokaze, ki so bili na voljo na začetku preiskave in so kazali na obstoj znatnih izkrivljanj v zvezi z LRK v smislu člena 2(6a), točka (b), osnovne uredbe, je Komisija ocenila, da je primerno začeti preiskavo v zvezi s proizvajalci izvozniki iz te države ob upoštevanju člena 2(6a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(31)

Glede na zadostne dokaze, ki so bili na voljo na začetku preiskave in so kazali na obstoj znatnih izkrivljanj v zvezi z LRK v smislu člena 2(6a), točka (b), osnovne uredbe, je Komisija ocenila, da je primerno začeti preiskavo v zvezi s proizvajalci izvozniki iz te države ob upoštevanju člena 2(6a) osnovne uredbe.

| (32) | Da bi Komisija zbrala potrebne podatke za morebitno uporabo člena 2(6a) osnovne uredbe, je v obvestilu o začetku vse proizvajalce izvoznike iz Kitajske pozvala, naj predložijo informacije o vložkih, uporabljenih za proizvodnjo kalcijevega silicida. Relevantne informacije so predložili trije kitajski proizvajalci izvozniki. |
| --- | --- |

(32)

Da bi Komisija zbrala potrebne podatke za morebitno uporabo člena 2(6a) osnovne uredbe, je v obvestilu o začetku vse proizvajalce izvoznike iz Kitajske pozvala, naj predložijo informacije o vložkih, uporabljenih za proizvodnjo kalcijevega silicida. Relevantne informacije so predložili trije kitajski proizvajalci izvozniki.

| (33) | Da bi Komisija pridobila informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za preiskavo v zvezi z domnevnimi znatnimi izkrivljanji, je poslala vprašalnik kitajski vladi. Poleg tega je v točki 5.3.2 obvestila o začetku vse zainteresirane strani pozvala, naj izrazijo svoja stališča ter predložijo informacije in dokaze v zvezi z uporabo člena 2(6a) osnovne uredbe v 37 dneh od datuma objave obvestila o začetku v Uradnem listu Evropske unije. Kitajska vlada ni predložila odgovora na zahtevane informacije. Komisija je nato kitajsko vlado obvestila, da bo pri ugotavljanju obstoja znatnih izkrivljanj v LRK uporabila razpoložljiva dejstva v smislu člena 18 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(33)

Da bi Komisija pridobila informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za preiskavo v zvezi z domnevnimi znatnimi izkrivljanji, je poslala vprašalnik kitajski vladi. Poleg tega je v točki 5.3.2 obvestila o začetku vse zainteresirane strani pozvala, naj izrazijo svoja stališča ter predložijo informacije in dokaze v zvezi z uporabo člena 2(6a) osnovne uredbe v 37 dneh od datuma objave obvestila o začetku v Uradnem listu Evropske unije. Kitajska vlada ni predložila odgovora na zahtevane informacije. Komisija je nato kitajsko vlado obvestila, da bo pri ugotavljanju obstoja znatnih izkrivljanj v LRK uporabila razpoložljiva dejstva v smislu člena 18 osnovne uredbe.

Uradnem listu Evropske unije

| (34) | Komisija je v točki 5.3.2 obvestila o začetku navedla Brazilijo kot potencialno reprezentativno državo v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe, da bi določila normalno vrednost na podlagi neizkrivljenih cen ali referenčnih vrednosti. Nadalje je navedla, da bo v skladu s členom 2(6a)(a), prva alinea, osnovne uredbe proučila druge možne primerne reprezentativne države. |
| --- | --- |

(34)

Komisija je v točki 5.3.2 obvestila o začetku navedla Brazilijo kot potencialno reprezentativno državo v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe, da bi določila normalno vrednost na podlagi neizkrivljenih cen ali referenčnih vrednosti. Nadalje je navedla, da bo v skladu s členom 2(6a)(a), prva alinea, osnovne uredbe proučila druge možne primerne reprezentativne države.

| (35) | Komisija je 7. maja 2021 z obvestilom (v nadaljnjem besedilu: prvo obvestilo) zainteresirane strani obvestila o zadevnih virih, ki jih je nameravala uporabiti za določitev normalne vrednosti. V navedeno obvestilo je vključila seznam vseh proizvodnih dejavnikov, kot so surovine, delo in energija, ki se uporabljajo pri proizvodnji kalcijevega silicida. Poleg tega je kot možni reprezentativni državi opredelila Brazilijo in Argentino. Prejela je pripombe pritožnika ter proizvajalcev izvoznikov Ketong in Shenghua. Te pripombe so podrobneje proučene v uvodnih izjavah 93 do 119. |
| --- | --- |

(35)

Komisija je 7. maja 2021 z obvestilom (v nadaljnjem besedilu: prvo obvestilo) zainteresirane strani obvestila o zadevnih virih, ki jih je nameravala uporabiti za določitev normalne vrednosti. V navedeno obvestilo je vključila seznam vseh proizvodnih dejavnikov, kot so surovine, delo in energija, ki se uporabljajo pri proizvodnji kalcijevega silicida. Poleg tega je kot možni reprezentativni državi opredelila Brazilijo in Argentino. Prejela je pripombe pritožnika ter proizvajalcev izvoznikov Ketong in Shenghua. Te pripombe so podrobneje proučene v uvodnih izjavah 93 do 119.

| (36) | Komisija je 14. junija 2021 z drugim obvestilom (v nadaljnjem besedilu: drugo obvestilo) zainteresirane strani obvestila o zadevnih virih, ki jih je nameravala uporabiti za določitev normalne vrednosti, pri čemer je kot reprezentativno državo izbrala Brazilijo. Zainteresirane strani je obvestila tudi, da bo prodajne, splošne in administrativne stroške (v nadaljnjem besedilu: PSA-stroški) ter dobiček določila na podlagi razpoložljivih informacij za zadevno družbo Rima Industrial S.A. (v nadaljnjem besedilu: Rima Industrial) v reprezentativni državi. V drugem obvestilu so bile obravnavane tudi pripombe, prejete glede prvega obvestila. Pripombe glede drugega obvestila so poslali pritožnik ter proizvajalca izvoznika Ketong in Shenghua. Te pripombe so podrobneje proučene v uvodnih izjavah 122 do 136. |
| --- | --- |

(36)

Komisija je 14. junija 2021 z drugim obvestilom (v nadaljnjem besedilu: drugo obvestilo) zainteresirane strani obvestila o zadevnih virih, ki jih je nameravala uporabiti za določitev normalne vrednosti, pri čemer je kot reprezentativno državo izbrala Brazilijo. Zainteresirane strani je obvestila tudi, da bo prodajne, splošne in administrativne stroške (v nadaljnjem besedilu: PSA-stroški) ter dobiček določila na podlagi razpoložljivih informacij za zadevno družbo Rima Industrial S.A. (v nadaljnjem besedilu: Rima Industrial) v reprezentativni državi. V drugem obvestilu so bile obravnavane tudi pripombe, prejete glede prvega obvestila. Pripombe glede drugega obvestila so poslali pritožnik ter proizvajalca izvoznika Ketong in Shenghua. Te pripombe so podrobneje proučene v uvodnih izjavah 122 do 136.

3.2.   Normalna vrednost

Normalna vrednost

| (37) | V skladu s členom 2(1) osnovne uredbe „[n]ormalna vrednost običajno temelji na cenah, ki so jih neodvisne stranke plačale ali jih plačujejo v običajnem poteku trgovanja v državi izvoznici“. |
| --- | --- |

(37)

V skladu s členom 2(1) osnovne uredbe „[n]ormalna vrednost običajno temelji na cenah, ki so jih neodvisne stranke plačale ali jih plačujejo v običajnem poteku trgovanja v državi izvoznici“.

| (38) | Vendar je v členu 2(6a)(a) osnovne uredbe navedeno, da „[č]e se [...] ugotovi, da ni primerno uporabiti domačih cen in stroškov v državi izvoznici zaradi znatnega izkrivljanja v tej državi v smislu točke (b), se normalna vrednost računsko določi izključno na podlagi stroškov proizvodnje in prodaje, ki odražajo neizkrivljene cene ali referenčne vrednosti“ ter „vključuje neizkrivljen in razumen znesek za upravne, prodajne in splošne stroške ter za dobiček“. |
| --- | --- |

(38)

Vendar je v členu 2(6a)(a) osnovne uredbe navedeno, da „[č]e se [...] ugotovi, da ni primerno uporabiti domačih cen in stroškov v državi izvoznici zaradi znatnega izkrivljanja v tej državi v smislu točke (b), se normalna vrednost računsko določi izključno na podlagi stroškov proizvodnje in prodaje, ki odražajo neizkrivljene cene ali referenčne vrednosti“ ter „vključuje neizkrivljen in razumen znesek za upravne, prodajne in splošne stroške ter za dobiček“.

| (39) | Kot je podrobneje pojasnjeno v nadaljevanju, je Komisija v tej preiskavi sklenila, da je bila glede na razpoložljive dokaze in zaradi nesodelovanja kitajske vlade, kot je navedeno v uvodni izjavi 33, uporaba člena 2(6a) osnovne uredbe primerna. |
| --- | --- |

(39)

Kot je podrobneje pojasnjeno v nadaljevanju, je Komisija v tej preiskavi sklenila, da je bila glede na razpoložljive dokaze in zaradi nesodelovanja kitajske vlade, kot je navedeno v uvodni izjavi 33, uporaba člena 2(6a) osnovne uredbe primerna.

3.2.1.   Obstoj znatnih izkrivljanj

Obstoj znatnih izkrivljanj

| (40) | Komisija je v nedavni preiskavi v zvezi s fero-silicijem s poreklom iz LRK, katerega proizvajalci – podobno kot proizvajalci kalcijevega silicida – spadajo v sektor železovih zlitin (5), ugotovila, da v navedenem sektorju obstajajo znatna izkrivljanja v smislu člena 2(6a)(b) osnovne uredbe. Komisija je v navedeni preiskavi sklenila, da je na podlagi razpoložljivih dokazov primerna tudi uporaba člena 2(6a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(40)

Komisija je v nedavni preiskavi v zvezi s fero-silicijem s poreklom iz LRK, katerega proizvajalci – podobno kot proizvajalci kalcijevega silicida – spadajo v sektor železovih zlitin (5), ugotovila, da v navedenem sektorju obstajajo znatna izkrivljanja v smislu člena 2(6a)(b) osnovne uredbe. Komisija je v navedeni preiskavi sklenila, da je na podlagi razpoložljivih dokazov primerna tudi uporaba člena 2(6a) osnovne uredbe.

5

| (41) | Komisija je v navedeni preiskavi ugotovila, da v LRK obstaja znatno poseganje države, kar je povzročilo izkrivljanje učinkovitega dodeljevanja sredstev v skladu s tržnimi načeli (6). Sklenila je zlasti, da ne samo, da kitajska vlada v sektorju fero-silicija ohranja visoko stopnjo lastništva v smislu člena 2(6a)(b), prva alinea, osnovne uredbe (7), ampak ji prisotnost države v podjetjih v smislu člena 2(6a)(b), druga alinea, osnovne uredbe omogoča tudi, da vpliva na cene in stroške (8). Komisija je ugotovila tudi, da imajo prisotnost države na finančnih trgih in njeno poseganje vanje ter zagotavljanje surovin in vložkov dodaten učinek izkrivljanja na trgu. Sistem načrtovanja v LRK na splošno dejansko prispeva k temu, da se sredstva dodeljujejo sektorjem, ki jih je kitajska vlada opredelila kot strateške ali kako drugače politično pomembne, in se ne dodeljujejo v skladu s tržnimi silami (9). Komisija je sklenila tudi, da kitajska zakonodaja o stečaju in lastnini ne deluje pravilno v smislu člena 2(6a)(b), četrta alinea, osnovne uredbe, kar povzroča izkrivljanja zlasti pri ohranjanju plačilno nesposobnih podjetij in dodeljevanju pravic do uporabe zemljišč v LRK (10). Prav tako je ugotovila izkrivljanje stroškov plač v sektorju fero-silicija v smislu člena 2(6a)(b), peta alinea, osnovne uredbe (11) in izkrivljanja na finančnih trgih v smislu člena 2(6a)(b), šesta alinea, osnovne uredbe, zlasti glede dostopa družb do kapitala v LRK (12). Zaradi velike podobnosti uporabljenih vložkov in proizvodnega procesa se te ugotovitve večinoma nanašajo tudi na sektor kalcijevega silicida, saj je tudi ta del sektorja železovih zlitin. |
| --- | --- |

(41)

Komisija je v navedeni preiskavi ugotovila, da v LRK obstaja znatno poseganje države, kar je povzročilo izkrivljanje učinkovitega dodeljevanja sredstev v skladu s tržnimi načeli (6). Sklenila je zlasti, da ne samo, da kitajska vlada v sektorju fero-silicija ohranja visoko stopnjo lastništva v smislu člena 2(6a)(b), prva alinea, osnovne uredbe (7), ampak ji prisotnost države v podjetjih v smislu člena 2(6a)(b), druga alinea, osnovne uredbe omogoča tudi, da vpliva na cene in stroške (8). Komisija je ugotovila tudi, da imajo prisotnost države na finančnih trgih in njeno poseganje vanje ter zagotavljanje surovin in vložkov dodaten učinek izkrivljanja na trgu. Sistem načrtovanja v LRK na splošno dejansko prispeva k temu, da se sredstva dodeljujejo sektorjem, ki jih je kitajska vlada opredelila kot strateške ali kako drugače politično pomembne, in se ne dodeljujejo v skladu s tržnimi silami (9). Komisija je sklenila tudi, da kitajska zakonodaja o stečaju in lastnini ne deluje pravilno v smislu člena 2(6a)(b), četrta alinea, osnovne uredbe, kar povzroča izkrivljanja zlasti pri ohranjanju plačilno nesposobnih podjetij in dodeljevanju pravic do uporabe zemljišč v LRK (10). Prav tako je ugotovila izkrivljanje stroškov plač v sektorju fero-silicija v smislu člena 2(6a)(b), peta alinea, osnovne uredbe (11) in izkrivljanja na finančnih trgih v smislu člena 2(6a)(b), šesta alinea, osnovne uredbe, zlasti glede dostopa družb do kapitala v LRK (12). Zaradi velike podobnosti uporabljenih vložkov in proizvodnega procesa se te ugotovitve večinoma nanašajo tudi na sektor kalcijevega silicida, saj je tudi ta del sektorja železovih zlitin.

6

7

8

9

10

11

12

| (42) | Komisija je v tej preiskavi, podobno kot v preiskavi v zvezi s sektorjem fero-silicija v LRK, proučila, ali je primerno uporabiti domače cene in stroške v LRK ali ne, ker obstajajo znatna izkrivljanja v smislu člena 2(6a), točka (b), osnovne uredbe. To je storila na podlagi razpoložljivih dokazov v spisu, vključno z dokazi v pritožbi in poročilu, ki temeljijo na javno dostopnih virih. Navedena analiza je zajemala pregled znatnih poseganj države v gospodarstvo LRK na splošno ter tudi posebne razmere na trgu v zadevnem sektorju, ki vključuje izdelek v preiskavi. Komisija je te dokazne elemente dodatno dopolnila z lastno raziskavo o različnih merilih, pomembnih za potrditev obstoja znatnih izkrivljanj v LRK, kar je bilo ugotovljeno tudi v njenih prejšnjih preiskavah v zvezi s tem. |
| --- | --- |

(42)

Komisija je v tej preiskavi, podobno kot v preiskavi v zvezi s sektorjem fero-silicija v LRK, proučila, ali je primerno uporabiti domače cene in stroške v LRK ali ne, ker obstajajo znatna izkrivljanja v smislu člena 2(6a), točka (b), osnovne uredbe. To je storila na podlagi razpoložljivih dokazov v spisu, vključno z dokazi v pritožbi in poročilu, ki temeljijo na javno dostopnih virih. Navedena analiza je zajemala pregled znatnih poseganj države v gospodarstvo LRK na splošno ter tudi posebne razmere na trgu v zadevnem sektorju, ki vključuje izdelek v preiskavi. Komisija je te dokazne elemente dodatno dopolnila z lastno raziskavo o različnih merilih, pomembnih za potrditev obstoja znatnih izkrivljanj v LRK, kar je bilo ugotovljeno tudi v njenih prejšnjih preiskavah v zvezi s tem.

| (43) | Pritožba se je v tem primeru sklicevala na poročilo, zlasti na izkrivljanja v energetskem sektorju in v zvezi z nekaterimi mineralnimi vložki. Pritožnik je poleg tega predložil študijo o izkrivljanju trga s strani države v kitajski industriji železovih zlitin in silicija. V študiji je bilo ugotovljeno, da na kitajsko industrijo železovih zlitin močno vpliva vlada, saj se ta vanjo samovoljno vmešava, in sklenjeno, da kitajske družbe v tej industriji „delujejo v izkrivljenem tržnem okolju, v katerem ni dovoljena konkurenca, ki bi strukturirala domači trg in ga prilagodila globalnim trgom.“ Ta študija je bila na začetku preiskave vključena v spis preiskave. Nobena zainteresirana stran, vključno s kitajsko vlado in proizvajalci izvozniki, ni predložila pripomb na to študijo. Pritožba je vsebovala tudi sklice na evidenco OECD o izvoznih omejitvah za industrijske surovine. |
| --- | --- |

(43)

Pritožba se je v tem primeru sklicevala na poročilo, zlasti na izkrivljanja v energetskem sektorju in v zvezi z nekaterimi mineralnimi vložki. Pritožnik je poleg tega predložil študijo o izkrivljanju trga s strani države v kitajski industriji železovih zlitin in silicija. V študiji je bilo ugotovljeno, da na kitajsko industrijo železovih zlitin močno vpliva vlada, saj se ta vanjo samovoljno vmešava, in sklenjeno, da kitajske družbe v tej industriji „delujejo v izkrivljenem tržnem okolju, v katerem ni dovoljena konkurenca, ki bi strukturirala domači trg in ga prilagodila globalnim trgom.“ Ta študija je bila na začetku preiskave vključena v spis preiskave. Nobena zainteresirana stran, vključno s kitajsko vlado in proizvajalci izvozniki, ni predložila pripomb na to študijo. Pritožba je vsebovala tudi sklice na evidenco OECD o izvoznih omejitvah za industrijske surovine.

| (44) | V sektorju kalcijevega silicida kitajska vlada ohranja določeno stopnjo lastništva in nadzora v smislu člena 2(6a)(b), prva alinea, osnovne uredbe. V preiskavi je bilo ugotovljeno, da je eden od sodelujočih proizvajalcev izvoznikov – Shenghua – v 65-odstotni lasti družbe Shaanxi Metallurgical & Mining Group Co., ki je odvisna družba družbe Shaanxi Non-ferrous Metals Holding Group Co., ki je v državni lasti (13). Proizvajalec izvoznik priznava, da ostaja pod vplivom podjetja v državni lasti in da ima korist od močne podpore vlade (14). Čeprav se zdi, da sta druga dva sodelujoča proizvajalca izvoznika v zasebni lasti, se zdi, da je eden od njiju – Ningxia Shun Tai Smelting – prav tako v tesnem razmerju z lokalnimi organi: nahaja se v industrijski coni Zhongwei, ki uveljavljenim podjetjem podeljuje številne ugodnosti, kot so znižani davki ali cene elektrike (15). Na spletišču industrijske cone je navedeno tudi, da „je projekt obločne peči s potopljenim oblokom za kalcijevo-silicijeve zlitine in proizvodnje električne energije z uporabo odpadne toplote, ki ga izvaja družba Ningxia Shuntai Smelting Company, ključni projekt za spodbujanje naložb občinske uprave Zhongweija“. |
| --- | --- |

(44)

V sektorju kalcijevega silicida kitajska vlada ohranja določeno stopnjo lastništva in nadzora v smislu člena 2(6a)(b), prva alinea, osnovne uredbe. V preiskavi je bilo ugotovljeno, da je eden od sodelujočih proizvajalcev izvoznikov – Shenghua – v 65-odstotni lasti družbe Shaanxi Metallurgical & Mining Group Co., ki je odvisna družba družbe Shaanxi Non-ferrous Metals Holding Group Co., ki je v državni lasti (13). Proizvajalec izvoznik priznava, da ostaja pod vplivom podjetja v državni lasti in da ima korist od močne podpore vlade (14). Čeprav se zdi, da sta druga dva sodelujoča proizvajalca izvoznika v zasebni lasti, se zdi, da je eden od njiju – Ningxia Shun Tai Smelting – prav tako v tesnem razmerju z lokalnimi organi: nahaja se v industrijski coni Zhongwei, ki uveljavljenim podjetjem podeljuje številne ugodnosti, kot so znižani davki ali cene elektrike (15). Na spletišču industrijske cone je navedeno tudi, da „je projekt obločne peči s potopljenim oblokom za kalcijevo-silicijeve zlitine in proizvodnje električne energije z uporabo odpadne toplote, ki ga izvaja družba Ningxia Shuntai Smelting Company, ključni projekt za spodbujanje naložb občinske uprave Zhongweija“.

13

14

15

| (45) | Ker drugi kitajski izvozniki izdelka v preiskavi niso sodelovali, natančnega razmerja med zasebnimi in državnimi proizvajalci kalcijevega silicida ni bilo mogoče podrobneje določiti. |
| --- | --- |

(45)

Ker drugi kitajski izvozniki izdelka v preiskavi niso sodelovali, natančnega razmerja med zasebnimi in državnimi proizvajalci kalcijevega silicida ni bilo mogoče podrobneje določiti.

| (46) | Poleg tega je bilo v preiskavi v skladu s členom 2(6a)(b), prva alinea, osnovne uredbe potrjeno, da kitajska vlada ohranja znatno stopnjo lastništva v elektroenergetskem sektorju, ki je glavni proizvodni dejavnik pri proizvodnji kalcijevega silicida. Kot je Komisija ugotovila v poročilu, je za trg električne energije na Kitajskem značilna močna vključenost podjetij v državni lasti v različne faze dobavne verige, leta 2017 je bilo približno 50 % proizvodne zmogljivosti v državni lasti, celotno prenosno omrežje pa je bilo last dveh podjetij v državni lasti (16). |
| --- | --- |

(46)

Poleg tega je bilo v preiskavi v skladu s členom 2(6a)(b), prva alinea, osnovne uredbe potrjeno, da kitajska vlada ohranja znatno stopnjo lastništva v elektroenergetskem sektorju, ki je glavni proizvodni dejavnik pri proizvodnji kalcijevega silicida. Kot je Komisija ugotovila v poročilu, je za trg električne energije na Kitajskem značilna močna vključenost podjetij v državni lasti v različne faze dobavne verige, leta 2017 je bilo približno 50 % proizvodne zmogljivosti v državni lasti, celotno prenosno omrežje pa je bilo last dveh podjetij v državni lasti (16).

16

| (47) | Kar zadeva to, da lahko kitajska vlada zaradi svoje prisotnosti v podjetjih vpliva na cene in stroške v smislu člena 2(6a)(b), druga alinea, osnovne uredbe, je Komisija med preiskavo ugotovila obstoj osebnih povezav med Kitajsko komunistično partijo (v nadaljnjem besedilu: KKP) in vsaj eno družbo, ki proizvaja izdelek v preiskavi. Generalni direktor in lastnik 35 % družbe Shenghua je hkrati partijski sekretar (17). |
| --- | --- |

(47)

Kar zadeva to, da lahko kitajska vlada zaradi svoje prisotnosti v podjetjih vpliva na cene in stroške v smislu člena 2(6a)(b), druga alinea, osnovne uredbe, je Komisija med preiskavo ugotovila obstoj osebnih povezav med Kitajsko komunistično partijo (v nadaljnjem besedilu: KKP) in vsaj eno družbo, ki proizvaja izdelek v preiskavi. Generalni direktor in lastnik 35 % družbe Shenghua je hkrati partijski sekretar (17).

17

| (48) | Javna in zasebna podjetja v sektorju kalcijevega silicida so podvržena tudi političnemu nadzoru in navodilom. Kot v vseh drugih sektorjih v LRK so ti proizvajalci prisiljeni gostiti dejavnosti za krepitev partije in ohranjati močno pripadnost KKP in njeni ideologiji. Naslednji primer kaže zgoraj opisano gibanje krepitve poseganja kitajske vlade tudi v sektor kalcijevega silicida. V preiskavi so bile v družbi Shenghua ugotovljene obsežne dejavnosti za krepitev partije. Na spletišču proizvajalca so zelo konkretne navedbe o krepitvi KKP v podjetju in njeni vlogi v njem: „Odbor KKP družbe Shaanxi Shenghua Metallurgical Chemical Co., Ltd. je imel 17. julija četrto študijsko sejo osrednje skupine partijskega odbora. Seji je predsedoval partijski sekretar in izvršni direktor Wei Xinhua. Udeležili so se je člani partijskega odbora, drugi člani nepartijskih odborov in podružnični sekretarji. Na seji je Yang Hui, namestnik sekretarja partijskega odbora, predstavil študijsko gradivo o ‚temeljnem zakonu Komunistične partije Kitajske – statutu partije z 19. nacionalnega kongresa Komunistične partije Kitajske‘ in zagotovil kolektivno študijo govora predsednika družbe Metallurgical Group na konferenci v počastitev 1. julija z naslovom ‚Povežimo se z naprednimi ter združimo talilne sile za preboj naprej‘. Udeleženci so si izmenjali mnenja in razpravljali o tem, kako izpolniti obveznosti članov partije in njihove naloge. [...] [Wei Xinhua] je predložil več zahtev za vodstveno ekipo in tovariše člane partije: 1. stalno se izboljševati z resnim branjem statuta partije, [...]; 2. krepiti ideologijo in prepričanje, neomajno slediti vodstvu partijskega odbora družbe, prenašati ‚yananski duh‘ in ‚duh žebljev‘ ter svojo energijo posvetiti nalogam za izpolnitev dolžnosti in zagotovitev dobro opravljenega dela za družbo; [...] 4. proučiti in odpraviti težavo v zvezi z načinom dela v skladu s statutom in disciplino partije. Vse podružnice si morajo prizadevati za dobro ideološko izobraževanje članov partije in kadrov ter okrepiti partijski duh; [...] odbor družbe za disciplinsko inšpekcijo ter služba za disciplinsko inšpekcijo in nadzor morata dosledno izvajati svoje nadzorne dolžnosti“ (18). |
| --- | --- |

(48)

Javna in zasebna podjetja v sektorju kalcijevega silicida so podvržena tudi političnemu nadzoru in navodilom. Kot v vseh drugih sektorjih v LRK so ti proizvajalci prisiljeni gostiti dejavnosti za krepitev partije in ohranjati močno pripadnost KKP in njeni ideologiji. Naslednji primer kaže zgoraj opisano gibanje krepitve poseganja kitajske vlade tudi v sektor kalcijevega silicida. V preiskavi so bile v družbi Shenghua ugotovljene obsežne dejavnosti za krepitev partije. Na spletišču proizvajalca so zelo konkretne navedbe o krepitvi KKP v podjetju in njeni vlogi v njem: „Odbor KKP družbe Shaanxi Shenghua Metallurgical Chemical Co., Ltd. je imel 17. julija četrto študijsko sejo osrednje skupine partijskega odbora. Seji je predsedoval partijski sekretar in izvršni direktor Wei Xinhua. Udeležili so se je člani partijskega odbora, drugi člani nepartijskih odborov in podružnični sekretarji. Na seji je Yang Hui, namestnik sekretarja partijskega odbora, predstavil študijsko gradivo o ‚temeljnem zakonu Komunistične partije Kitajske – statutu partije z 19. nacionalnega kongresa Komunistične partije Kitajske‘ in zagotovil kolektivno študijo govora predsednika družbe Metallurgical Group na konferenci v počastitev 1. julija z naslovom ‚Povežimo se z naprednimi ter združimo talilne sile za preboj naprej‘. Udeleženci so si izmenjali mnenja in razpravljali o tem, kako izpolniti obveznosti članov partije in njihove naloge. [...] [Wei Xinhua] je predložil več zahtev za vodstveno ekipo in tovariše člane partije: 1. stalno se izboljševati z resnim branjem statuta partije, [...]; 2. krepiti ideologijo in prepričanje, neomajno slediti vodstvu partijskega odbora družbe, prenašati ‚yananski duh‘ in ‚duh žebljev‘ ter svojo energijo posvetiti nalogam za izpolnitev dolžnosti in zagotovitev dobro opravljenega dela za družbo; [...] 4. proučiti in odpraviti težavo v zvezi z načinom dela v skladu s statutom in disciplino partije. Vse podružnice si morajo prizadevati za dobro ideološko izobraževanje članov partije in kadrov ter okrepiti partijski duh; [...] odbor družbe za disciplinsko inšpekcijo ter služba za disciplinsko inšpekcijo in nadzor morata dosledno izvajati svoje nadzorne dolžnosti“ (18).

18

| (49) | Poleg tega je bilo ugotovljeno, da so v sektor kalcijevega silicida uvedene politike, ki diskriminirajo v korist domačih proizvajalcev ali kako drugače vplivajo na trg v smislu člena 2(6a)(b), tretja alinea, osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(49)

Poleg tega je bilo ugotovljeno, da so v sektor kalcijevega silicida uvedene politike, ki diskriminirajo v korist domačih proizvajalcev ali kako drugače vplivajo na trg v smislu člena 2(6a)(b), tretja alinea, osnovne uredbe.

| (50) | Ta industrija je skupaj z drugimi podsektorji železovih zlitin, ki imajo pomembno vlogo pri proizvodnji jekla, pomemben sektor za kitajsko vlado. Komisija je zlasti ugotovila, da se sektor šteje za spodbujano industrijo v provinci Ningxia v skladu s Katalogom nacionalne komisije za razvoj in reforme za leto 2020 o spodbujanih industrijah v zahodnih provincah (19). |
| --- | --- |

(50)

Ta industrija je skupaj z drugimi podsektorji železovih zlitin, ki imajo pomembno vlogo pri proizvodnji jekla, pomemben sektor za kitajsko vlado. Komisija je zlasti ugotovila, da se sektor šteje za spodbujano industrijo v provinci Ningxia v skladu s Katalogom nacionalne komisije za razvoj in reforme za leto 2020 o spodbujanih industrijah v zahodnih provincah (19).

19

| (51) | Prav tako so bili v zvezi z vložki, potrebnimi za proizvodnjo kalcijevega silicida, na različnih ravneh izdani številni načrti, direktive in drugi dokumenti. Zadnji prikazujejo stopnjo vmešavanja države v trge teh vložkov. |
| --- | --- |

(51)

Prav tako so bili v zvezi z vložki, potrebnimi za proizvodnjo kalcijevega silicida, na različnih ravneh izdani številni načrti, direktive in drugi dokumenti. Zadnji prikazujejo stopnjo vmešavanja države v trge teh vložkov.

| (52) | Kot je Komisija ugotovila v svojem poročilu, cene električne energije, ki predstavlja največji delež stroškov vložkov, v LRK niso tržno določene, nanje pa prav tako vplivajo znatna izkrivljanja (s centralnim določanjem cen, razlikovanjem cen in praksami neposrednega nakupa električne energije) (20). Medtem ko je energetski trg na Kitajskem doživel številne spremembe in reforme (21), nekatere cene, pomembne za energetski sistem, še vedno niso tržne. Vlada priznava, da cene še vedno v veliki meri nadzoruje država: „Sedanje upravljanje cen električne energije še vedno temelji na vladnih cenah. Prilagoditve cen pogosto zaostajajo za spremembami stroškov in težko je pravočasno in razumno upoštevati stroške porabe električne energije [...] Učinkovit konkurenčen mehanizem za prodajo električne energije še ni bil vzpostavljen, tržne transakcije med proizvajalci električne energije in uporabniki so omejene in težko je vključiti odločilno vlogo trga v dodeljevanje virov“ (22). Ta pomanjkljivost trga, ki jo povzroča država, je vzrok za nadaljnje poskuse upravljanja trga, kar se odraža v številnih poznejših administrativnih dokumentih. Novembra 2020 je nacionalna komisija za razvoj in reforme na primer izdala Obvestilo o spodbujanju sklepanja srednje- do dolgoročnih pogodb o električni energiji v letu 2021 (23). V dokumentu so zlasti navodila, da si je treba „prizadevati zagotoviti, da količina električne energije, za katero se sklenejo pogodbe, ni nižja od 80 % povprečne količine v zadnjih treh letih“, v zvezi z določanjem cen pa je treba „v predpisih za lokalni trg vzpostaviti mehanizem za odpravljanje odstopanj [...] za obravnavo odstopanj med količino električne energije, za katero so sklenjene pogodbe, in dejansko izvedbo“ ter „izboljšati mehanizem za cene srednje- in dolgoročnih transakcij. Na vseh lokacijah se dosledno uporabljajo cene prenosa in distribucije električne energije, ki jih je odobrila vlada.“ Obvestilo vsebuje tudi posebne določbe o izvajanju, zlasti z vzpostavitvijo mehanizma sledenja napredku pri sklepanju pogodb ali s krepitvijo spremljanja, razkrivanja in izvrševanja pogodb (24). Poleg tega je januarja 2021 državni svet izdal Mnenje nacionalne komisije za razvoj in reforme o standardizaciji nadomestil za oskrbo z vodo, električno energijo in toploto v mestih za spodbujanje kakovostnega razvoja sektorja. Obvestilo vsebuje posebne določbe glede vladnega določanja cen: „[...] pri projektih, pri katerih cene določi vlada ali se določijo v skladu z njenimi navodili, se razumno opredeli sestava stroškov, okrepi nadzor in pregled stroškov, izboljša mehanizem oblikovanja cen in strokovno določi raven cen. [...]“ Med glavnimi cilji obvestila sta posebej omenjena mehanizem vložkov vlade v zvezi z določanjem cen in sektorska diferenciacija metod določanja cen: „Do leta 2025 bodo doseženi jasni rezultati s prečiščenjem in standardiziranjem stroškov v sektorju oskrbe z vodo, električno energijo, plinom in toploto. Vzpostavljena bo podlaga za znanstven, standardiziran in pregleden mehanizem oblikovanja cen, mehanizem vložkov vlade pa bo še izboljšan. Metode določanja cen, ki se uporabljajo za povezane sektorje, metode nadzora in pregleda stroškov, cenovna politika in standardno celovito kritje storitev ter kakovost in učinkovitost oskrbe z vodo, električno energijo, toploto in drugimi izdelki in storitvami bodo znatno izboljšani.“ (25) |
| --- | --- |

(52)

Kot je Komisija ugotovila v svojem poročilu, cene električne energije, ki predstavlja največji delež stroškov vložkov, v LRK niso tržno določene, nanje pa prav tako vplivajo znatna izkrivljanja (s centralnim določanjem cen, razlikovanjem cen in praksami neposrednega nakupa električne energije) (20). Medtem ko je energetski trg na Kitajskem doživel številne spremembe in reforme (21), nekatere cene, pomembne za energetski sistem, še vedno niso tržne. Vlada priznava, da cene še vedno v veliki meri nadzoruje država: „Sedanje upravljanje cen električne energije še vedno temelji na vladnih cenah. Prilagoditve cen pogosto zaostajajo za spremembami stroškov in težko je pravočasno in razumno upoštevati stroške porabe električne energije [...] Učinkovit konkurenčen mehanizem za prodajo električne energije še ni bil vzpostavljen, tržne transakcije med proizvajalci električne energije in uporabniki so omejene in težko je vključiti odločilno vlogo trga v dodeljevanje virov“ (22). Ta pomanjkljivost trga, ki jo povzroča država, je vzrok za nadaljnje poskuse upravljanja trga, kar se odraža v številnih poznejših administrativnih dokumentih. Novembra 2020 je nacionalna komisija za razvoj in reforme na primer izdala Obvestilo o spodbujanju sklepanja srednje- do dolgoročnih pogodb o električni energiji v letu 2021 (23). V dokumentu so zlasti navodila, da si je treba „prizadevati zagotoviti, da količina električne energije, za katero se sklenejo pogodbe, ni nižja od 80 % povprečne količine v zadnjih treh letih“, v zvezi z določanjem cen pa je treba „v predpisih za lokalni trg vzpostaviti mehanizem za odpravljanje odstopanj [...] za obravnavo odstopanj med količino električne energije, za katero so sklenjene pogodbe, in dejansko izvedbo“ ter „izboljšati mehanizem za cene srednje- in dolgoročnih transakcij. Na vseh lokacijah se dosledno uporabljajo cene prenosa in distribucije električne energije, ki jih je odobrila vlada.“ Obvestilo vsebuje tudi posebne določbe o izvajanju, zlasti z vzpostavitvijo mehanizma sledenja napredku pri sklepanju pogodb ali s krepitvijo spremljanja, razkrivanja in izvrševanja pogodb (24). Poleg tega je januarja 2021 državni svet izdal Mnenje nacionalne komisije za razvoj in reforme o standardizaciji nadomestil za oskrbo z vodo, električno energijo in toploto v mestih za spodbujanje kakovostnega razvoja sektorja. Obvestilo vsebuje posebne določbe glede vladnega določanja cen: „[...] pri projektih, pri katerih cene določi vlada ali se določijo v skladu z njenimi navodili, se razumno opredeli sestava stroškov, okrepi nadzor in pregled stroškov, izboljša mehanizem oblikovanja cen in strokovno določi raven cen. [...]“ Med glavnimi cilji obvestila sta posebej omenjena mehanizem vložkov vlade v zvezi z določanjem cen in sektorska diferenciacija metod določanja cen: „Do leta 2025 bodo doseženi jasni rezultati s prečiščenjem in standardiziranjem stroškov v sektorju oskrbe z vodo, električno energijo, plinom in toploto. Vzpostavljena bo podlaga za znanstven, standardiziran in pregleden mehanizem oblikovanja cen, mehanizem vložkov vlade pa bo še izboljšan. Metode določanja cen, ki se uporabljajo za povezane sektorje, metode nadzora in pregleda stroškov, cenovna politika in standardno celovito kritje storitev ter kakovost in učinkovitost oskrbe z vodo, električno energijo, toploto in drugimi izdelki in storitvami bodo znatno izboljšani.“ (25)

20

21

22

Obvestilo o spodbujanju sklepanja srednje- do dolgoročnih pogodb o električni energiji v letu 2021

23

24

Mnenje nacionalne komisije za razvoj in reforme o standardizaciji nadomestil za oskrbo z vodo, električno energijo in toploto v mestih za spodbujanje kakovostnega razvoja sektorja

25

| (53) | Premog je še ena surovina, ki se uporablja za proizvodnjo kalcijevega silicida. Kot je Komisija ugotovila v poročilu, je trg premoga v LRK izpostavljen izkrivljanju, predvsem zaradi subvencioniranja (26) ter prek upravljanja in nadzora izkoriščanja premogovnih virov (27). Poleg tega je Komisija v preiskavi v zvezi z mononatrijevim glutamatom s poreklom iz LRK in Indonezije ugotovila vmešavanje države v tržne sile v kitajskem sektorju premoga na ravni provinc, zlasti province Shandong, in sicer z dokumenti o načrtovanju, ki urejajo vzorce dobave, lokalizacije in industrije (28). Komisija je v sedanji preiskavi ugotovila nadaljnje elemente vmešavanja države. Maja 2021 sta nacionalna uprava za energijo in nacionalna komisija za razvoj in reforme skupaj izdali Obvestilo o upravljavskih ukrepih za proizvodno zmogljivost premogovnikov in merilih za odobritev z namenom urejanja zmogljivosti premogovnikov in uvedbe ustreznih omejitev, izračunanih na podlagi obvestila (29). Kot drug primer daljnosežnega državnega reguliranja trga premoga je nacionalna komisija za razvoj in reforme decembra 2020 izdala Obvestilo o zagotavljanju sklepanja in izvajanja srednje- in dolgoročnih pogodb o premogu v letu 2021 (30). V obvestilu je izrecno poudarjen cilj povečanja vpliva in nadzora države v postopku sklepanja pogodb: „dati večji pomen vlogi vlade, osredotočiti se na krepitev strukture sistema, izboljšati pravila o transakcijah, okrepiti nadzor kreditov ter usmerjati zadevne stranke, da bodo povečale ozaveščenost o splošnem stanju, prevzele družbene odgovornosti, standardizirale izvajanje pogodb ter zagotovile nemoteno delovanje trga premoga.“ V obvestilu so tudi navodila, naj se „okrepi samodisciplina v industriji. Vsa ustrezna industrijska združenja vodijo podjetja h krepitvi samodiscipline, ustreznemu izvajanju zahtev srednje- in dolgoročnih pogodb ter ne izkoriščajo položaja na trgu glede ponudbe in povpraševanja ter prednostnega položaja industrije za sklenitev neuravnoteženih pogodb. Velika podjetja dajejo zgled, samoregulirajo sklepanje pogodb, krepijo ozaveščenost o izpolnjevanju zavez, dajejo pobude za prevzemanje družbene odgovornosti za zagotavljanje oskrbe in stabilnih cen ter spodbujajo nemoteno delovanje trga premoga na nacionalni ravni.“ Zlasti je treba omeniti jasno smernico, da se pri sklepanju pogodb ne izkorišča položaj glede ponudbe in povpraševanja na trgu. Nacionalna komisija za razvoj in reforme je aprila 2021 izdala še Obvestilo o zagotavljanju nadzora in upravljanja srednje- in dolgoročnih pogodb o premogu iz leta 2021, katerega namen je boljši nadzor skladnosti s prodajnimi pogodbami in zagotavljanje oskrbe s premogom (zlasti na podlagi določb zgoraj navedenega obvestila št. 902). Na tej podlagi bi morale zadevne stranke zlasti zagotoviti, da mesečna stopnja skladnosti ni nižja od 80 % ter da četrtletna in letna stopnja skladnosti nista nižji od 90 % (31). |
| --- | --- |

(53)

Premog je še ena surovina, ki se uporablja za proizvodnjo kalcijevega silicida. Kot je Komisija ugotovila v poročilu, je trg premoga v LRK izpostavljen izkrivljanju, predvsem zaradi subvencioniranja (26) ter prek upravljanja in nadzora izkoriščanja premogovnih virov (27). Poleg tega je Komisija v preiskavi v zvezi z mononatrijevim glutamatom s poreklom iz LRK in Indonezije ugotovila vmešavanje države v tržne sile v kitajskem sektorju premoga na ravni provinc, zlasti province Shandong, in sicer z dokumenti o načrtovanju, ki urejajo vzorce dobave, lokalizacije in industrije (28). Komisija je v sedanji preiskavi ugotovila nadaljnje elemente vmešavanja države. Maja 2021 sta nacionalna uprava za energijo in nacionalna komisija za razvoj in reforme skupaj izdali Obvestilo o upravljavskih ukrepih za proizvodno zmogljivost premogovnikov in merilih za odobritev z namenom urejanja zmogljivosti premogovnikov in uvedbe ustreznih omejitev, izračunanih na podlagi obvestila (29). Kot drug primer daljnosežnega državnega reguliranja trga premoga je nacionalna komisija za razvoj in reforme decembra 2020 izdala Obvestilo o zagotavljanju sklepanja in izvajanja srednje- in dolgoročnih pogodb o premogu v letu 2021 (30). V obvestilu je izrecno poudarjen cilj povečanja vpliva in nadzora države v postopku sklepanja pogodb: „dati večji pomen vlogi vlade, osredotočiti se na krepitev strukture sistema, izboljšati pravila o transakcijah, okrepiti nadzor kreditov ter usmerjati zadevne stranke, da bodo povečale ozaveščenost o splošnem stanju, prevzele družbene odgovornosti, standardizirale izvajanje pogodb ter zagotovile nemoteno delovanje trga premoga.“ V obvestilu so tudi navodila, naj se „okrepi samodisciplina v industriji. Vsa ustrezna industrijska združenja vodijo podjetja h krepitvi samodiscipline, ustreznemu izvajanju zahtev srednje- in dolgoročnih pogodb ter ne izkoriščajo položaja na trgu glede ponudbe in povpraševanja ter prednostnega položaja industrije za sklenitev neuravnoteženih pogodb. Velika podjetja dajejo zgled, samoregulirajo sklepanje pogodb, krepijo ozaveščenost o izpolnjevanju zavez, dajejo pobude za prevzemanje družbene odgovornosti za zagotavljanje oskrbe in stabilnih cen ter spodbujajo nemoteno delovanje trga premoga na nacionalni ravni.“ Zlasti je treba omeniti jasno smernico, da se pri sklepanju pogodb ne izkorišča položaj glede ponudbe in povpraševanja na trgu. Nacionalna komisija za razvoj in reforme je aprila 2021 izdala še Obvestilo o zagotavljanju nadzora in upravljanja srednje- in dolgoročnih pogodb o premogu iz leta 2021, katerega namen je boljši nadzor skladnosti s prodajnimi pogodbami in zagotavljanje oskrbe s premogom (zlasti na podlagi določb zgoraj navedenega obvestila št. 902). Na tej podlagi bi morale zadevne stranke zlasti zagotoviti, da mesečna stopnja skladnosti ni nižja od 80 % ter da četrtletna in letna stopnja skladnosti nista nižji od 90 % (31).

26

27

28

Obvestilo o upravljavskih ukrepih za proizvodno zmogljivost premogovnikov in merilih za odobritev

29

Obvestilo o zagotavljanju sklepanja in izvajanja srednje- in dolgoročnih pogodb o premogu v letu 2021

30

Obvestilo o zagotavljanju nadzora in upravljanja srednje- in dolgoročnih pogodb o premogu iz leta 2021

31

| (54) | Poseganje države na trg premoga je vidno tudi v nedavni odločitvi, da se še za eno leto podaljša poskusni obratovalni čas zaprtih premogovnikov za povečanje proizvodnje in dobave za boj proti povečanjem cen tega blaga (po tem, ko je bila proizvodnja premogovnikov prej začasno ustavljena) (32). |
| --- | --- |

(54)

Poseganje države na trg premoga je vidno tudi v nedavni odločitvi, da se še za eno leto podaljša poskusni obratovalni čas zaprtih premogovnikov za povečanje proizvodnje in dobave za boj proti povečanjem cen tega blaga (po tem, ko je bila proizvodnja premogovnikov prej začasno ustavljena) (32).

32

| (55) | Poleg tega sta dve drugi pomembni surovini, ki se uporabljata pri proizvodnji kalcijevega silicida – kvarcit in apnenec –, vključeni v 13. petletni načrt za mineralne surovine, ki državi omogoča, da trge ključnih mineralnih surovin v LRK upravlja praktično na vseh področjih (33). Poleg tega je preiskava potrdila, da je v skladu z izdajo popisa OECD o izvoznih omejitvah za industrijske surovine za leto 2020 za kvarcit (oznaka HS 250590) v LRK v letu 2019 veljala zahteva po neavtomatskem izdajanju izvoznih dovoljenj (34), ki lahko omeji izvozno dejavnost in s tem izkrivlja trg. |
| --- | --- |

(55)

Poleg tega sta dve drugi pomembni surovini, ki se uporabljata pri proizvodnji kalcijevega silicida – kvarcit in apnenec –, vključeni v 13. petletni načrt za mineralne surovine, ki državi omogoča, da trge ključnih mineralnih surovin v LRK upravlja praktično na vseh področjih (33). Poleg tega je preiskava potrdila, da je v skladu z izdajo popisa OECD o izvoznih omejitvah za industrijske surovine za leto 2020 za kvarcit (oznaka HS 250590) v LRK v letu 2019 veljala zahteva po neavtomatskem izdajanju izvoznih dovoljenj (34), ki lahko omeji izvozno dejavnost in s tem izkrivlja trg.

33

34

| (56) | Kot kažejo zgornji primeri, kitajska vlada vodi razvoj sektorja kalcijevega silicida v skladu z raznovrstnimi orodji in smernicami politike ter nadzira praktično vsak vidik delovanja sektorja. To usmerjanje in poseganje vlade se nanaša tudi na glavne vložke, ki se uporabljajo pri proizvodnji izdelka v preiskavi. Družba Shenghua na primer priznava, da svoje poslovanje usklajuje z dokumenti o centralnem načrtovanju in ključnimi državnimi politikami, kot je opisano v ciljih te družbe: „prizadevanje za pripravo in uvedbo projektov, kot so proizvodne linije za kovinski kalcij visoke čistosti in industrijski silicij kemičnega kakovostnega razreda ter mikrovalovne metalurške proizvodne linije, ter drugih projektov do konca ‚13. petletnega načrta‘“. Družba trdi tudi, da se „aktivno prilagaja novemu običajnemu nacionalnemu gospodarskemu razvoju, natančno razume novo usmeritev politik reform na strani ponudbe, zares izvaja odgovornost varne in okolju prijazne proizvodnje ter se na podlagi stabilnega vodilnega položaja, ki ga ima v industriji zlitin kalcijevega silicida, zanaša na upravljanje, talente in znanstvene raziskave skupine Shaanxi Nonferrous Group“ (35). |
| --- | --- |

(56)

Kot kažejo zgornji primeri, kitajska vlada vodi razvoj sektorja kalcijevega silicida v skladu z raznovrstnimi orodji in smernicami politike ter nadzira praktično vsak vidik delovanja sektorja. To usmerjanje in poseganje vlade se nanaša tudi na glavne vložke, ki se uporabljajo pri proizvodnji izdelka v preiskavi. Družba Shenghua na primer priznava, da svoje poslovanje usklajuje z dokumenti o centralnem načrtovanju in ključnimi državnimi politikami, kot je opisano v ciljih te družbe: „prizadevanje za pripravo in uvedbo projektov, kot so proizvodne linije za kovinski kalcij visoke čistosti in industrijski silicij kemičnega kakovostnega razreda ter mikrovalovne metalurške proizvodne linije, ter drugih projektov do konca ‚13. petletnega načrta‘“. Družba trdi tudi, da se „aktivno prilagaja novemu običajnemu nacionalnemu gospodarskemu razvoju, natančno razume novo usmeritev politik reform na strani ponudbe, zares izvaja odgovornost varne in okolju prijazne proizvodnje ter se na podlagi stabilnega vodilnega položaja, ki ga ima v industriji zlitin kalcijevega silicida, zanaša na upravljanje, talente in znanstvene raziskave skupine Shaanxi Nonferrous Group“ (35).

35

| (57) | Poleg naštetega so proizvajalci kalcijevega silicida tudi prejemniki različnih oblik državne podpore, kar jasno kaže na interes organov oblasti v tem sektorju. Komisija je med preiskavo ugotovila, da je družba Ningxia Shun Tai Smelting prejela podporo, ker ima sedež v industrijski coni Zhongwei (glej uvodno izjavo 44), družba Ketong pa je bila priznana kot „podjetniško tehnološko središče avtonomne regije leta 2020“. Lokalni mediji so v zvezi s tem poročali: „v skladu z ustreznimi predpisi bo podjetniško tehnološko središče na ravni avtonomne regije, ki je bilo prvič priznano kot tako, prejelo finančno podporo v višini 1 milijon RMB.“ (36) V drugih poročilih lokalnih medijev je bila potrjena podpora province družbi: „Ustrezna odgovorna oseba službe za industrijo in informacijsko tehnologijo avtonomne regije je navedla, da naše okrožje močno spodbuja strukturno, zeleno, pametno in tehnološko preobrazbo podjetij v industriji z razširitvijo industrijske verige, ki se šteje za prednostno nalogo, ter z zeleno, pametno in tehnološko preobrazbo, ki se štejejo za ključna orodja, ter da spodbuja tudi strukturno prilagoditev in izboljšanja izdelkov v industriji surovin. [...] Kar zadeva posebne zlitine, naša regija podpira razvoj visokotemperaturnih zlitin, korozijsko odpornih zlitin, izredno visokotrdnostnih zlitin ter drugih materialov s posebnimi lastnostmi in funkcijami. S podjetji, kot so Shengyan Industrial, Ketong New Materials in Jun Magnetic New Materials, bo dosežen preboj pri temeljnih tehnologijah za razvoj zlitin s posebnimi zahtevami, kot so odpornost proti visokim temperaturam, visoka trdnost in visoka korozijska odpornost, ki se široko uporabljajo na področju nerjavnega in legiranega jekla.“ (37) |
| --- | --- |

(57)

Poleg naštetega so proizvajalci kalcijevega silicida tudi prejemniki različnih oblik državne podpore, kar jasno kaže na interes organov oblasti v tem sektorju. Komisija je med preiskavo ugotovila, da je družba Ningxia Shun Tai Smelting prejela podporo, ker ima sedež v industrijski coni Zhongwei (glej uvodno izjavo 44), družba Ketong pa je bila priznana kot „podjetniško tehnološko središče avtonomne regije leta 2020“. Lokalni mediji so v zvezi s tem poročali: „v skladu z ustreznimi predpisi bo podjetniško tehnološko središče na ravni avtonomne regije, ki je bilo prvič priznano kot tako, prejelo finančno podporo v višini 1 milijon RMB.“ (36) V drugih poročilih lokalnih medijev je bila potrjena podpora province družbi: „Ustrezna odgovorna oseba službe za industrijo in informacijsko tehnologijo avtonomne regije je navedla, da naše okrožje močno spodbuja strukturno, zeleno, pametno in tehnološko preobrazbo podjetij v industriji z razširitvijo industrijske verige, ki se šteje za prednostno nalogo, ter z zeleno, pametno in tehnološko preobrazbo, ki se štejejo za ključna orodja, ter da spodbuja tudi strukturno prilagoditev in izboljšanja izdelkov v industriji surovin. [...] Kar zadeva posebne zlitine, naša regija podpira razvoj visokotemperaturnih zlitin, korozijsko odpornih zlitin, izredno visokotrdnostnih zlitin ter drugih materialov s posebnimi lastnostmi in funkcijami. S podjetji, kot so Shengyan Industrial, Ketong New Materials in Jun Magnetic New Materials, bo dosežen preboj pri temeljnih tehnologijah za razvoj zlitin s posebnimi zahtevami, kot so odpornost proti visokim temperaturam, visoka trdnost in visoka korozijska odpornost, ki se široko uporabljajo na področju nerjavnega in legiranega jekla.“ (37)

36

37

| (58) | Skratka, kitajska vlada je uvedla ukrepe, s katerimi gospodarske subjekte spodbuja k izpolnjevanju javnopolitičnih ciljev podpiranja spodbujanih industrij, vključno s proizvodnjo kalcijevega silicida ter glavnih surovin za proizvodnjo navedenega izdelka. Taki ukrepi preprečujejo nemoteno delovanje tržnih sil. |
| --- | --- |

(58)

Skratka, kitajska vlada je uvedla ukrepe, s katerimi gospodarske subjekte spodbuja k izpolnjevanju javnopolitičnih ciljev podpiranja spodbujanih industrij, vključno s proizvodnjo kalcijevega silicida ter glavnih surovin za proizvodnjo navedenega izdelka. Taki ukrepi preprečujejo nemoteno delovanje tržnih sil.

| (59) | Ta preiskava ni razkrila nobenih dokazov, da diskriminatorna uporaba ali nezadostno izvrševanje zakonodaje o stečaju in lastnini v skladu s členom 2(6a)(b), četrta alinea, osnovne uredbe v sektorju kalcijevega silicida, kot je navedeno zgoraj v uvodni izjavi 41, ne bi vplivala na proizvajalce izdelka v preiskavi. |
| --- | --- |

(59)

Ta preiskava ni razkrila nobenih dokazov, da diskriminatorna uporaba ali nezadostno izvrševanje zakonodaje o stečaju in lastnini v skladu s členom 2(6a)(b), četrta alinea, osnovne uredbe v sektorju kalcijevega silicida, kot je navedeno zgoraj v uvodni izjavi 41, ne bi vplivala na proizvajalce izdelka v preiskavi.

| (60) | Na sektor kalcijevega silicida vplivajo tudi izkrivljanja stroškov plač v smislu člena 2(6a)(b), peta alinea, osnovne uredbe, kot je prav tako navedeno zgoraj v uvodni izjavi 41. Navedena izkrivljanja vplivajo na sektor neposredno (pri proizvodnji izdelka v preiskavi ali glavnih surovin za njegovo proizvodnjo) in posredno (pri dostopu do kapitala ali vložkov družb, za katere velja isti sistem delovnega prava v LRK). |
| --- | --- |

(60)

Na sektor kalcijevega silicida vplivajo tudi izkrivljanja stroškov plač v smislu člena 2(6a)(b), peta alinea, osnovne uredbe, kot je prav tako navedeno zgoraj v uvodni izjavi 41. Navedena izkrivljanja vplivajo na sektor neposredno (pri proizvodnji izdelka v preiskavi ali glavnih surovin za njegovo proizvodnjo) in posredno (pri dostopu do kapitala ali vložkov družb, za katere velja isti sistem delovnega prava v LRK).

| (61) | Prav tako v tej preiskavi niso bili predloženi dokazi o tem, da je sektor kalcijevega silicida izvzet iz poseganja države v finančni sistem v smislu člena 2(6a)(b), šesta alinea, osnovne uredbe, kot je prav tako navedeno zgoraj v uvodni izjavi 41. Zato znatno poseganje države v finančni sistem močno vpliva na tržne razmere na vseh ravneh. |
| --- | --- |

(61)

Prav tako v tej preiskavi niso bili predloženi dokazi o tem, da je sektor kalcijevega silicida izvzet iz poseganja države v finančni sistem v smislu člena 2(6a)(b), šesta alinea, osnovne uredbe, kot je prav tako navedeno zgoraj v uvodni izjavi 41. Zato znatno poseganje države v finančni sistem močno vpliva na tržne razmere na vseh ravneh.

| (62) | Komisija nazadnje opozarja, da so za proizvodnjo izdelka v preiskavi potrebni številni vložki. Ko proizvajalci kalcijevega silicida kupijo/naročijo te vložke, so cene, ki jih plačajo (in ki so evidentirane kot njihovi stroški), očitno izpostavljene istim zgoraj navedenim sistemskim izkrivljanjem. Dobavitelji vložkov na primer zaposlujejo delovno silo, ki je izpostavljena izkrivljanjem. Morda si izposodijo denar, ki je izpostavljen izkrivljanju v finančnem sektorju/pri dodeljevanju kapitala. Poleg tega zanje velja sistem načrtovanja, ki se uporablja na vseh ravneh upravljanja in v vseh sektorjih. |
| --- | --- |

(62)

Komisija nazadnje opozarja, da so za proizvodnjo izdelka v preiskavi potrebni številni vložki. Ko proizvajalci kalcijevega silicida kupijo/naročijo te vložke, so cene, ki jih plačajo (in ki so evidentirane kot njihovi stroški), očitno izpostavljene istim zgoraj navedenim sistemskim izkrivljanjem. Dobavitelji vložkov na primer zaposlujejo delovno silo, ki je izpostavljena izkrivljanjem. Morda si izposodijo denar, ki je izpostavljen izkrivljanju v finančnem sektorju/pri dodeljevanju kapitala. Poleg tega zanje velja sistem načrtovanja, ki se uporablja na vseh ravneh upravljanja in v vseh sektorjih.

| (63) | Posledica tega je, da domače prodajne cene kalcijevega silicida niso primerne za uporabo v smislu člena 2(6a)(a) osnovne uredbe, to pa vpliva tudi na vse stroške vložkov (vključno s surovinami, energijo, zemljišči, financiranjem, delom itd.), saj država z znatnim poseganjem vpliva na oblikovanje cen vložkov, kot je opisano v delih A in B poročila. Opisana poseganja države v zvezi z dodeljevanjem kapitala, zemljišči, delom, energijo in surovinami so dejansko prisotna po vsej LRK. To na primer pomeni, da je vložek, ki je bil sam po sebi proizveden v LRK, z združevanjem številnih proizvodnih dejavnikov izpostavljen znatnemu izkrivljanju. Enako velja za vložke v vložke in tako dalje. |
| --- | --- |

(63)

Posledica tega je, da domače prodajne cene kalcijevega silicida niso primerne za uporabo v smislu člena 2(6a)(a) osnovne uredbe, to pa vpliva tudi na vse stroške vložkov (vključno s surovinami, energijo, zemljišči, financiranjem, delom itd.), saj država z znatnim poseganjem vpliva na oblikovanje cen vložkov, kot je opisano v delih A in B poročila. Opisana poseganja države v zvezi z dodeljevanjem kapitala, zemljišči, delom, energijo in surovinami so dejansko prisotna po vsej LRK. To na primer pomeni, da je vložek, ki je bil sam po sebi proizveden v LRK, z združevanjem številnih proizvodnih dejavnikov izpostavljen znatnemu izkrivljanju. Enako velja za vložke v vložke in tako dalje.

| (64) | Kitajska vlada ni predložila nobenih nasprotnih dokazov ali protiargumentov. Proizvajalca izvoznika Ketong in Shenghua pa sta predložila več pripomb. |
| --- | --- |

(64)

Kitajska vlada ni predložila nobenih nasprotnih dokazov ali protiargumentov. Proizvajalca izvoznika Ketong in Shenghua pa sta predložila več pripomb.

| (65) | Družba Katong je trdila, da metodologija, ki jo predpisuje člen 2(6a) osnovne uredbe za določitev normalne vrednosti, ni združljiva s Protokolom o pristopu Kitajske k STO, protidampinškim sporazumom STO in odločbo Organa STO za reševanje sporov ter da se zato ne bi smela uporabljati. |
| --- | --- |

(65)

Družba Katong je trdila, da metodologija, ki jo predpisuje člen 2(6a) osnovne uredbe za določitev normalne vrednosti, ni združljiva s Protokolom o pristopu Kitajske k STO, protidampinškim sporazumom STO in odločbo Organa STO za reševanje sporov ter da se zato ne bi smela uporabljati.

| (66) | Prvič, družba Ketong je spomnila, da oddelek 15 Protokola o pristopu Kitajske k STO dovoljuje odstopanja od standardne metodologije pri določanju normalne vrednosti in primerljivosti cen v skladu s členom VI GATT iz leta 1994 in protidampinškim sporazumom STO, vendar so bila ta odstopanja časovno omejena, saj so prenehala veljati 11. decembra 2016. Po navedbah družbe Ketong se EU od 12. decembra 2016 ne bi smela oddaljiti od standardne metodologije za določitev normalne vrednosti proizvajalcev v državi izvoznici ter od uporabe le domačih cen in stroškov države izvoznice, razen če druge določbe sporazumov STO, vključno s protidampinškim sporazumom STO določajo drugače. Družba Ketong je trdila, da je člen 2(6a) osnovne uredbe v tem, da Uniji omogoča uporabo podatkov ustrezne reprezentativne države, v nasprotju z zavezo Unije iz sporazumov STO, zlasti z njeno zavezo v skladu z oddelkom 15 Protokola o pristopu Kitajske k STO. |
| --- | --- |

(66)

Prvič, družba Ketong je spomnila, da oddelek 15 Protokola o pristopu Kitajske k STO dovoljuje odstopanja od standardne metodologije pri določanju normalne vrednosti in primerljivosti cen v skladu s členom VI GATT iz leta 1994 in protidampinškim sporazumom STO, vendar so bila ta odstopanja časovno omejena, saj so prenehala veljati 11. decembra 2016. Po navedbah družbe Ketong se EU od 12. decembra 2016 ne bi smela oddaljiti od standardne metodologije za določitev normalne vrednosti proizvajalcev v državi izvoznici ter od uporabe le domačih cen in stroškov države izvoznice, razen če druge določbe sporazumov STO, vključno s protidampinškim sporazumom STO določajo drugače. Družba Ketong je trdila, da je člen 2(6a) osnovne uredbe v tem, da Uniji omogoča uporabo podatkov ustrezne reprezentativne države, v nasprotju z zavezo Unije iz sporazumov STO, zlasti z njeno zavezo v skladu z oddelkom 15 Protokola o pristopu Kitajske k STO.

| (67) | Družba Ketong je tudi trdila, da člen 2 protidampinškega sporazuma STO za določitev normalne vrednosti ne dovoljuje uporabe informacij, razen tistih iz države izvoznice. Tudi v izjemnih okoliščinah, ko je treba normalno vrednost računsko določiti, je treba podatke v zvezi s proizvodnimi stroški in PSA-stroški ter dobički pridobiti od virov v državi izvoznici. Po mnenju družbe Ketong protidampinški sporazum STO sploh ne vsebuje pojma „znatna izkrivljanja“. |
| --- | --- |

(67)

Družba Ketong je tudi trdila, da člen 2 protidampinškega sporazuma STO za določitev normalne vrednosti ne dovoljuje uporabe informacij, razen tistih iz države izvoznice. Tudi v izjemnih okoliščinah, ko je treba normalno vrednost računsko določiti, je treba podatke v zvezi s proizvodnimi stroški in PSA-stroški ter dobički pridobiti od virov v državi izvoznici. Po mnenju družbe Ketong protidampinški sporazum STO sploh ne vsebuje pojma „znatna izkrivljanja“.

| (68) | Drugič, družba Ketong je spomnila, da je Pritožbeni organ STO v zadevi Evropska unija – protidampinški ukrepi za biodizel iz Argentine (38) ugotovil, da Unija ni ravnala v skladu s členom 2.2.1.1 protidampinškega sporazuma STO, ker evidenc preiskovanih proizvajalcev ni uporabila kot podlago za izračun stroškov proizvodnje izdelka v preiskavi. Navedla je zlasti, da glede na navedeno odločbo izkrivljanja v Argentini, ki so povzročila razliko med domačimi in mednarodnimi cenami glavne surovine zadevnega izdelka, v skladu s členom 2.2.1.1 protidampinškega sporazuma STO samo po sebi niso zadostovala kot podlaga za sklep, da v poročilih proizvajalca niso bili razumno upoštevani stroški surovin, povezani s proizvodnjo in prodajo zadevnega izdelka, ali za neupoštevanje navedenih stroškov pri računski določitvi normalne vrednosti zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(68)

Drugič, družba Ketong je spomnila, da je Pritožbeni organ STO v zadevi Evropska unija – protidampinški ukrepi za biodizel iz Argentine (38) ugotovil, da Unija ni ravnala v skladu s členom 2.2.1.1 protidampinškega sporazuma STO, ker evidenc preiskovanih proizvajalcev ni uporabila kot podlago za izračun stroškov proizvodnje izdelka v preiskavi. Navedla je zlasti, da glede na navedeno odločbo izkrivljanja v Argentini, ki so povzročila razliko med domačimi in mednarodnimi cenami glavne surovine zadevnega izdelka, v skladu s členom 2.2.1.1 protidampinškega sporazuma STO samo po sebi niso zadostovala kot podlaga za sklep, da v poročilih proizvajalca niso bili razumno upoštevani stroški surovin, povezani s proizvodnjo in prodajo zadevnega izdelka, ali za neupoštevanje navedenih stroškov pri računski določitvi normalne vrednosti zadevnega izdelka.

38

| (69) | Podobno je družba Shenghua trdila, da člen 2(6a) osnovne uredbe ni skladen s pravom STO. |
| --- | --- |

(69)

Podobno je družba Shenghua trdila, da člen 2(6a) osnovne uredbe ni skladen s pravom STO.

| (70) | Prvič, družba Shenghua je trdila, da protidampinški sporazum STO v členu 2.2 ne priznava pojma znatnih izkrivljanj, saj ta člen računsko določitev normalne vrednosti dovoljuje le, če ni prodaje v okviru običajnega poteka trgovine. Navedla je, da v protidampinškem sporazumu STO ni člena, ki bi dovoljeval podatke iz tretje države, ki ne morejo izražati ravni cen ali stroškov države izvoznice za uporabo pri določitvi normalne vrednosti. Protidampinški sporazum STO torej zahteva, da se normalna vrednost določi na podlagi prodajnih cen ali stroškov, ki izražajo raven cen ali stroškov v državi porekla. Konstruirana cena na podlagi cen v reprezentativni državi zato ne more izražati ravni cen in stroškov v državi izvoznici. |
| --- | --- |

(70)

Prvič, družba Shenghua je trdila, da protidampinški sporazum STO v členu 2.2 ne priznava pojma znatnih izkrivljanj, saj ta člen računsko določitev normalne vrednosti dovoljuje le, če ni prodaje v okviru običajnega poteka trgovine. Navedla je, da v protidampinškem sporazumu STO ni člena, ki bi dovoljeval podatke iz tretje države, ki ne morejo izražati ravni cen ali stroškov države izvoznice za uporabo pri določitvi normalne vrednosti. Protidampinški sporazum STO torej zahteva, da se normalna vrednost določi na podlagi prodajnih cen ali stroškov, ki izražajo raven cen ali stroškov v državi porekla. Konstruirana cena na podlagi cen v reprezentativni državi zato ne more izražati ravni cen in stroškov v državi izvoznici.

| (71) | Drugič, družba Shenghua je trdila, da tudi če bi bil pojem znatnih izkrivljanj skladen s pravom STO, bi bilo treba konstruirano vrednost izračunati v skladu s členom 2.2.1.1 protidampinškega sporazuma STO in razlago tega člena s strani Pritožbenega organa STO v zadevi EU – biodiesel (DS473). Znatna izkrivljanja v državi izvoznici bi morala spadati v opredelitev bodisi prodaje zunaj okvira „običajnega poteka trgovine“ bodisi „posebnih tržnih razmer“. Družba Shenghua je trdila, da čeprav pojem „običajnega poteka trgovine“ v protidampinškem sporazumu STO ni izrecno opredeljen, člen 2.2.1 določa, da se prodaja izdelka lahko obravnava kot prodaja zunaj okvira običajnega poteka trgovine in se lahko zanemari, „le če [...] prodaja poteka v daljšem obdobju v znatnih količinah po cenah, ki ne omogočajo nadomestitve vseh stroškov [...]“. Glede na to je družba Shenghua trdila tudi, da pritožnik ni dokazal, da domnevna znatna izkrivljanja spadajo bodisi v kategorijo prodaje zunaj okvira „običajnega poteka trgovine“ bodisi „posebnih tržnih razmer“. |
| --- | --- |

(71)

Drugič, družba Shenghua je trdila, da tudi če bi bil pojem znatnih izkrivljanj skladen s pravom STO, bi bilo treba konstruirano vrednost izračunati v skladu s členom 2.2.1.1 protidampinškega sporazuma STO in razlago tega člena s strani Pritožbenega organa STO v zadevi EU – biodiesel (DS473). Znatna izkrivljanja v državi izvoznici bi morala spadati v opredelitev bodisi prodaje zunaj okvira „običajnega poteka trgovine“ bodisi „posebnih tržnih razmer“. Družba Shenghua je trdila, da čeprav pojem „običajnega poteka trgovine“ v protidampinškem sporazumu STO ni izrecno opredeljen, člen 2.2.1 določa, da se prodaja izdelka lahko obravnava kot prodaja zunaj okvira običajnega poteka trgovine in se lahko zanemari, „le če [...] prodaja poteka v daljšem obdobju v znatnih količinah po cenah, ki ne omogočajo nadomestitve vseh stroškov [...]“. Glede na to je družba Shenghua trdila tudi, da pritožnik ni dokazal, da domnevna znatna izkrivljanja spadajo bodisi v kategorijo prodaje zunaj okvira „običajnega poteka trgovine“ bodisi „posebnih tržnih razmer“.

| (72) | Komisija je menila, da so določbe člena 2(6a) v celoti skladne z obveznostmi Unije v okviru STO in sodno prakso, ki sta jo navedli družbi Ketong in Shenghua. V zvezi z zavezami v skladu z oddelkom 15 Protokola o pristopu Kitajske k STO Komisija opozarja, da se v protidampinških postopkih v zvezi z izdelki s poreklom iz Kitajske, deli oddelka 15 Protokola, ki niso prenehali veljati, še naprej uporabljajo pri določanju normalne vrednosti glede na standard tržnega gospodarstva in v zvezi z uporabo metodologije, ki ne temelji na strogi primerjavi s kitajskimi cenami ali stroški. |
| --- | --- |

(72)

Komisija je menila, da so določbe člena 2(6a) v celoti skladne z obveznostmi Unije v okviru STO in sodno prakso, ki sta jo navedli družbi Ketong in Shenghua. V zvezi z zavezami v skladu z oddelkom 15 Protokola o pristopu Kitajske k STO Komisija opozarja, da se v protidampinških postopkih v zvezi z izdelki s poreklom iz Kitajske, deli oddelka 15 Protokola, ki niso prenehali veljati, še naprej uporabljajo pri določanju normalne vrednosti glede na standard tržnega gospodarstva in v zvezi z uporabo metodologije, ki ne temelji na strogi primerjavi s kitajskimi cenami ali stroški.

| (73) | Odločba v zadevi EU – biodiesel se ni nanašala na uporabo člena 2(6a) osnovne uredbe, temveč na posebno določbo člena 2(5) osnovne uredbe. Komisija meni, da pravo STO, kot ga razlagata Odbor STO za reševanje sporov in Pritožbeni organ STO v zadevi EU – biodiesel, dovoljuje uporabo podatkov iz tretje države, ki so ustrezno prilagojeni, kadar je taka prilagoditev potrebna in utemeljena. Zaradi obstoja znatnih izkrivljanj stroški in cene v državi izvoznici niso primerni za računsko določitev normalne vrednosti. V teh okoliščinah člen 2(6a) osnovne uredbe predvideva računsko določitev stroškov proizvodnje in prodaje na podlagi neizkrivljenih cen ali referenčnih vrednosti, vključno s tistimi v primerni reprezentativni državi s stopnjo razvitosti, ki je podobna stopnji v državi izvoznici. |
| --- | --- |

(73)

Odločba v zadevi EU – biodiesel se ni nanašala na uporabo člena 2(6a) osnovne uredbe, temveč na posebno določbo člena 2(5) osnovne uredbe. Komisija meni, da pravo STO, kot ga razlagata Odbor STO za reševanje sporov in Pritožbeni organ STO v zadevi EU – biodiesel, dovoljuje uporabo podatkov iz tretje države, ki so ustrezno prilagojeni, kadar je taka prilagoditev potrebna in utemeljena. Zaradi obstoja znatnih izkrivljanj stroški in cene v državi izvoznici niso primerni za računsko določitev normalne vrednosti. V teh okoliščinah člen 2(6a) osnovne uredbe predvideva računsko določitev stroškov proizvodnje in prodaje na podlagi neizkrivljenih cen ali referenčnih vrednosti, vključno s tistimi v primerni reprezentativni državi s stopnjo razvitosti, ki je podobna stopnji v državi izvoznici.

| (74) | Glede trditve v zvezi z nezadostnimi dokazi pritožnika so se pravna podlaga in dokazi v pritožbi, ki so temeljili na njej, nanašali na pogoje uporabe člena 2(6a) osnovne uredbe. Kot je navedeno v točki 3 obvestila o začetku, je Komisija menila, da pritožba vsebuje zadostne dokaze o znatnih izkrivljanjih, kot to zahteva člen 2(6a)(e) osnovne uredbe za začetek preiskave. V členu 2(6a) osnovne uredbe ni nadaljnjih zahtev glede dokazovanja take vrste, kot zatrjuje ta stranka. |
| --- | --- |

(74)

Glede trditve v zvezi z nezadostnimi dokazi pritožnika so se pravna podlaga in dokazi v pritožbi, ki so temeljili na njej, nanašali na pogoje uporabe člena 2(6a) osnovne uredbe. Kot je navedeno v točki 3 obvestila o začetku, je Komisija menila, da pritožba vsebuje zadostne dokaze o znatnih izkrivljanjih, kot to zahteva člen 2(6a)(e) osnovne uredbe za začetek preiskave. V členu 2(6a) osnovne uredbe ni nadaljnjih zahtev glede dokazovanja take vrste, kot zatrjuje ta stranka.

| (75) | Komisija je zato zavrnila trditve družb Ketong in Shenghua. |
| --- | --- |

(75)

Komisija je zato zavrnila trditve družb Ketong in Shenghua.

| (76) | Družba Ketong je trdila, da njeni elementi stroškov ali cen, za katere Komisija ni dokazala, da so izkrivljeni, ne bi smeli biti prilagojeni ali določeni na drugi podlagi. |
| --- | --- |

(76)

Družba Ketong je trdila, da njeni elementi stroškov ali cen, za katere Komisija ni dokazala, da so izkrivljeni, ne bi smeli biti prilagojeni ali določeni na drugi podlagi.

| (77) | Družba Shenghua je trdila, da bi bilo, če se Komisija odloči uporabiti člen 2(6a) osnovne uredbe, nerazumno nadomestiti vse stroškovne dejavnike s podatki iz drugih virov, saj se v skladu z besedilom navedene določbe samo stroški proizvodnje in prodaje, za katere je bilo dokazano, da so izkrivljeni, nadomestijo z neizkrivljenimi cenami in referenčnimi vrednostmi. Natančneje, družba Shenghua je pripomnila, da pritožnik ni uspel dokazati, da so bili stroški dela v kitajski industriji kalcijevega silicida izkrivljeni, zato bi morala Komisija uporabiti efektivne stroške dela, kot so jih sporočili proizvajalci izvozniki. Navedla je, da je bilo nerazumno nadomestiti stroške dela s tistimi v tretji državi, ker so nanje vplivali številni dejavniki, kot so razmerje med ponudbo in povpraševanjem na zadevnem trgu, stopnja avtomatizacije v proizvodnji in raven cen blaga v regiji proizvajalcev. Dodala je, da so se stroški dela razlikovali ne le med različnimi državami, temveč tudi med različnimi kitajskimi proizvajalci. Navedla je, da enako velja za energijo, PSA-stroške in dobiček. |
| --- | --- |

(77)

Družba Shenghua je trdila, da bi bilo, če se Komisija odloči uporabiti člen 2(6a) osnovne uredbe, nerazumno nadomestiti vse stroškovne dejavnike s podatki iz drugih virov, saj se v skladu z besedilom navedene določbe samo stroški proizvodnje in prodaje, za katere je bilo dokazano, da so izkrivljeni, nadomestijo z neizkrivljenimi cenami in referenčnimi vrednostmi. Natančneje, družba Shenghua je pripomnila, da pritožnik ni uspel dokazati, da so bili stroški dela v kitajski industriji kalcijevega silicida izkrivljeni, zato bi morala Komisija uporabiti efektivne stroške dela, kot so jih sporočili proizvajalci izvozniki. Navedla je, da je bilo nerazumno nadomestiti stroške dela s tistimi v tretji državi, ker so nanje vplivali številni dejavniki, kot so razmerje med ponudbo in povpraševanjem na zadevnem trgu, stopnja avtomatizacije v proizvodnji in raven cen blaga v regiji proizvajalcev. Dodala je, da so se stroški dela razlikovali ne le med različnimi državami, temveč tudi med različnimi kitajskimi proizvajalci. Navedla je, da enako velja za energijo, PSA-stroške in dobiček.

| (78) | Komisija se v odgovor na trditev v zvezi s pomanjkanjem dokazov o izkrivljanjih stroškov dela v začetni fazi sklicuje na svoje sklepanje v uvodnih izjavah 41 in 63. Ugotavljanje dejanskega obstoja znatnih izkrivljanj in posledična uporaba metodologije iz člena 2(6a)(a) osnovne uredbe potekata šele v času začasnega in/ali končnega razkritja. V tem primeru je Komisija dokaze, ki jih je pritožnik predložil o znatnem izkrivljanju, štela za zadostne za začetek preiskave na tej podlagi. Čeprav Komisija priznava, da se lahko stroški plač med državami ali celo sektorji razlikujejo, je na podlagi preiskave ugotovila, da so na trg dela v LRK vplivala izkrivljanja na ravni države. Vprašanja, povezana s kitajskim trgom dela, vključno z neobstojem sindikatov, neodvisnih od vlade, in omejitvami mobilnosti delovne sile zaradi sistema prijave gospodinjstev, izkrivljajo določanje plač v LRK za vse gospodarske subjekte. Dejstvo, da bi bili stroški plač v drugih državah drugačni ali da bi se lahko znotraj LRK razlikovali, ne vpliva na to ugotovitev. |
| --- | --- |

(78)

Komisija se v odgovor na trditev v zvezi s pomanjkanjem dokazov o izkrivljanjih stroškov dela v začetni fazi sklicuje na svoje sklepanje v uvodnih izjavah 41 in 63. Ugotavljanje dejanskega obstoja znatnih izkrivljanj in posledična uporaba metodologije iz člena 2(6a)(a) osnovne uredbe potekata šele v času začasnega in/ali končnega razkritja. V tem primeru je Komisija dokaze, ki jih je pritožnik predložil o znatnem izkrivljanju, štela za zadostne za začetek preiskave na tej podlagi. Čeprav Komisija priznava, da se lahko stroški plač med državami ali celo sektorji razlikujejo, je na podlagi preiskave ugotovila, da so na trg dela v LRK vplivala izkrivljanja na ravni države. Vprašanja, povezana s kitajskim trgom dela, vključno z neobstojem sindikatov, neodvisnih od vlade, in omejitvami mobilnosti delovne sile zaradi sistema prijave gospodinjstev, izkrivljajo določanje plač v LRK za vse gospodarske subjekte. Dejstvo, da bi bili stroški plač v drugih državah drugačni ali da bi se lahko znotraj LRK razlikovali, ne vpliva na to ugotovitev.

| (79) | Kot je podrobno opisano v uvodnih izjavah 51 do 55, je Komisija med preiskavo nadalje ugotovila, da so bili trgi vložkov, ki jih uporabljajo proizvajalci kalcijevega silicida v LRK, podvrženi številnim znatnim izkrivljanjem, ki niso le specifične, temveč tudi medsektorske narave. V enakem položaju so bili proizvajalci osnovnejših vložkov, ki se uporabljajo pri proizvodnji kalcijevega silicida, in surovin zanjo. Komisija je torej ugotovila, da so bili vsi stroški vložkov, ki se uporabljajo pri proizvodnji izdelka v preiskavi, vključno z energijo, v LRK izkrivljeni. Dejstvo, da med različnimi državami obstajajo razlike v stroških električne energije, kot je trdila družba Shenghua, ne vpliva na oceno Komisije v zvezi z izkrivljenostjo cen električne energije v LRK. |
| --- | --- |

(79)

Kot je podrobno opisano v uvodnih izjavah 51 do 55, je Komisija med preiskavo nadalje ugotovila, da so bili trgi vložkov, ki jih uporabljajo proizvajalci kalcijevega silicida v LRK, podvrženi številnim znatnim izkrivljanjem, ki niso le specifične, temveč tudi medsektorske narave. V enakem položaju so bili proizvajalci osnovnejših vložkov, ki se uporabljajo pri proizvodnji kalcijevega silicida, in surovin zanjo. Komisija je torej ugotovila, da so bili vsi stroški vložkov, ki se uporabljajo pri proizvodnji izdelka v preiskavi, vključno z energijo, v LRK izkrivljeni. Dejstvo, da med različnimi državami obstajajo razlike v stroških električne energije, kot je trdila družba Shenghua, ne vpliva na oceno Komisije v zvezi z izkrivljenostjo cen električne energije v LRK.

| (80) | Čeprav člen 2(6a)(a) osnovne uredbe dovoljuje uporabo domačih stroškov, tudi stroškov dela ali energije, če je zanesljivo ugotovljeno, da niso izkrivljeni, pa v zvezi s tem v spisu ni dokazov, da izkrivljanja na ravni države ne veljajo za proizvajalce kalcijevega silicida. V skladu s tem se taki domači stroški ne bi mogli uporabiti za računsko določitev normalne vrednosti. |
| --- | --- |

(80)

Čeprav člen 2(6a)(a) osnovne uredbe dovoljuje uporabo domačih stroškov, tudi stroškov dela ali energije, če je zanesljivo ugotovljeno, da niso izkrivljeni, pa v zvezi s tem v spisu ni dokazov, da izkrivljanja na ravni države ne veljajo za proizvajalce kalcijevega silicida. V skladu s tem se taki domači stroški ne bi mogli uporabiti za računsko določitev normalne vrednosti.

| (81) | Komisija je v zvezi s PSA-stroški in dobičkom opozorila, da lahko po ugotovitvi, da zaradi obstoja znatnih izkrivljanj v državi izvoznici v skladu s členom 2(6a)(b) osnovne uredbe ni primerno uporabiti domačih cen in stroškov v državi izvoznici, normalno vrednost v skladu s členom 2(6a)(a) za vsakega proizvajalca izvoznika računsko določi glede na neizkrivljene cene ali referenčne vrednosti v primerni reprezentativni državi. Komisija poudarja, da zadnjenavedeni člen tudi izrecno zahteva, da konstruirana normalna vrednost vključuje razumen znesek prodajnih, splošnih in administrativnih stroškov ter dobička. Če Komisija med preiskavo na podlagi vseh dokazov v spisu dokaže obstoj znatnih izkrivljanj, ki vplivajo na zadevni izdelek v državi izvoznici, to pomeni, da ta izkrivljanja vplivajo tudi na PSA-stroške proizvajalcev izvoznikov. |
| --- | --- |

(81)

Komisija je v zvezi s PSA-stroški in dobičkom opozorila, da lahko po ugotovitvi, da zaradi obstoja znatnih izkrivljanj v državi izvoznici v skladu s členom 2(6a)(b) osnovne uredbe ni primerno uporabiti domačih cen in stroškov v državi izvoznici, normalno vrednost v skladu s členom 2(6a)(a) za vsakega proizvajalca izvoznika računsko določi glede na neizkrivljene cene ali referenčne vrednosti v primerni reprezentativni državi. Komisija poudarja, da zadnjenavedeni člen tudi izrecno zahteva, da konstruirana normalna vrednost vključuje razumen znesek prodajnih, splošnih in administrativnih stroškov ter dobička. Če Komisija med preiskavo na podlagi vseh dokazov v spisu dokaže obstoj znatnih izkrivljanj, ki vplivajo na zadevni izdelek v državi izvoznici, to pomeni, da ta izkrivljanja vplivajo tudi na PSA-stroške proizvajalcev izvoznikov.

| (82) | Trditve družb Ketong in Shenghua so bile zato zavrnjene. |
| --- | --- |

(82)

Trditve družb Ketong in Shenghua so bile zato zavrnjene.

| (83) | Družba Shenghua je nadalje trdila, da tudi če bi bili uporabljeni podatki iz drugih virov, bi bilo nerazumno podatke tretje države uporabiti kot neizkrivljene cene. Družba Shenghua se je sklicevala na namero Komisije, da se bo sklicevala na podatkovno zbirko Global Trade Atlas (v nadaljnjem besedilu: GTA) za uvozne cene reprezentativne države, in je menila, da je v obdobju preiskave vse surovine za proizvodnjo izdelka v preiskavi kupila na domačem trgu. Zato bi morala Komisija uporabiti zanesljivejši in razumnejši vir podatkov, ne glede na vir podatkov pa bi bilo treba izvesti ustrezne prilagoditve (na primer za stroške dostave), da bi se zagotovilo, da za domnevno neizkrivljeno ceno veljajo enaki nakupni pogoji kot za surovine, ki jih je kupila družba Shenghua. |
| --- | --- |

(83)

Družba Shenghua je nadalje trdila, da tudi če bi bili uporabljeni podatki iz drugih virov, bi bilo nerazumno podatke tretje države uporabiti kot neizkrivljene cene. Družba Shenghua se je sklicevala na namero Komisije, da se bo sklicevala na podatkovno zbirko Global Trade Atlas (v nadaljnjem besedilu: GTA) za uvozne cene reprezentativne države, in je menila, da je v obdobju preiskave vse surovine za proizvodnjo izdelka v preiskavi kupila na domačem trgu. Zato bi morala Komisija uporabiti zanesljivejši in razumnejši vir podatkov, ne glede na vir podatkov pa bi bilo treba izvesti ustrezne prilagoditve (na primer za stroške dostave), da bi se zagotovilo, da za domnevno neizkrivljeno ceno veljajo enaki nakupni pogoji kot za surovine, ki jih je kupila družba Shenghua.

| (84) | Komisija je v zvezi s tem argumentom opozorila, da iz razlogov, navedenih v uvodnih izjavah 41 do 63, v tej preiskavi uporablja člen 2(6a) osnovne uredbe. Komisija mora torej uporabiti neizkrivljene stroške v primerni reprezentativni državi in tako zagotoviti, da na uporabljene stroške ne vplivajo izkrivljanja in da temeljijo na takoj dostopnih podatkih, kot so podatki o uvozu iz podatkovne zbirke GTA. Ker družba Shenghua ni zagotovila podatkov, s katerimi bi utemeljila trditve glede ustreznih prilagoditev (na primer za višje stroške dostave), se šteje, da uvozne vrednosti reprezentativne države izpolnjujejo merila iz člena 2(6a) osnovne uredbe in zagotavljajo razumno oceno cene v reprezentativni državi, vključno s stroški dostave. Ker uvoženi vložki glede cen obenem konkurirajo na domačem trgu reprezentativne države, jih je Komisija štela za zanesljiv približek. Če pri uvozu ne bi bili upoštevani vsi stroški dostave, posledična cena ne bi izražala neizkrivljene cene na trgu reprezentativne države. To bi bilo v nasprotju s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe, zato je bila ta trditev zavrnjena. |
| --- | --- |

(84)

Komisija je v zvezi s tem argumentom opozorila, da iz razlogov, navedenih v uvodnih izjavah 41 do 63, v tej preiskavi uporablja člen 2(6a) osnovne uredbe. Komisija mora torej uporabiti neizkrivljene stroške v primerni reprezentativni državi in tako zagotoviti, da na uporabljene stroške ne vplivajo izkrivljanja in da temeljijo na takoj dostopnih podatkih, kot so podatki o uvozu iz podatkovne zbirke GTA. Ker družba Shenghua ni zagotovila podatkov, s katerimi bi utemeljila trditve glede ustreznih prilagoditev (na primer za višje stroške dostave), se šteje, da uvozne vrednosti reprezentativne države izpolnjujejo merila iz člena 2(6a) osnovne uredbe in zagotavljajo razumno oceno cene v reprezentativni državi, vključno s stroški dostave. Ker uvoženi vložki glede cen obenem konkurirajo na domačem trgu reprezentativne države, jih je Komisija štela za zanesljiv približek. Če pri uvozu ne bi bili upoštevani vsi stroški dostave, posledična cena ne bi izražala neizkrivljene cene na trgu reprezentativne države. To bi bilo v nasprotju s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe, zato je bila ta trditev zavrnjena.

| (85) | Glede na navedeno so razpoložljivi dokazi pokazali, da cene ali stroški izdelka v preiskavi, vključno s stroški surovin, energije in dela, niso rezultat prostega delovanja tržnih sil, ker nanje vpliva znatno poseganje države v smislu člena 2(6a)(b) osnovne uredbe, kot kaže učinek enega ali več zadevnih elementov iz navedenega člena. Na podlagi navedenega in zaradi nesodelovanja kitajske vlade je Komisija sklenila, da v tem primeru ni ustrezno uporabiti domačih cen in stroškov za določitev normalne vrednosti. Komisija je zato normalno vrednost računsko določila izključno na podlagi proizvodnih in prodajnih stroškov, ki odražajo neizkrivljene cene ali referenčne vrednosti, v tem primeru torej na podlagi ustreznih proizvodnih in prodajnih stroškov v ustrezni reprezentativni državi v skladu s členom 2(6a), točka (a), osnovne uredbe, kot je obravnavano v naslednjem oddelku. |
| --- | --- |

(85)

Glede na navedeno so razpoložljivi dokazi pokazali, da cene ali stroški izdelka v preiskavi, vključno s stroški surovin, energije in dela, niso rezultat prostega delovanja tržnih sil, ker nanje vpliva znatno poseganje države v smislu člena 2(6a)(b) osnovne uredbe, kot kaže učinek enega ali več zadevnih elementov iz navedenega člena. Na podlagi navedenega in zaradi nesodelovanja kitajske vlade je Komisija sklenila, da v tem primeru ni ustrezno uporabiti domačih cen in stroškov za določitev normalne vrednosti. Komisija je zato normalno vrednost računsko določila izključno na podlagi proizvodnih in prodajnih stroškov, ki odražajo neizkrivljene cene ali referenčne vrednosti, v tem primeru torej na podlagi ustreznih proizvodnih in prodajnih stroškov v ustrezni reprezentativni državi v skladu s členom 2(6a), točka (a), osnovne uredbe, kot je obravnavano v naslednjem oddelku.

3.3.   Reprezentativna država

Reprezentativna država

3.3.1.   Splošne pripombe

Splošne pripombe

| (86) | Izbira reprezentativne države je temeljila na naslednjih merilih v skladu s členom 2(6a) osnovne uredbe:






  — | stopnja gospodarske razvitosti, ki je podobna tej stopnji na Kitajskem. Komisija je za ta namen uporabila države, ki imajo glede na podatkovno zbirko Svetovne banke (39) podoben bruto nacionalni dohodek na prebivalca kot Kitajska, |
| --- | --- | --- |

(86)

Izbira reprezentativne države je temeljila na naslednjih merilih v skladu s členom 2(6a) osnovne uredbe:

—

stopnja gospodarske razvitosti, ki je podobna tej stopnji na Kitajskem. Komisija je za ta namen uporabila države, ki imajo glede na podatkovno zbirko Svetovne banke (39) podoben bruto nacionalni dohodek na prebivalca kot Kitajska,

39

| — | proizvodnja zadevnega izdelka v navedeni državi, |
| --- | --- |

—

proizvodnja zadevnega izdelka v navedeni državi,

| — | razpoložljivosti ustreznih javnih podatkov v reprezentativni državi, |
| --- | --- |

—

razpoložljivosti ustreznih javnih podatkov v reprezentativni državi,

| — | če je več možnih reprezentativnih držav, imajo prednost države z ustrezno ravnjo socialne zaščite in varstva okolja, če je to primerno. |
| --- | --- |

—

če je več možnih reprezentativnih držav, imajo prednost države z ustrezno ravnjo socialne zaščite in varstva okolja, če je to primerno.

| (87) | Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 35 in 36, je Komisija izdala dve obvestili za spis o virih za določitev normalne vrednosti. V teh obvestilih so bili opisani dejstva in dokazi, na katerih temeljijo ustrezna merila, ter obravnavane pripombe, prejete od zainteresiranih strani o teh elementih in ustreznih virih. V drugem obvestilu o proizvodnih dejavnikih je Komisija zainteresirane strani obvestila, da namerava uporabiti Brazilijo kot primerno reprezentativno državo v tem primeru, če bo potrjen obstoj znatnih izkrivljanj v skladu s členom 2(6a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(87)

Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 35 in 36, je Komisija izdala dve obvestili za spis o virih za določitev normalne vrednosti. V teh obvestilih so bili opisani dejstva in dokazi, na katerih temeljijo ustrezna merila, ter obravnavane pripombe, prejete od zainteresiranih strani o teh elementih in ustreznih virih. V drugem obvestilu o proizvodnih dejavnikih je Komisija zainteresirane strani obvestila, da namerava uporabiti Brazilijo kot primerno reprezentativno državo v tem primeru, če bo potrjen obstoj znatnih izkrivljanj v skladu s členom 2(6a) osnovne uredbe.

3.3.2.   Stopnja gospodarskega razvoja, ki je podobna tej stopnji v LRK

Stopnja gospodarskega razvoja, ki je podobna tej stopnji v LRK

| (88) | V prvem obvestilu o proizvodnih dejavnikih je Komisija za države, ki imajo glede na podatke Svetovne banke podobno stopnjo gospodarskega razvoja kot Kitajska, opredelila Argentino, Brazilijo, Kazahstan, Malezijo in Mehiko; Svetovna banka torej vse te države na podlagi bruto nacionalnega dohodka uvršča med države z višjim srednjim dohodkom. |
| --- | --- |

(88)

V prvem obvestilu o proizvodnih dejavnikih je Komisija za države, ki imajo glede na podatke Svetovne banke podobno stopnjo gospodarskega razvoja kot Kitajska, opredelila Argentino, Brazilijo, Kazahstan, Malezijo in Mehiko; Svetovna banka torej vse te države na podlagi bruto nacionalnega dohodka uvršča med države z višjim srednjim dohodkom.

| (89) | Zainteresirane strani niso predložile pripomb glede podobnosti stopnje gospodarskega razvoja držav, ki jih je opredelila Komisija, z LRK. |
| --- | --- |

(89)

Zainteresirane strani niso predložile pripomb glede podobnosti stopnje gospodarskega razvoja držav, ki jih je opredelila Komisija, z LRK.

| (90) | Družba Ketong je opozorila, da Svetovna banka tudi Rusijo uvršča med države z višjim srednjim dohodkom, enako kot LRK, in Komisijo prosila, naj tudi to državo upošteva kot možno reprezentativno državo. Vendar Komisija v Rusiji ni našla nobenega proizvajalca kalcijevega silicida z javno razpoložljivimi finančnimi informacijami, ki bi bil reprezentativen za računsko določitev normalne vrednosti izdelka v preiskavi, zato te države ni nadalje ocenjevala. |
| --- | --- |

(90)

Družba Ketong je opozorila, da Svetovna banka tudi Rusijo uvršča med države z višjim srednjim dohodkom, enako kot LRK, in Komisijo prosila, naj tudi to državo upošteva kot možno reprezentativno državo. Vendar Komisija v Rusiji ni našla nobenega proizvajalca kalcijevega silicida z javno razpoložljivimi finančnimi informacijami, ki bi bil reprezentativen za računsko določitev normalne vrednosti izdelka v preiskavi, zato te države ni nadalje ocenjevala.

3.3.3.   Razpoložljivost ustreznih javnih podatkov v reprezentativni državi

Razpoložljivost ustreznih javnih podatkov v reprezentativni državi

| (91) | Komisija je v prvem obvestilu opredelila Brazilijo in Argentino kot državi, za kateri je znano, da proizvajata kalcijev silicid. Komisija je v navedenem obvestilu nadalje opredelila Kazahstan, Malezijo in Mehiko kot države, ki proizvajajo železove zlitine, kar je industrija, najbolj podobna industriji kalcijevega silicida glede na proizvodni proces in proizvodne dejavnike, ter ki bi jih lahko uporabila, če ne bi bilo ustreznih podatkov iz držav, ki proizvajajo kalcijev silicid. Pripombe so predložili družbi Ketong in Shenghua ter pritožnik. |
| --- | --- |

(91)

Komisija je v prvem obvestilu opredelila Brazilijo in Argentino kot državi, za kateri je znano, da proizvajata kalcijev silicid. Komisija je v navedenem obvestilu nadalje opredelila Kazahstan, Malezijo in Mehiko kot države, ki proizvajajo železove zlitine, kar je industrija, najbolj podobna industriji kalcijevega silicida glede na proizvodni proces in proizvodne dejavnike, ter ki bi jih lahko uporabila, če ne bi bilo ustreznih podatkov iz držav, ki proizvajajo kalcijev silicid. Pripombe so predložili družbi Ketong in Shenghua ter pritožnik.

| (92) | Komisija je opredelila dva proizvajalca kalcijevega silicida v Braziliji in enega v Argentini, za katere so bile finančne informacije javno razpoložljive. Vendar so bili najnovejši finančni podatki (tj. za leto 2019) na voljo le za argentinskega proizvajalca in enega od obeh brazilskih proizvajalcev (Rima Industrial S.A.). |
| --- | --- |

(92)

Komisija je opredelila dva proizvajalca kalcijevega silicida v Braziliji in enega v Argentini, za katere so bile finančne informacije javno razpoložljive. Vendar so bili najnovejši finančni podatki (tj. za leto 2019) na voljo le za argentinskega proizvajalca in enega od obeh brazilskih proizvajalcev (Rima Industrial S.A.).

| (93) | Pritožnik je opozoril, da Brazilija ostaja ena od možnih reprezentativnih držav, in je podprl potencialno izbiro te države za reprezentativno, kot je prvotno predlagal v pritožbi. |
| --- | --- |

(93)

Pritožnik je opozoril, da Brazilija ostaja ena od možnih reprezentativnih držav, in je podprl potencialno izbiro te države za reprezentativno, kot je prvotno predlagal v pritožbi.

| (94) | Družbi Shenghua in Ketong sta v pripombah k prvemu obvestilu trdili, da Brazilija ne more biti primerna reprezentativna država, ker so količine uvoza nekaterih surovin (kot sta pasta za elektrode in kremenična kamnina/kvarcit) majhne in torej niso reprezentativne. |
| --- | --- |

(94)

Družbi Shenghua in Ketong sta v pripombah k prvemu obvestilu trdili, da Brazilija ne more biti primerna reprezentativna država, ker so količine uvoza nekaterih surovin (kot sta pasta za elektrode in kremenična kamnina/kvarcit) majhne in torej niso reprezentativne.

| (95) | Vendar je uvoz paste za elektrode v Brazilijo predstavljal vsaj 10 % sporočene potrošnje na Kitajskem in se torej šteje za reprezentativnega. Komisija je pri kvarcitu štela, da majhna količina uvoza v Brazilijo ni reprezentativna, in je kot ustrezno referenčno vrednost uporabila povprečno nakupno ceno, ki jo plačajo proizvajalci Unije. |
| --- | --- |

(95)

Vendar je uvoz paste za elektrode v Brazilijo predstavljal vsaj 10 % sporočene potrošnje na Kitajskem in se torej šteje za reprezentativnega. Komisija je pri kvarcitu štela, da majhna količina uvoza v Brazilijo ni reprezentativna, in je kot ustrezno referenčno vrednost uporabila povprečno nakupno ceno, ki jo plačajo proizvajalci Unije.

| (96) | Družba Shenghua je trdila, da je cena električne energije v Braziliji previsoka, in je Komisijo prosila, naj na tej podlagi zavrne Brazilijo kot reprezentativno državo. |
| --- | --- |

(96)

Družba Shenghua je trdila, da je cena električne energije v Braziliji previsoka, in je Komisijo prosila, naj na tej podlagi zavrne Brazilijo kot reprezentativno državo.

| (97) | Komisija je opozorila, da nikjer v merilih za izbiro reprezentativne države, določenih v osnovni uredbi, ni navedeno, da morajo biti cene komunalnih storitev znotraj določenega razpona. Ta trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(97)

Komisija je opozorila, da nikjer v merilih za izbiro reprezentativne države, določenih v osnovni uredbi, ni navedeno, da morajo biti cene komunalnih storitev znotraj določenega razpona. Ta trditev je bila zato zavrnjena.

| (98) | Družba Ketong je v pripombah k prvemu obvestilu trdila, da je trg električne energije v Braziliji izkrivljen, ker (1) je brazilska vlada večinski delničar proizvajalca električne energije Eletrobrás in ker (2) brazilska vlada regulira ceno električne energije prek regulativne agencije Agência Nacional de Energia Elétrica (ANEEL). Brazilija naj torej iz tega razloga ne bi bila primerna reprezentativna država. |
| --- | --- |

(98)

Družba Ketong je v pripombah k prvemu obvestilu trdila, da je trg električne energije v Braziliji izkrivljen, ker (1) je brazilska vlada večinski delničar proizvajalca električne energije Eletrobrás in ker (2) brazilska vlada regulira ceno električne energije prek regulativne agencije Agência Nacional de Energia Elétrica (ANEEL). Brazilija naj torej iz tega razloga ne bi bila primerna reprezentativna država.

| (99) | Komisija je ugotovila, da družba Ketong ni predložila dokazov, da je državno lastništvo družbe Eletrobrás privedlo do izkrivljanja elektroenergetskega trga v Braziliji in zlasti da je v obdobju preiskave vplivalo na proizvajalce kalcijevega silicida v zvezi s ceno, ki so jo plačevali za električno energijo. Na primer, čeprav je 52 % delnic družbe Eletrobrás v državni lasti, preostale delnice kotirajo na borzi. To vprašanje je nadalje obravnavano v uvodni izjavi 133 spodaj na podlagi dodatnih dokazov, ki so jih prejele zainteresirane strani, in v uvodni izjavi 152. |
| --- | --- |

(99)

Komisija je ugotovila, da družba Ketong ni predložila dokazov, da je državno lastništvo družbe Eletrobrás privedlo do izkrivljanja elektroenergetskega trga v Braziliji in zlasti da je v obdobju preiskave vplivalo na proizvajalce kalcijevega silicida v zvezi s ceno, ki so jo plačevali za električno energijo. Na primer, čeprav je 52 % delnic družbe Eletrobrás v državni lasti, preostale delnice kotirajo na borzi. To vprašanje je nadalje obravnavano v uvodni izjavi 133 spodaj na podlagi dodatnih dokazov, ki so jih prejele zainteresirane strani, in v uvodni izjavi 152.

| (100) | Družba Shenghua je trdila, da je Brazilija zelo zaščiten trg in država, ki uporablja „veliko število ukrepov, ki potencialno omejujejo trgovino“, kar je Komisija potrdila v oceni uvoznih omejitev Brazilije (40). |
| --- | --- |

(100)

Družba Shenghua je trdila, da je Brazilija zelo zaščiten trg in država, ki uporablja „veliko število ukrepov, ki potencialno omejujejo trgovino“, kar je Komisija potrdila v oceni uvoznih omejitev Brazilije (40).

40

| (101) | Komisija je v prvem obvestilu navedla, da v Braziliji ni ugotovila izkrivljanj trgovine, ki bi vplivala na glavne vložke za proizvodnjo kalcijevega silicida. Družba Shenghua ni predložila dokazov o obstoju takih izkrivljanj glede kalcijevega silicida in/ali glavnih proizvodnih dejavnikov. Trditev se je štela za neutemeljeno in je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(101)

Komisija je v prvem obvestilu navedla, da v Braziliji ni ugotovila izkrivljanj trgovine, ki bi vplivala na glavne vložke za proizvodnjo kalcijevega silicida. Družba Shenghua ni predložila dokazov o obstoju takih izkrivljanj glede kalcijevega silicida in/ali glavnih proizvodnih dejavnikov. Trditev se je štela za neutemeljeno in je bila zato zavrnjena.

| (102) | Družba Ketong je nadalje trdila, da so brazilski proizvajalci, ki jih je opredelila Komisija, dejavni v raznovrstnih gospodarskih dejavnostih ter da torej njihovi stroški, prihodki in dobički ne izražajo stroškov, prihodkov in dobičkov proizvajalca kalcijevega silicida. |
| --- | --- |

(102)

Družba Ketong je nadalje trdila, da so brazilski proizvajalci, ki jih je opredelila Komisija, dejavni v raznovrstnih gospodarskih dejavnostih ter da torej njihovi stroški, prihodki in dobički ne izražajo stroškov, prihodkov in dobičkov proizvajalca kalcijevega silicida.

| (103) | Komisija je v prvem obvestilu priznala, da brazilski proizvajalci opravljajo tudi druge dejavnosti in ne samo proizvodnjo in prodajo kalcijevega silicida ter da njihovo računovodsko poročanje ne omogoča določitve finančnih rezultatov za vsak izdelek posebej. Komisija je pojasnila, da to samo po sebi ne pomeni, da družbe niso reprezentativne, zato je lahko uporabila finančne rezultate na ravni družb za določitev referenčnih vrednosti za PSA-stroške in dobiček. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(103)

Komisija je v prvem obvestilu priznala, da brazilski proizvajalci opravljajo tudi druge dejavnosti in ne samo proizvodnjo in prodajo kalcijevega silicida ter da njihovo računovodsko poročanje ne omogoča določitve finančnih rezultatov za vsak izdelek posebej. Komisija je pojasnila, da to samo po sebi ne pomeni, da družbe niso reprezentativne, zato je lahko uporabila finančne rezultate na ravni družb za določitev referenčnih vrednosti za PSA-stroške in dobiček. Trditev je bila zato zavrnjena.

| (104) | Družba Shenghua je trdila, da PSA-stroški in dobiček edine družbe niso zanesljivi ali reprezentativni za računsko določitev normalne vrednosti. |
| --- | --- |

(104)

Družba Shenghua je trdila, da PSA-stroški in dobiček edine družbe niso zanesljivi ali reprezentativni za računsko določitev normalne vrednosti.

| (105) | Komisija je opozorila, da družba Shenghua ni utemeljila, zakaj PSA-stroški in dobiček edine družbe niso zanesljivi ali reprezentativni za računsko določitev normalne vrednosti. Poleg tega družba Shenghua ni opredelila drugih proizvajalcev v Braziliji s takoj dostopnimi javnimi finančnimi informacijami, ki bi jih bilo mogoče dodati v nabor podatkov. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(105)

Komisija je opozorila, da družba Shenghua ni utemeljila, zakaj PSA-stroški in dobiček edine družbe niso zanesljivi ali reprezentativni za računsko določitev normalne vrednosti. Poleg tega družba Shenghua ni opredelila drugih proizvajalcev v Braziliji s takoj dostopnimi javnimi finančnimi informacijami, ki bi jih bilo mogoče dodati v nabor podatkov. Trditev je bila zato zavrnjena.

| (106) | Družba Ketong je nadalje trdila, da ni ustrezno uporabiti finančnih podatkov družbe Dun & Bradstreet, ker niso dovolj podrobni, da bi zagotovili potrebne informacije za točen izračun stopnje dampinga. |
| --- | --- |

(106)

Družba Ketong je nadalje trdila, da ni ustrezno uporabiti finančnih podatkov družbe Dun & Bradstreet, ker niso dovolj podrobni, da bi zagotovili potrebne informacije za točen izračun stopnje dampinga.

| (107) | Komisija je opozorila, da je podatkovna zbirka Global Financials družbe Dun & Bradstreet orodje, ki ga uporablja za pridobitev računovodskih izkazov in količnikov posameznih družb v možnih reprezentativnih državah. Komisija je v zvezi s tem pojasnila, da se izraza „neposredni stroški“ in „posredni stroški“, uporabljena v podatkovni zbirki Dun & Bradstreet, nanašata na „stroške prodanega blaga“ oziroma „operativne stroške“. V nasprotju s trditvijo družbe Ketong ima Komisija torej podatke, ki so dovolj podrobni, da lahko poišče ustrezne informacije za računsko določitev normalne vrednosti v skladu s členom 2(6a) osnovne uredbe. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(107)

Komisija je opozorila, da je podatkovna zbirka Global Financials družbe Dun & Bradstreet orodje, ki ga uporablja za pridobitev računovodskih izkazov in količnikov posameznih družb v možnih reprezentativnih državah. Komisija je v zvezi s tem pojasnila, da se izraza „neposredni stroški“ in „posredni stroški“, uporabljena v podatkovni zbirki Dun & Bradstreet, nanašata na „stroške prodanega blaga“ oziroma „operativne stroške“. V nasprotju s trditvijo družbe Ketong ima Komisija torej podatke, ki so dovolj podrobni, da lahko poišče ustrezne informacije za računsko določitev normalne vrednosti v skladu s členom 2(6a) osnovne uredbe. Trditev je bila zato zavrnjena.

| (108) | Družbi Shenghua in Ketong sta trdili, da Argentina ni primerna reprezentativna država zaradi izkrivljanj trgovine v zvezi s polkoksom, enim od najpomembnejših proizvodnih dejavnikov, kar je Komisija omenila že v prvem obvestilu. |
| --- | --- |

(108)

Družbi Shenghua in Ketong sta trdili, da Argentina ni primerna reprezentativna država zaradi izkrivljanj trgovine v zvezi s polkoksom, enim od najpomembnejših proizvodnih dejavnikov, kar je Komisija omenila že v prvem obvestilu.

| (109) | Komisija se je strinjala, da je mogoče z izkrivljanji trgovine (v tem primeru v zvezi z izdajo izvoznih dovoljenj in davki) pojasniti majhno količino uvoza polkoksa v Argentino in da je lahko zaradi tega uporaba uvozne cene kot referenčne cene neprimerna. |
| --- | --- |

(109)

Komisija se je strinjala, da je mogoče z izkrivljanji trgovine (v tem primeru v zvezi z izdajo izvoznih dovoljenj in davki) pojasniti majhno količino uvoza polkoksa v Argentino in da je lahko zaradi tega uporaba uvozne cene kot referenčne cene neprimerna.

| (110) | Družba Ketong je nadalje trdila, da mora Komisija, če je sklenila, da je trg za številne vložke na Kitajskem izkrivljen, tudi za argentinski trg šteti, da je izkrivljen, saj številni ključni vložki v Argentini izvirajo iz Kitajske. |
| --- | --- |

(110)

Družba Ketong je nadalje trdila, da mora Komisija, če je sklenila, da je trg za številne vložke na Kitajskem izkrivljen, tudi za argentinski trg šteti, da je izkrivljen, saj številni ključni vložki v Argentini izvirajo iz Kitajske.

| (111) | Komisija je to trditev zavrnila, saj je bila v nasprotju s trditvijo družbe Ketong velika večina vložkov, razen polkoksa, v Argentino uvožena iz drugih držav, in ne iz Kitajske. Komisija je v prvem obvestilu navedla, da se v Argentino uvažajo zelo omejene količine polkoksa, in to ne iz Kitajske. Zato je Komisija v tisti fazi menila, da količina uvoza polkoksa v Argentino ni reprezentativna. Polkoks pomeni približno 10 % stroškov proizvodnje zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(111)

Komisija je to trditev zavrnila, saj je bila v nasprotju s trditvijo družbe Ketong velika večina vložkov, razen polkoksa, v Argentino uvožena iz drugih držav, in ne iz Kitajske. Komisija je v prvem obvestilu navedla, da se v Argentino uvažajo zelo omejene količine polkoksa, in to ne iz Kitajske. Zato je Komisija v tisti fazi menila, da količina uvoza polkoksa v Argentino ni reprezentativna. Polkoks pomeni približno 10 % stroškov proizvodnje zadevnega izdelka.

| (112) | Pritožnik je nadalje trdil, da Argentina ne more izpolnjevati meril za izbor kot reprezentativna država v tej fazi, če se upoštevajo javno razpoložljive informacije za edinega proizvajalca zadevnega izdelka v navedeni državi, ki so pokazale ustvarjanje izgube. |
| --- | --- |

(112)

Pritožnik je nadalje trdil, da Argentina ne more izpolnjevati meril za izbor kot reprezentativna država v tej fazi, če se upoštevajo javno razpoložljive informacije za edinega proizvajalca zadevnega izdelka v navedeni državi, ki so pokazale ustvarjanje izgube.

| (113) | Komisija se je strinjala, da se edini argentinski proizvajalec kalcijevega silicida, katerega finančni podatki so javno razpoložljivi, ne more uporabiti kot referenčna vrednost za stopnjo dobička, saj je družba leta 2019 ustvarjala izgubo. Če bodo finančni podatki za leto 2020 razpoložljivi pozneje, lahko Komisija ponovno razmisli o Argentini kot o reprezentativni državi. |
| --- | --- |

(113)

Komisija se je strinjala, da se edini argentinski proizvajalec kalcijevega silicida, katerega finančni podatki so javno razpoložljivi, ne more uporabiti kot referenčna vrednost za stopnjo dobička, saj je družba leta 2019 ustvarjala izgubo. Če bodo finančni podatki za leto 2020 razpoložljivi pozneje, lahko Komisija ponovno razmisli o Argentini kot o reprezentativni državi.

| (114) | Družba Ketong je Komisijo prosila, naj uporabi Rusijo kot reprezentativno državo, saj jo je Svetovna banka enako kot LRK uvrstila med države z višjim srednjim dohodkom, ima proizvodnjo kalcijevega silicida in vsaj enega proizvajalca, in sicer družbo Kluchevsky Ferroalloy Plant PJSC. |
| --- | --- |

(114)

Družba Ketong je Komisijo prosila, naj uporabi Rusijo kot reprezentativno državo, saj jo je Svetovna banka enako kot LRK uvrstila med države z višjim srednjim dohodkom, ima proizvodnjo kalcijevega silicida in vsaj enega proizvajalca, in sicer družbo Kluchevsky Ferroalloy Plant PJSC.

| (115) | Komisija je proučila trditev družbe Ketong v zvezi z uporabo Rusije kot primerne reprezentativne države. Proučila je najnovejše finančne podatke, ki jih je predložila družba Ketong v zvezi z ruskim proizvajalcem železovih zlitin, družbo Kluchevsky Ferroalloy Plant PJSC, ki glede na podatke na svojem spletišču domnevno proizvaja tudi kalcijev silicid. Podatki so se nanašali na leto pred obdobjem preiskave. Ker so bili iz teh podatkov razvidni skoraj ničeln dobiček in zelo nizki PSA-stroški, je Komisija štela, da ti podatki za računsko določitev normalne vrednosti izdelka v preiskavi v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe niso reprezentativni. |
| --- | --- |

(115)

Komisija je proučila trditev družbe Ketong v zvezi z uporabo Rusije kot primerne reprezentativne države. Proučila je najnovejše finančne podatke, ki jih je predložila družba Ketong v zvezi z ruskim proizvajalcem železovih zlitin, družbo Kluchevsky Ferroalloy Plant PJSC, ki glede na podatke na svojem spletišču domnevno proizvaja tudi kalcijev silicid. Podatki so se nanašali na leto pred obdobjem preiskave. Ker so bili iz teh podatkov razvidni skoraj ničeln dobiček in zelo nizki PSA-stroški, je Komisija štela, da ti podatki za računsko določitev normalne vrednosti izdelka v preiskavi v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe niso reprezentativni.

| (116) | Ker Komisija ni mogla najti reprezentativnih finančnih podatkov za druge morebitne proizvajalce kalcijevega silicida v Rusiji in ker niti družba Ketong ni zagotovila takih podatkov, je sklenila, da Rusija v tej fazi ni primerna reprezentativna država. |
| --- | --- |

(116)

Ker Komisija ni mogla najti reprezentativnih finančnih podatkov za druge morebitne proizvajalce kalcijevega silicida v Rusiji in ker niti družba Ketong ni zagotovila takih podatkov, je sklenila, da Rusija v tej fazi ni primerna reprezentativna država.

| (117) | Družbi Shenghua in Ketong sta trdili, da ne Brazilija ne Argentina nista primerni reprezentativni državi iz razlogov, navedenih v uvodnih izjavah 94, 96, 98, 100, 102, 104, 106, 108, 110 in 112, ter predlagali, naj Komisija zaradi omejenosti svetovne proizvodnje kalcijevega silicida uporabi podatke proizvajalcev železovih zlitin in/ali silicijeve kovine, saj imajo ti proizvajalci podobno strukturo stroškov kot proizvajalci kalcijevega silicida. Predlagali sta uporabo Kazahstana, ker je eden največjih proizvajalcev železovih zlitin z več proizvajalci, katerih podatke o PSA-stroških in dobičku je mogoče uporabiti. |
| --- | --- |

(117)

Družbi Shenghua in Ketong sta trdili, da ne Brazilija ne Argentina nista primerni reprezentativni državi iz razlogov, navedenih v uvodnih izjavah 94, 96, 98, 100, 102, 104, 106, 108, 110 in 112, ter predlagali, naj Komisija zaradi omejenosti svetovne proizvodnje kalcijevega silicida uporabi podatke proizvajalcev železovih zlitin in/ali silicijeve kovine, saj imajo ti proizvajalci podobno strukturo stroškov kot proizvajalci kalcijevega silicida. Predlagali sta uporabo Kazahstana, ker je eden največjih proizvajalcev železovih zlitin z več proizvajalci, katerih podatke o PSA-stroških in dobičku je mogoče uporabiti.

| (118) | Komisija je navedla, da se glede na to, da obstajajo države, ki proizvajajo kalcijev silicid, Kazahstan v tej fazi v skladu z merili iz člena 2(6a)(a) osnovne uredbe ne šteje za primerno reprezentativno državo, saj ne proizvaja kalcijevega silicida in ustrezni javni podatki niso na voljo. |
| --- | --- |

(118)

Komisija je navedla, da se glede na to, da obstajajo države, ki proizvajajo kalcijev silicid, Kazahstan v tej fazi v skladu z merili iz člena 2(6a)(a) osnovne uredbe ne šteje za primerno reprezentativno državo, saj ne proizvaja kalcijevega silicida in ustrezni javni podatki niso na voljo.

| (119) | Družba Ketong je nadalje trdila, da sta kakovost in popolnost podatkov GTA za Kazahstan in Rusijo slabši kot pri podatkih International Trade Centre (ITC), in predlagala uporabo slednjih namesto podatkov GTA. Ker Komisija ne namerava nobene od teh držav uporabiti kot reprezentativno državo, ta trditev v tej fazi ni bila nadalje proučena. |
| --- | --- |

(119)

Družba Ketong je nadalje trdila, da sta kakovost in popolnost podatkov GTA za Kazahstan in Rusijo slabši kot pri podatkih International Trade Centre (ITC), in predlagala uporabo slednjih namesto podatkov GTA. Ker Komisija ne namerava nobene od teh držav uporabiti kot reprezentativno državo, ta trditev v tej fazi ni bila nadalje proučena.

| (120) | Komisija je glede na navedeno zainteresirane strani v drugem obvestilu obvestila, da namerava v skladu s členom 2(6a)(a), prva alinea, osnovne uredbe uporabiti Brazilijo kot primerno reprezentativno državo in finančne podatke družbe Rima Industrial S.A., da bi pridobila neizkrivljene cene ali referenčne vrednosti za izračun normalne vrednosti. |
| --- | --- |

(120)

Komisija je glede na navedeno zainteresirane strani v drugem obvestilu obvestila, da namerava v skladu s členom 2(6a)(a), prva alinea, osnovne uredbe uporabiti Brazilijo kot primerno reprezentativno državo in finančne podatke družbe Rima Industrial S.A., da bi pridobila neizkrivljene cene ali referenčne vrednosti za izračun normalne vrednosti.

| (121) | Zainteresirane strani so bile pozvane, naj predložijo pripombe o primernosti Brazilije kot reprezentativne države in družbe Rima Industrial S.A. kot proizvajalca v reprezentativni državi. Pripombe so predložili družbi Ketong in Shenghua ter pritožnik. |
| --- | --- |

(121)

Zainteresirane strani so bile pozvane, naj predložijo pripombe o primernosti Brazilije kot reprezentativne države in družbe Rima Industrial S.A. kot proizvajalca v reprezentativni državi. Pripombe so predložili družbi Ketong in Shenghua ter pritožnik.

| (122) | Pritožnik je podprl izbiro Brazilije kot reprezentativne države ter zavrnil Kazahstan, Argentino in Rusijo kot neprimerne reprezentativne države. Pritožnik je v pripombah predložil najnovejše razpoložljive finančne podatke dveh znanih brazilskih proizvajalcev kalcijevega silicida, kot so bili objavljeni v Uradnem listu Minas Gerais (41) (42). Pritožnik je nadalje trdil, da tudi če ruska družba Kluchevsky Ferroalloy Plant PJSC v skladu s svojim spletiščem domnevno proizvaja kalcijev silicid, tega v zadnjih šestih letih ni proizvajala, vključno z obdobjem preiskave, in ne načrtuje proizvodnje kalcijevega silicida v bližnji prihodnosti. |
| --- | --- |

(122)

Pritožnik je podprl izbiro Brazilije kot reprezentativne države ter zavrnil Kazahstan, Argentino in Rusijo kot neprimerne reprezentativne države. Pritožnik je v pripombah predložil najnovejše razpoložljive finančne podatke dveh znanih brazilskih proizvajalcev kalcijevega silicida, kot so bili objavljeni v Uradnem listu Minas Gerais (41) (42). Pritožnik je nadalje trdil, da tudi če ruska družba Kluchevsky Ferroalloy Plant PJSC v skladu s svojim spletiščem domnevno proizvaja kalcijev silicid, tega v zadnjih šestih letih ni proizvajala, vključno z obdobjem preiskave, in ne načrtuje proizvodnje kalcijevega silicida v bližnji prihodnosti.

41

42

| (123) | Družba Shenghua je ponovila svojo trditev, da so cene električne energije v Braziliji previsoke in da se zato Brazilija ne bi smela šteti za primerno reprezentativno državo. Družba Shenghua je trdila, da navedba Komisije, da nikjer v merilih za izbiro, določenih v osnovni uredbi, ni navedeno, da morajo biti cene komunalnih storitev znotraj določenega razpona, da je država lahko izbrana za reprezentativno državo, kot je navedeno v uvodni izjavi 97, ni v skladu z osnovno uredbo in protidampinškim sporazumom STO, ki zahteva, da tudi če se Komisija odloči, da ne bo uporabila prodajnih cen ali stroškov družb v državi porekla, bi morala za določitev normalne vrednosti uporabiti razumne nadomestne podatke. |
| --- | --- |

(123)

Družba Shenghua je ponovila svojo trditev, da so cene električne energije v Braziliji previsoke in da se zato Brazilija ne bi smela šteti za primerno reprezentativno državo. Družba Shenghua je trdila, da navedba Komisije, da nikjer v merilih za izbiro, določenih v osnovni uredbi, ni navedeno, da morajo biti cene komunalnih storitev znotraj določenega razpona, da je država lahko izbrana za reprezentativno državo, kot je navedeno v uvodni izjavi 97, ni v skladu z osnovno uredbo in protidampinškim sporazumom STO, ki zahteva, da tudi če se Komisija odloči, da ne bo uporabila prodajnih cen ali stroškov družb v državi porekla, bi morala za določitev normalne vrednosti uporabiti razumne nadomestne podatke.

| (124) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 86, Komisija za izbiro reprezentativne države uporablja ustrezna merila v skladu s členom 2(6a) osnovne uredbe. Brazilija je izpolnjevala vsa ta merila. Dejstvo, da so cene električne energije v Braziliji višje kot v drugih državah, ne pomeni, da Brazilija ni primerna reprezentativna država. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(124)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 86, Komisija za izbiro reprezentativne države uporablja ustrezna merila v skladu s členom 2(6a) osnovne uredbe. Brazilija je izpolnjevala vsa ta merila. Dejstvo, da so cene električne energije v Braziliji višje kot v drugih državah, ne pomeni, da Brazilija ni primerna reprezentativna država. Trditev je bila zato zavrnjena.

| (125) | Družba Ketong je trdila, da je bil edini razlog, da je Komisija zavrnila Rusijo kot reprezentativno državo, ta, da je imela družba Kluchevsky Ferroalloy Plant leta 2019 nereprezentativno (tj. prenizko) stopnjo dobička in PSA-stroške. Družba Ketong je poleg tega trdila, da stopnja dobička ni bila del preskusa v skladu s členom 2(6a) osnovne uredbe za izbiro reprezentativne države in da bi morali biti podatki le takoj dostopni. Po mnenju družbe Ketong iz te pravne določbe ni mogoče ekstrapolirati nobenega dodatnega „preskusa reprezentativnosti“, zato ta ni merilo za ocenjevanje primernosti reprezentativne države. Družba Ketong je nadalje trdila, da tudi če bi bila stopnja dobička del preskusa, ni jasno, zakaj bi bila družba Rima Industrial S.A. z le 3-odstotno stopnjo dobička boljša od družbe Kluchevsky Ferroalloy Plant z nizko, vendar še vedno pozitivno stopnjo dobička. |
| --- | --- |

(125)

Družba Ketong je trdila, da je bil edini razlog, da je Komisija zavrnila Rusijo kot reprezentativno državo, ta, da je imela družba Kluchevsky Ferroalloy Plant leta 2019 nereprezentativno (tj. prenizko) stopnjo dobička in PSA-stroške. Družba Ketong je poleg tega trdila, da stopnja dobička ni bila del preskusa v skladu s členom 2(6a) osnovne uredbe za izbiro reprezentativne države in da bi morali biti podatki le takoj dostopni. Po mnenju družbe Ketong iz te pravne določbe ni mogoče ekstrapolirati nobenega dodatnega „preskusa reprezentativnosti“, zato ta ni merilo za ocenjevanje primernosti reprezentativne države. Družba Ketong je nadalje trdila, da tudi če bi bila stopnja dobička del preskusa, ni jasno, zakaj bi bila družba Rima Industrial S.A. z le 3-odstotno stopnjo dobička boljša od družbe Kluchevsky Ferroalloy Plant z nizko, vendar še vedno pozitivno stopnjo dobička.

| (126) | Komisija je to trditev zavrnila. V skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe konstruirana normalna vrednost vključuje neizkrivljen in razumen znesek za PSA-stroške in dobiček. Komisija skoraj ničelne stopnje dobička ne šteje za „razumen znesek“ v smislu zadnjega odstavka člena 2(6a)(a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(126)

Komisija je to trditev zavrnila. V skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe konstruirana normalna vrednost vključuje neizkrivljen in razumen znesek za PSA-stroške in dobiček. Komisija skoraj ničelne stopnje dobička ne šteje za „razumen znesek“ v smislu zadnjega odstavka člena 2(6a)(a) osnovne uredbe.

| (127) | Družba Ketong je poleg tega trdila, da ima Rusija kakovostnejše podatke kot Brazilija, in sicer iz več razlogov. Prvič, družba Rima Industrial ima raznovrstnejše dejavnosti kot družba Kluchevsky Ferroalloy Plant, ki je osredotočena na železove zlitine. Drugič, družba Ketong je trdila, da Komisija ni utemeljila svoje navedbe, da neposredni stroški družbe Rima Industrial, vključeni v podatkovno zbirko Dun&Bradstreet, ustrezajo stroškom prodanega blaga in da so posredni stroški operativni stroški. Nasprotno, podatki družbe Kluchevsky Ferroalloy Plant omogočajo ocenitev tistega, kar vključujejo različne kategorije stroškov. Tretjič, družba Kluchevsky Ferroalloy Plant je imela podrobnejše PSA-stroške. |
| --- | --- |

(127)

Družba Ketong je poleg tega trdila, da ima Rusija kakovostnejše podatke kot Brazilija, in sicer iz več razlogov. Prvič, družba Rima Industrial ima raznovrstnejše dejavnosti kot družba Kluchevsky Ferroalloy Plant, ki je osredotočena na železove zlitine. Drugič, družba Ketong je trdila, da Komisija ni utemeljila svoje navedbe, da neposredni stroški družbe Rima Industrial, vključeni v podatkovno zbirko Dun&Bradstreet, ustrezajo stroškom prodanega blaga in da so posredni stroški operativni stroški. Nasprotno, podatki družbe Kluchevsky Ferroalloy Plant omogočajo ocenitev tistega, kar vključujejo različne kategorije stroškov. Tretjič, družba Kluchevsky Ferroalloy Plant je imela podrobnejše PSA-stroške.

| (128) | Kot je bilo pojasnjeno v uvodni izjavi 122, so postali razpoložljivi novejši finančni podatki za brazilska proizvajalca, ki ju je opredelila Komisija. Po teh podatkih je imela družba Rima Industrial S.A. leta 2020 izgubo. Nasprotno je družba Bozel Brasil S.A. leta 2020 poslovala z dobičkom. Kot je bilo predvideno v prvem obvestilu, je Komisija uporabila podatke iz leta 2020, ko so postali razpoložljivi. Zato je Komisija ob upoštevanju tega, da po eni strani družba, ki ni dobičkonosna, ni reprezentativna za položaj na domačem trgu in da po drugi strani družba Bozel Brasil S.A. proizvaja skoraj izključno kalcijev silicid, uporabila podatke družbe Bozel Brasil S.A. Zato so bile te trditve zavrnjene. |
| --- | --- |

(128)

Kot je bilo pojasnjeno v uvodni izjavi 122, so postali razpoložljivi novejši finančni podatki za brazilska proizvajalca, ki ju je opredelila Komisija. Po teh podatkih je imela družba Rima Industrial S.A. leta 2020 izgubo. Nasprotno je družba Bozel Brasil S.A. leta 2020 poslovala z dobičkom. Kot je bilo predvideno v prvem obvestilu, je Komisija uporabila podatke iz leta 2020, ko so postali razpoložljivi. Zato je Komisija ob upoštevanju tega, da po eni strani družba, ki ni dobičkonosna, ni reprezentativna za položaj na domačem trgu in da po drugi strani družba Bozel Brasil S.A. proizvaja skoraj izključno kalcijev silicid, uporabila podatke družbe Bozel Brasil S.A. Zato so bile te trditve zavrnjene.

| (129) | Družba Ketong je poleg tega ponovila svojo trditev, da brazilski uvoz kvarcita ne more biti reprezentativen, medtem ko so statistični podatki ITC o ruskem uvozu kvarcita zanesljiva referenčna vrednost cene kvarcita za industrijsko uporabo. |
| --- | --- |

(129)

Družba Ketong je poleg tega ponovila svojo trditev, da brazilski uvoz kvarcita ne more biti reprezentativen, medtem ko so statistični podatki ITC o ruskem uvozu kvarcita zanesljiva referenčna vrednost cene kvarcita za industrijsko uporabo.

| (130) | Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 90 in 115, Komisija Rusije ni štela za primerno reprezentativno državo. Kar zadeva referenčno vrednost za kvarcit, je Komisija zaradi neobstoja reprezentativnih količin uvoza v Braziliji uporabila ceno kvarcita na trgu Unije, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 95. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(130)

Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 90 in 115, Komisija Rusije ni štela za primerno reprezentativno državo. Kar zadeva referenčno vrednost za kvarcit, je Komisija zaradi neobstoja reprezentativnih količin uvoza v Braziliji uporabila ceno kvarcita na trgu Unije, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 95. Trditev je bila zato zavrnjena.

| (131) | Družba Ketong je poleg tega trdila, da če Komisija izbere Brazilijo kot reprezentativno državo, potem mora izbrati najtočnejše in neizkrivljene stroške električne energije za Brazilijo. Trdila je zlasti, da se v Braziliji električna energija trži v dveh različnih pogodbenih okoljih: na reguliranem trgu (v nadaljnjem besedilu: ACR) in na prostem trgu (v nadaljnjem besedilu: ACL). Družba Ketong je trdila, da ker industrijski kupci večinoma kupujejo električno energijo na trgu ACL, je pravi vir reprezentativne cene za industrijske odjemalce električne energije trg ACL, in ne trg ACR. To naj bi zlasti veljalo za velike industrijske odjemalce električne energije, vključno s proizvajalci kalcijevega silicida. Po mnenju družbe Ketong bi bilo razumno, da bi proizvajalec kalcijevega silicida s povpraševanjem po električni energiji, ki daleč presega 3 MW (pri čemer je nazivna moč ene peči več kot 20 MW), kupil električno energijo neposredno od proizvajalca električne energije po preferencialni ceni na trgu ACL. Družba Ketong je nadalje trdila, da so cene električne energije družbe EDP Brasil, ki jih je Komisija uporabila v drugem obvestilu, tarife za električno energijo na trgu ACR, ki ni reprezentativna za cene električne energije, po katerih električno energijo kupujejo veliki industrijski odjemalci, kot so proizvajalci kalcijevega silicida. Družba Ketong je trdila tudi, da je tarifa za električno energijo družbe EDP Brasil cenovna kapica, ki jo regulira regulativna agencija ANEEL, in ne dejanska cena, po kateri prodaja energija. Družba Ketong je v podporo tej trditvi predložila sporočilo za javnost, v katerem je bilo navedeno, da je agencija ANEEL odobrila zgornjo mejo cene za dražbo, napovedano za december 2020. Družba Ketong je poleg tega trdila, da operativni podatki družbe EDP Brasil kažejo, da je dejanska cena, ki jo plačujejo stranke družbe EDP Brasil, na trgu ACR ali trgu ACL, nižja od tarife, zato Komisija teh podatkov ne bi smela uporabiti. |
| --- | --- |

(131)

Družba Ketong je poleg tega trdila, da če Komisija izbere Brazilijo kot reprezentativno državo, potem mora izbrati najtočnejše in neizkrivljene stroške električne energije za Brazilijo. Trdila je zlasti, da se v Braziliji električna energija trži v dveh različnih pogodbenih okoljih: na reguliranem trgu (v nadaljnjem besedilu: ACR) in na prostem trgu (v nadaljnjem besedilu: ACL). Družba Ketong je trdila, da ker industrijski kupci večinoma kupujejo električno energijo na trgu ACL, je pravi vir reprezentativne cene za industrijske odjemalce električne energije trg ACL, in ne trg ACR. To naj bi zlasti veljalo za velike industrijske odjemalce električne energije, vključno s proizvajalci kalcijevega silicida. Po mnenju družbe Ketong bi bilo razumno, da bi proizvajalec kalcijevega silicida s povpraševanjem po električni energiji, ki daleč presega 3 MW (pri čemer je nazivna moč ene peči več kot 20 MW), kupil električno energijo neposredno od proizvajalca električne energije po preferencialni ceni na trgu ACL. Družba Ketong je nadalje trdila, da so cene električne energije družbe EDP Brasil, ki jih je Komisija uporabila v drugem obvestilu, tarife za električno energijo na trgu ACR, ki ni reprezentativna za cene električne energije, po katerih električno energijo kupujejo veliki industrijski odjemalci, kot so proizvajalci kalcijevega silicida. Družba Ketong je trdila tudi, da je tarifa za električno energijo družbe EDP Brasil cenovna kapica, ki jo regulira regulativna agencija ANEEL, in ne dejanska cena, po kateri prodaja energija. Družba Ketong je v podporo tej trditvi predložila sporočilo za javnost, v katerem je bilo navedeno, da je agencija ANEEL odobrila zgornjo mejo cene za dražbo, napovedano za december 2020. Družba Ketong je poleg tega trdila, da operativni podatki družbe EDP Brasil kažejo, da je dejanska cena, ki jo plačujejo stranke družbe EDP Brasil, na trgu ACR ali trgu ACL, nižja od tarife, zato Komisija teh podatkov ne bi smela uporabiti.

| (132) | Komisija je opozorila, da so cene električne energije na trgu ACL dvostransko dogovorjene in niso objavljene (43). Poleg tega morajo odjemalci, ki kupijo električno energijo na trgu ACL, podpisati dve pogodbi: eno s proizvajalcem električne energije, ki je odgovoren za proizvodnjo električne energije, in drugo z distributerjem za uporabo infrastrukture (daljnovodov) (44). Na splošno tarifa za električno energijo vključuje stroške proizvodnje, prenosa in distribucije ter sektorske stroške in davke. Cene električne energije iz letnega poročila družbe EDP Brasil, ki jih je navedla družba Ketong, vključujejo samo ceno proizvodnje električne energije (v hidroelektrarnah in termoelektrarnah), ki ni končna cena, ki jo plača odjemalec, in se torej ne more uporabiti kot referenčna vrednost. |
| --- | --- |

(132)

Komisija je opozorila, da so cene električne energije na trgu ACL dvostransko dogovorjene in niso objavljene (43). Poleg tega morajo odjemalci, ki kupijo električno energijo na trgu ACL, podpisati dve pogodbi: eno s proizvajalcem električne energije, ki je odgovoren za proizvodnjo električne energije, in drugo z distributerjem za uporabo infrastrukture (daljnovodov) (44). Na splošno tarifa za električno energijo vključuje stroške proizvodnje, prenosa in distribucije ter sektorske stroške in davke. Cene električne energije iz letnega poročila družbe EDP Brasil, ki jih je navedla družba Ketong, vključujejo samo ceno proizvodnje električne energije (v hidroelektrarnah in termoelektrarnah), ki ni končna cena, ki jo plača odjemalec, in se torej ne more uporabiti kot referenčna vrednost.

43

44

| (133) | Komisija je nadalje opozorila, da družba Ketong ni zagotovila dokazov, razen svoje predpostavke, da se proizvajalci kalcijevega silicida oskrbujejo na trgu ACL, in ne na trgu ACR. Poleg tega ni dokazov, da so tarife, ki jih je uporabila Komisija, s spletišča družbe EDP Brasil, ki je zasebna družba, dejansko cenovna kapica, kot je navedla družba Ketong, in ne tarife, ki jih plačujejo odjemalci. Dokazi, ki jih je družba Ketong predložila v zvezi s tem, ne podpirajo te trditve. V predloženem sporočilu za javnost je navedeno le, da je agencija ANEEL povišala cenovno kapico. Komisija je v resnici ugotovila, da je bila povprečna tarifa, uporabljena za električno energijo za industrijske odjemalce v obdobju preiskave, 391 R$/MWh, medtem ko je v letnem poročilu družbe EDP, ki ga je predložila družba Ketong, navedeno, da je v zadnjem četrtletju leta 2020 tarifa za industrijske odjemalce znašala 508 R$/MWh in je bila torej veliko višja od tarife, ki jo je Komisija uporabila za izračun referenčne vrednosti. Ker v spisu ni bilo ustreznih alternativnih podatkov, se je Komisija začasno odločila, da bo uporabila tarifne cene, ki jih je objavila družba EDP Brasil. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(133)

Komisija je nadalje opozorila, da družba Ketong ni zagotovila dokazov, razen svoje predpostavke, da se proizvajalci kalcijevega silicida oskrbujejo na trgu ACL, in ne na trgu ACR. Poleg tega ni dokazov, da so tarife, ki jih je uporabila Komisija, s spletišča družbe EDP Brasil, ki je zasebna družba, dejansko cenovna kapica, kot je navedla družba Ketong, in ne tarife, ki jih plačujejo odjemalci. Dokazi, ki jih je družba Ketong predložila v zvezi s tem, ne podpirajo te trditve. V predloženem sporočilu za javnost je navedeno le, da je agencija ANEEL povišala cenovno kapico. Komisija je v resnici ugotovila, da je bila povprečna tarifa, uporabljena za električno energijo za industrijske odjemalce v obdobju preiskave, 391 R$/MWh, medtem ko je v letnem poročilu družbe EDP, ki ga je predložila družba Ketong, navedeno, da je v zadnjem četrtletju leta 2020 tarifa za industrijske odjemalce znašala 508 R$/MWh in je bila torej veliko višja od tarife, ki jo je Komisija uporabila za izračun referenčne vrednosti. Ker v spisu ni bilo ustreznih alternativnih podatkov, se je Komisija začasno odločila, da bo uporabila tarifne cene, ki jih je objavila družba EDP Brasil. Trditev je bila zato zavrnjena.

| (134) | Družba Ketong je trdila, da če se Komisija odloči uporabiti finančne podatke družbe Rima Industrial, ki jih zagotavlja družba Dun&Bradstreet in ki so bili predstavljeni v nenatančni in splošni obliki, ki ne omogoča identifikacije stroškov, vključenih v „posredne stroške“, prilagoditev izvozne cene s prodajnimi stroški ne bi bila upravičena, saj so isti stroški vključeni v računsko določeno normalno ceno. |
| --- | --- |

(134)

Družba Ketong je trdila, da če se Komisija odloči uporabiti finančne podatke družbe Rima Industrial, ki jih zagotavlja družba Dun&Bradstreet in ki so bili predstavljeni v nenatančni in splošni obliki, ki ne omogoča identifikacije stroškov, vključenih v „posredne stroške“, prilagoditev izvozne cene s prodajnimi stroški ne bi bila upravičena, saj so isti stroški vključeni v računsko določeno normalno ceno.

| (135) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 128, bo Komisija uporabila računovodske izkaze družbe Bozel Brasil S.A., zato ta trditev ni več relevantna. |
| --- | --- |

(135)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 128, bo Komisija uporabila računovodske izkaze družbe Bozel Brasil S.A., zato ta trditev ni več relevantna.

| (136) | Družba Shenghua je ponovila svojo trditev, da bi bilo treba Kazahstan izbrati kot primerno reprezentativno državo. Komisija bi morala v resnici upoštevati države s proizvodnjo železovih zlitin, saj kalcijev silicid proizvajata le Argentina in Brazilija, pri čemer je prvo Komisija izključila, druge pa družba Shenghua ni štela za primerno zaradi visokih cen električne energije, kot je navedeno v uvodni izjavi 123. |
| --- | --- |

(136)

Družba Shenghua je ponovila svojo trditev, da bi bilo treba Kazahstan izbrati kot primerno reprezentativno državo. Komisija bi morala v resnici upoštevati države s proizvodnjo železovih zlitin, saj kalcijev silicid proizvajata le Argentina in Brazilija, pri čemer je prvo Komisija izključila, druge pa družba Shenghua ni štela za primerno zaradi visokih cen električne energije, kot je navedeno v uvodni izjavi 123.

| (137) | Ker v Braziliji obstajajo proizvajalci, katerih finančne informacije so javno razpoložljive, ni potrebe, da bi se upoštevale države, ki proizvajajo železove zlitine, kot je Kazahstan. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(137)

Ker v Braziliji obstajajo proizvajalci, katerih finančne informacije so javno razpoložljive, ni potrebe, da bi se upoštevale države, ki proizvajajo železove zlitine, kot je Kazahstan. Trditev je bila zato zavrnjena.

3.3.4.   Raven socialne zaščite in varstva okolja

Raven socialne zaščite in varstva okolja

| (138) | Ker je bilo v začasni fazi preiskave ugotovljeno, da je na podlagi vseh navedenih elementov Brazilija primerna reprezentativna država, ni bilo treba oceniti ravni socialne zaščite in varstva okolja v skladu z zadnjim stavkom člena 2(6a)(a), prva alinea, osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(138)

Ker je bilo v začasni fazi preiskave ugotovljeno, da je na podlagi vseh navedenih elementov Brazilija primerna reprezentativna država, ni bilo treba oceniti ravni socialne zaščite in varstva okolja v skladu z zadnjim stavkom člena 2(6a)(a), prva alinea, osnovne uredbe.

3.3.5.   Sklep

Sklep

| (139) | Glede na zgornjo analizo je Brazilija izpolnila merila iz člena 2(6a)(a), prva alinea, osnovne uredbe in se lahko šteje za primerno reprezentativno državo. |
| --- | --- |

(139)

Glede na zgornjo analizo je Brazilija izpolnila merila iz člena 2(6a)(a), prva alinea, osnovne uredbe in se lahko šteje za primerno reprezentativno državo.

3.4.   Viri, uporabljeni za določitev neizkrivljenih stroškov

Viri, uporabljeni za določitev neizkrivljenih stroškov

| (140) | Komisija je v prvem obvestilu navedla proizvodne dejavnike, kot so materiali, energija in delo, ki jih proizvajalci izvozniki uporabljajo pri proizvodnji zadevnega izdelka, ter zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe in takoj dostopne informacije o neizkrivljenih vrednostih za vsak proizvodni dejavnik, omenjen v navedenem obvestilu. |
| --- | --- |

(140)

Komisija je v prvem obvestilu navedla proizvodne dejavnike, kot so materiali, energija in delo, ki jih proizvajalci izvozniki uporabljajo pri proizvodnji zadevnega izdelka, ter zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe in takoj dostopne informacije o neizkrivljenih vrednostih za vsak proizvodni dejavnik, omenjen v navedenem obvestilu.

| (141) | Komisija je nato v drugem obvestilu navedla, da bo za računsko določitev normalne vrednosti v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe uporabila podatke GTA, da bi določila neizkrivljene stroške večine proizvodnih dejavnikov, zlasti surovin. Poleg tega, kot je podrobneje pojasnjeno v uvodnih izjavah 151 in 152, je Komisija navedla, da bo uporabila statistične podatke MOD in takoj dostopne vire o stroških dela v Braziliji za določitev neizkrivljenih stroškov dela ter takoj dostopne vire o tarifah za industrijsko distribucijo, ki jih objavi ponudnik električne energije, za določitev neizkrivljenih stroškov električne energije. |
| --- | --- |

(141)

Komisija je nato v drugem obvestilu navedla, da bo za računsko določitev normalne vrednosti v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe uporabila podatke GTA, da bi določila neizkrivljene stroške večine proizvodnih dejavnikov, zlasti surovin. Poleg tega, kot je podrobneje pojasnjeno v uvodnih izjavah 151 in 152, je Komisija navedla, da bo uporabila statistične podatke MOD in takoj dostopne vire o stroških dela v Braziliji za določitev neizkrivljenih stroškov dela ter takoj dostopne vire o tarifah za industrijsko distribucijo, ki jih objavi ponudnik električne energije, za določitev neizkrivljenih stroškov električne energije.

3.5.   Neizkrivljeni stroški in referenčne vrednosti

Neizkrivljeni stroški in referenčne vrednosti

3.5.1.   Proizvodni dejavniki

Proizvodni dejavniki

| (142) | Ob upoštevanju vseh informacij, ki so jih predložile zainteresirane strani in ki so bile zbrane med navzkrižnimi preverjanji na daljavo, so bili za določitev normalne vrednosti v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe opredeljeni naslednji proizvodni dejavniki in njihovi viri:

  Preglednica 1


  Proizvodni dejavniki za kalcijev silicid









  Proizvodni dejavnik | Oznaka blaga v Braziliji | Neizkrivljena vrednost v CNY | Merska enota |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Surovine |
| Brezvodno mašilo/brezvodno mašilno sredstvo | 3816 00 11
  3816 00 12
  3816 00 19
  3816 00 21
  3816 00 29
  3816 00 90 | 9,8157 | kg |
| Bituminozni črni premog | 2701 12 00 | 0,6423 | kg |
| Premog | 2701 19 00 | 0,6423  (45) | kg |
| Koks/polkoks | 2704 00 11
  2704 00 12
  2704 00 90 | 1,6856 | kg |
| Pasta za elektrode | 3801 30 10
  3801 30 90 | 5,9464 | kg |
| Grafitna opeka | 3801 90 00 | 46,3942 | kg |
| Apnenec | 2521 00 00 | 0,0858 | kg |
| Kvarcit/kremenična kamnina | 2506 20 00 | 0,2705  (46) | kg |
| Izdelki iz jekla (druge palice iz železa ali nelegiranega jekla) | 7215 50 00 | 11,5350 | kg |
| Delo |
| Stroški dela v proizvodnem sektorju | [ni podatkov] | 29,7989 | ura |
| Energija |
| Električna energija | [ni podatkov] | 0,5289 | kWh |
| Stranski proizvodi/odpadki |
| Žlindra, pepel in ostanki | 2620 99 90 | 0,04  (47) | kg |
| Silikokalcijev oborjen fin prah | 7202 99 90 | 10,22  (47) | kg |

(142)

Ob upoštevanju vseh informacij, ki so jih predložile zainteresirane strani in ki so bile zbrane med navzkrižnimi preverjanji na daljavo, so bili za določitev normalne vrednosti v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe opredeljeni naslednji proizvodni dejavniki in njihovi viri:

Preglednica 1

Preglednica 1

Proizvodni dejavniki za kalcijev silicid

Proizvodni dejavniki za kalcijev silicid

Proizvodni dejavnik

Oznaka blaga v Braziliji

Neizkrivljena vrednost v CNY

Merska enota

Surovine

Surovine

Brezvodno mašilo/brezvodno mašilno sredstvo

3816 00 11

3816 00 12

3816 00 19

3816 00 21

3816 00 29

3816 00 90

9,8157

kg

Bituminozni črni premog

2701 12 00

0,6423

kg

Premog

2701 19 00

0,6423  (45)

45

kg

Koks/polkoks

2704 00 11

2704 00 12

2704 00 90

1,6856

kg

Pasta za elektrode

3801 30 10

3801 30 90

5,9464

kg

Grafitna opeka

3801 90 00

46,3942

kg

Apnenec

2521 00 00

0,0858

kg

Kvarcit/kremenična kamnina

2506 20 00

0,2705  (46)

46

kg

Izdelki iz jekla (druge palice iz železa ali nelegiranega jekla)

7215 50 00

11,5350

kg

Delo

Delo

Stroški dela v proizvodnem sektorju

[ni podatkov]

29,7989

ura

Energija

Energija

Električna energija

[ni podatkov]

0,5289

kWh

Stranski proizvodi/odpadki

Stranski proizvodi/odpadki

Žlindra, pepel in ostanki

2620 99 90

0,04  (47)

47

kg

Silikokalcijev oborjen fin prah

7202 99 90

10,22  (47)

47

kg

| (143) | Komisija je vključila vrednost režijskih stroškov proizvodnje, da bi zajela stroške, ki niso vključeni v zgoraj navedene proizvodne dejavnike. Metodologija za določitev tega zneska je ustrezno pojasnjena v uvodni izjavi 154. |
| --- | --- |

(143)

Komisija je vključila vrednost režijskih stroškov proizvodnje, da bi zajela stroške, ki niso vključeni v zgoraj navedene proizvodne dejavnike. Metodologija za določitev tega zneska je ustrezno pojasnjena v uvodni izjavi 154.

3.5.1.1.   Surovine in odpadni material/stranski proizvodi

| (144) | Komisija je za določitev neizkrivljene cene surovin, kot so dostavljene do vrat proizvajalca iz reprezentativne države, kot osnovo uporabila tehtano povprečje uvozne cene za reprezentativno državo, kot je navedena v GTA, in ji prištela uvozne dajatve in stroške prevoza. Uvozna cena v reprezentativni državi je bila določena kot tehtano povprečje cene uvoza na enoto iz vseh tretjih držav, razen LRK in držav, ki niso članice STO, naštetih v Prilogi I k Uredbi (EU) 2015/755 Evropskega parlamenta in Sveta (48). Komisija se je odločila, da bo izključila uvoz iz LRK v reprezentativno državo, saj je v uvodni izjavi 85 ugotovila, da ni primerno uporabiti domačih cen in stroškov v LRK zaradi obstoja znatnih izkrivljanj v skladu s členom 2(6a)(b) osnovne uredbe. Glede na to, da ni dokazov, da ista izkrivljanja ne vplivajo enako na izdelke, namenjene izvozu, je Komisija menila, da ista izkrivljanja vplivajo na izvozne cene. Po izključitvi uvoza iz Kitajske in držav z netržnim gospodarstvom v Brazilijo je Komisija ugotovila, da je uvoz glavnih surovin iz drugih tretjih držav ostal reprezentativen (več kot 98 % celotnega uvoza v Brazilijo). V podatkovni zbirki GTA so navedene uvozne vrednosti za Brazilijo na ravni FOB. Za določitev uvoznih vrednosti CIF za Brazilijo je bilo vrednostim FOB dodanega 3,1 %, kar je razlika med povprečnimi izvoznimi cenami kalcijevega silicida CIF in FOB v obdobju preiskave, kot so jih sporočili sodelujoči proizvajalci izvozniki iz Kitajske. |
| --- | --- |

(144)

Komisija je za določitev neizkrivljene cene surovin, kot so dostavljene do vrat proizvajalca iz reprezentativne države, kot osnovo uporabila tehtano povprečje uvozne cene za reprezentativno državo, kot je navedena v GTA, in ji prištela uvozne dajatve in stroške prevoza. Uvozna cena v reprezentativni državi je bila določena kot tehtano povprečje cene uvoza na enoto iz vseh tretjih držav, razen LRK in držav, ki niso članice STO, naštetih v Prilogi I k Uredbi (EU) 2015/755 Evropskega parlamenta in Sveta (48). Komisija se je odločila, da bo izključila uvoz iz LRK v reprezentativno državo, saj je v uvodni izjavi 85 ugotovila, da ni primerno uporabiti domačih cen in stroškov v LRK zaradi obstoja znatnih izkrivljanj v skladu s členom 2(6a)(b) osnovne uredbe. Glede na to, da ni dokazov, da ista izkrivljanja ne vplivajo enako na izdelke, namenjene izvozu, je Komisija menila, da ista izkrivljanja vplivajo na izvozne cene. Po izključitvi uvoza iz Kitajske in držav z netržnim gospodarstvom v Brazilijo je Komisija ugotovila, da je uvoz glavnih surovin iz drugih tretjih držav ostal reprezentativen (več kot 98 % celotnega uvoza v Brazilijo). V podatkovni zbirki GTA so navedene uvozne vrednosti za Brazilijo na ravni FOB. Za določitev uvoznih vrednosti CIF za Brazilijo je bilo vrednostim FOB dodanega 3,1 %, kar je razlika med povprečnimi izvoznimi cenami kalcijevega silicida CIF in FOB v obdobju preiskave, kot so jih sporočili sodelujoči proizvajalci izvozniki iz Kitajske.

48

| (145) | Ker v Braziliji ni uvoznih podatkov in ker ni ustrezne neizkrivljene mednarodne cene premoga, je Komisija menila, da je primerna referenčna vrednost tehtano povprečje uvozne cene bituminoznega črnega premoga. |
| --- | --- |

(145)

Ker v Braziliji ni uvoznih podatkov in ker ni ustrezne neizkrivljene mednarodne cene premoga, je Komisija menila, da je primerna referenčna vrednost tehtano povprečje uvozne cene bituminoznega črnega premoga.

| (146) | Ker so bile količine uvoza kvarcita v Brazilijo majhne in so se zato štele za nereprezentativne ter ker ni bilo neizkrivljene mednarodne cene kvarcita, je Komisija menila, da je primerna referenčna vrednost povprečna nakupna cena, ki jo plačajo proizvajalci Unije. |
| --- | --- |

(146)

Ker so bile količine uvoza kvarcita v Brazilijo majhne in so se zato štele za nereprezentativne ter ker ni bilo neizkrivljene mednarodne cene kvarcita, je Komisija menila, da je primerna referenčna vrednost povprečna nakupna cena, ki jo plačajo proizvajalci Unije.

| (147) | En proizvajalec izvoznik je sporočil, da je proizvodni dejavnik tudi kremenov pesek. Za ta proizvodni dejavnik so dejanski stroški, nastali sodelujočim proizvajalcem izvoznikom, v obdobju preiskave predstavljali zanemarljiv delež celotnih proizvodnih stroškov. Ker vrednost, ki se je zanje uporabljala, ne glede na uporabljeni vir ni znatno vplivala na izračune stopnje dampinga, se je Komisija odločila, da bo te stroške vključila med potrošno blago. Komisija je izračunala delež potrošnega blaga kot delež skupnih stroškov surovin in ga uporabila za ponovni izračun stroškov surovin ob uporabi določenih neizkrivljenih cen. |
| --- | --- |

(147)

En proizvajalec izvoznik je sporočil, da je proizvodni dejavnik tudi kremenov pesek. Za ta proizvodni dejavnik so dejanski stroški, nastali sodelujočim proizvajalcem izvoznikom, v obdobju preiskave predstavljali zanemarljiv delež celotnih proizvodnih stroškov. Ker vrednost, ki se je zanje uporabljala, ne glede na uporabljeni vir ni znatno vplivala na izračune stopnje dampinga, se je Komisija odločila, da bo te stroške vključila med potrošno blago. Komisija je izračunala delež potrošnega blaga kot delež skupnih stroškov surovin in ga uporabila za ponovni izračun stroškov surovin ob uporabi določenih neizkrivljenih cen.

| (148) | Stranska proizvoda mikrosilika (v HS uvrščena kot žlindra) in silikokalcijev oborjen fin prah, odpadek, uvrščen po isto oznako HS kot kalcijev silicid, sta vsak predstavljala manj kot 1 % skupnih proizvodnih stroškov. Ker v obdobju preiskave ni bilo uvoza žlindre v Brazilijo, je Komisija referenčno ceno tega stranskega proizvoda določila na podlagi razmerja med njegovo domačo prodajno vrednostjo v LRK in skupnimi stroški materiala ter to razmerje uporabila za izračunane neizkrivljene skupne stroške materiala. Dobljeni znesek je nato delila z dejansko prodano količino, da je dobila neizkrivljeno ceno na enoto, kot je navedena v preglednici 1 v uvodni izjavi 142. Pri drugem stranskem proizvodu, odpadnem kalcijevem silicidu, je Komisija prilagodila referenčno ceno z uporabo razmerja med prodajno ceno stranskega proizvoda in domačo prodajno ceno v LRK za kalcijev silicid za referenčno ceno kalcijevega silicida iz reprezentativne države. Dobljena prilagojena referenčna vrednost je navedena v preglednici 1. |
| --- | --- |

(148)

Stranska proizvoda mikrosilika (v HS uvrščena kot žlindra) in silikokalcijev oborjen fin prah, odpadek, uvrščen po isto oznako HS kot kalcijev silicid, sta vsak predstavljala manj kot 1 % skupnih proizvodnih stroškov. Ker v obdobju preiskave ni bilo uvoza žlindre v Brazilijo, je Komisija referenčno ceno tega stranskega proizvoda določila na podlagi razmerja med njegovo domačo prodajno vrednostjo v LRK in skupnimi stroški materiala ter to razmerje uporabila za izračunane neizkrivljene skupne stroške materiala. Dobljeni znesek je nato delila z dejansko prodano količino, da je dobila neizkrivljeno ceno na enoto, kot je navedena v preglednici 1 v uvodni izjavi 142. Pri drugem stranskem proizvodu, odpadnem kalcijevem silicidu, je Komisija prilagodila referenčno ceno z uporabo razmerja med prodajno ceno stranskega proizvoda in domačo prodajno ceno v LRK za kalcijev silicid za referenčno ceno kalcijevega silicida iz reprezentativne države. Dobljena prilagojena referenčna vrednost je navedena v preglednici 1.

| (149) | Komisija je za določitev neizkrivljene cene surovin, kot je določeno v členu 2(6a)(a), prva alinea, osnovne uredbe, uporabila ustrezne uvozne dajatve reprezentativne države. |
| --- | --- |

(149)

Komisija je za določitev neizkrivljene cene surovin, kot je določeno v členu 2(6a)(a), prva alinea, osnovne uredbe, uporabila ustrezne uvozne dajatve reprezentativne države.

| (150) | Komisija je stroške prevoza sodelujočih proizvajalcev izvoznikov za dobavo surovin izrazila kot odstotek dejanskih stroškov teh surovin in nato enak odstotek uporabila za neizkrivljene stroške istih surovin, da bi dobila neizkrivljene stroške prevoza. Menila je, da bi se v okviru te preiskave razmerje med surovino proizvajalca izvoznika in sporočenimi stroški prevoza lahko smiselno uporabilo kot kazalnik za oceno neizkrivljenih stroškov prevoza surovin, ko so dostavljene v tovarno družbe. |
| --- | --- |

(150)

Komisija je stroške prevoza sodelujočih proizvajalcev izvoznikov za dobavo surovin izrazila kot odstotek dejanskih stroškov teh surovin in nato enak odstotek uporabila za neizkrivljene stroške istih surovin, da bi dobila neizkrivljene stroške prevoza. Menila je, da bi se v okviru te preiskave razmerje med surovino proizvajalca izvoznika in sporočenimi stroški prevoza lahko smiselno uporabilo kot kazalnik za oceno neizkrivljenih stroškov prevoza surovin, ko so dostavljene v tovarno družbe.

3.5.1.2.   Delo

| (151) | Delo je pomemben proizvodni dejavnik, ki predstavlja približno 5–10 % skupnih proizvodnih stroškov. Komisija je za določitev plač v Braziliji uporabila statistične podatke MOD. Statistični podatki MOD (49) zagotavljajo informacije o mesečnih plačah delavcev v proizvodnem sektorju in povprečne opravljene tedenske ure v Braziliji v letu 2020. Komisija je izračunala stroške dela delodajalca v Braziliji z uporabo javno razpoložljivih virov (50) za stroške dela v Braziliji. |
| --- | --- |

(151)

Delo je pomemben proizvodni dejavnik, ki predstavlja približno 5–10 % skupnih proizvodnih stroškov. Komisija je za določitev plač v Braziliji uporabila statistične podatke MOD. Statistični podatki MOD (49) zagotavljajo informacije o mesečnih plačah delavcev v proizvodnem sektorju in povprečne opravljene tedenske ure v Braziliji v letu 2020. Komisija je izračunala stroške dela delodajalca v Braziliji z uporabo javno razpoložljivih virov (50) za stroške dela v Braziliji.

49

50

3.5.1.3.   Električna energija

| (152) | Komisija je uporabila takoj dostopno najnovejšo ceno električne energije (iz avgusta 2021), kot jo je zaračunala družba EDP Brasil (51). Ta cena je bila prilagojena za inflacijo, da se je ugotovila cena, ki jo je mogoče uporabiti za leto 2020. Razpoložljive informacije omogočajo določitev cene električne energije in cene za uporabo distribucijskega sistema (modalidade tarifaria azul), ki ju plačajo industrijski odjemalci. Zagotavljajo celo več podrobnosti o cenah, ki jih plačajo industrijski odjemalci, ki so se odločili za diferencirane tarife, ki temeljijo na času porabe električne energije v dnevu (modalidade tarifaria verde). Opozoriti je treba, da v Braziliji regulativna agencija ANEEL (52) od dobaviteljev električne energije občasno zahteva, da zvišajo svoje tarife za določen odstotek, da bi tako uravnavala porabo električne energije v državi. Agencija ANEEL uporablja sistem barvnih oznak (53) (zelena, rumena, rdeča ravni 1, rdeča ravni 2), ki nakazujejo, ali bi morala cena električne energije ostati taka, kot jo predlaga dobavitelj (zelena), ali pa bi se morala zvišati za 0,01343 BRL/kWh (rumena), 0,04169 BRL/kWh (rdeča ravni 1) ali 0,06243 BRL/kWh (rdeča ravni 2) (podatki za leto 2020). Agencija ANEEL oznake objavlja mesečno in so za obdobje preiskave takoj dostopne na spletišču družbe EDP Brasil (54). V obdobju preiskave je bil sistem oznak večinoma zelen. Le januarja 2020 je bila oznaka rumena, decembra 2020 pa rdeča ravni 2, zato je bilo treba tarife električne energije rahlo zvišati. V celoti je imelo to zvišanje zanemarljiv vpliv na tarifo. |
| --- | --- |

(152)

Komisija je uporabila takoj dostopno najnovejšo ceno električne energije (iz avgusta 2021), kot jo je zaračunala družba EDP Brasil (51). Ta cena je bila prilagojena za inflacijo, da se je ugotovila cena, ki jo je mogoče uporabiti za leto 2020. Razpoložljive informacije omogočajo določitev cene električne energije in cene za uporabo distribucijskega sistema (modalidade tarifaria azul), ki ju plačajo industrijski odjemalci. Zagotavljajo celo več podrobnosti o cenah, ki jih plačajo industrijski odjemalci, ki so se odločili za diferencirane tarife, ki temeljijo na času porabe električne energije v dnevu (modalidade tarifaria verde). Opozoriti je treba, da v Braziliji regulativna agencija ANEEL (52) od dobaviteljev električne energije občasno zahteva, da zvišajo svoje tarife za določen odstotek, da bi tako uravnavala porabo električne energije v državi. Agencija ANEEL uporablja sistem barvnih oznak (53) (zelena, rumena, rdeča ravni 1, rdeča ravni 2), ki nakazujejo, ali bi morala cena električne energije ostati taka, kot jo predlaga dobavitelj (zelena), ali pa bi se morala zvišati za 0,01343 BRL/kWh (rumena), 0,04169 BRL/kWh (rdeča ravni 1) ali 0,06243 BRL/kWh (rdeča ravni 2) (podatki za leto 2020). Agencija ANEEL oznake objavlja mesečno in so za obdobje preiskave takoj dostopne na spletišču družbe EDP Brasil (54). V obdobju preiskave je bil sistem oznak večinoma zelen. Le januarja 2020 je bila oznaka rumena, decembra 2020 pa rdeča ravni 2, zato je bilo treba tarife električne energije rahlo zvišati. V celoti je imelo to zvišanje zanemarljiv vpliv na tarifo.

51

modalidade tarifaria azul

modalidade tarifaria verde

52

53

54

3.5.1.4.   Režijski stroški proizvodnje, PSA-stroški, dobiček in amortizacija

| (153) | V skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe „[r]ačunsko določena normalna vrednost vključuje neizkrivljen in razumen znesek za upravne, prodajne in splošne stroške ter za dobiček“. Poleg tega je treba določiti vrednost režijskih stroškov proizvodnje, da bi se zajeli stroški, ki niso vključeni v zgoraj navedene proizvodne dejavnike. |
| --- | --- |

(153)

V skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe „[r]ačunsko določena normalna vrednost vključuje neizkrivljen in razumen znesek za upravne, prodajne in splošne stroške ter za dobiček“. Poleg tega je treba določiti vrednost režijskih stroškov proizvodnje, da bi se zajeli stroški, ki niso vključeni v zgoraj navedene proizvodne dejavnike.

| (154) | Režijski stroški proizvodnje in amortizacija, ki so jih imeli sodelujoči proizvajalci izvozniki, so bili izraženi kot delež stroškov proizvodnje, ki so jih dejansko imeli proizvajalci izvozniki. Ta delež je bil uporabljen pri neizkrivljenih stroških proizvodnje. |
| --- | --- |

(154)

Režijski stroški proizvodnje in amortizacija, ki so jih imeli sodelujoči proizvajalci izvozniki, so bili izraženi kot delež stroškov proizvodnje, ki so jih dejansko imeli proizvajalci izvozniki. Ta delež je bil uporabljen pri neizkrivljenih stroških proizvodnje.

| (155) | Komisija je za določitev neizkrivljenega in razumnega zneska PSA-stroškov in dobička za družbo Bozel Brasil S.A. uporabila finančne podatke za leto 2020, kot so povzeti po Uradnem listu Minas Gerais (55). |
| --- | --- |

(155)

Komisija je za določitev neizkrivljenega in razumnega zneska PSA-stroškov in dobička za družbo Bozel Brasil S.A. uporabila finančne podatke za leto 2020, kot so povzeti po Uradnem listu Minas Gerais (55).

55

3.5.2.   Izračun normalne vrednosti

Izračun normalne vrednosti

| (156) | Na podlagi neizkrivljenih cen in referenčnih vrednosti, opisanih zgoraj, je Komisija v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe računsko določila normalno vrednost glede na vrsto izdelka na podlagi franko tovarna. |
| --- | --- |

(156)

Na podlagi neizkrivljenih cen in referenčnih vrednosti, opisanih zgoraj, je Komisija v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe računsko določila normalno vrednost glede na vrsto izdelka na podlagi franko tovarna.

| (157) | Prvič, Komisija je določila neizkrivljene stroške proizvodnje na podlagi proizvodnih dejavnikov, ki jih je kupila vsaka od družb. Za dejansko porabo posameznih proizvodnih dejavnikov vsakega sodelujočega proizvajalca izvoznika je nato uporabila neizkrivljene stroške na enoto. Te stopnje porabe, ki jih je predložil vložnik, so bile vključene v preverjanje. Faktorje uporabe je pomnožila z neizkrivljenimi stroški na enoto, ugotovljenimi v reprezentativni državi, kot je opisano v preglednici 1. Komisija je stroške proizvodnje znižala za neizkrivljene stroške stranskih proizvodov. |
| --- | --- |

(157)

Prvič, Komisija je določila neizkrivljene stroške proizvodnje na podlagi proizvodnih dejavnikov, ki jih je kupila vsaka od družb. Za dejansko porabo posameznih proizvodnih dejavnikov vsakega sodelujočega proizvajalca izvoznika je nato uporabila neizkrivljene stroške na enoto. Te stopnje porabe, ki jih je predložil vložnik, so bile vključene v preverjanje. Faktorje uporabe je pomnožila z neizkrivljenimi stroški na enoto, ugotovljenimi v reprezentativni državi, kot je opisano v preglednici 1. Komisija je stroške proizvodnje znižala za neizkrivljene stroške stranskih proizvodov.

| (158) | Nato je neizkrivljenim proizvodnim stroškom dodala režijske stroške proizvodnje in amortizacijo, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 154, da bi dobila neizkrivljene stroške proizvodnje. |
| --- | --- |

(158)

Nato je neizkrivljenim proizvodnim stroškom dodala režijske stroške proizvodnje in amortizacijo, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 154, da bi dobila neizkrivljene stroške proizvodnje.

| (159) | Komisija je za stroške proizvodnje, ki so bili določeni, kot je opisano v prejšnji uvodni izjavi, uporabila PSA-stroške in dobiček družbe Bozel Brasil S.A. PSA-stroški, izraženi kot odstotek stroškov prodanega blaga in uporabljeni za neizkrivljene stroške proizvodnje, so znašali 11,98 %. Dobiček, izražen kot odstotek stroškov prodanega blaga in uporabljen za neizkrivljene stroške proizvodnje, je znašal 18,96 %. |
| --- | --- |

(159)

Komisija je za stroške proizvodnje, ki so bili določeni, kot je opisano v prejšnji uvodni izjavi, uporabila PSA-stroške in dobiček družbe Bozel Brasil S.A. PSA-stroški, izraženi kot odstotek stroškov prodanega blaga in uporabljeni za neizkrivljene stroške proizvodnje, so znašali 11,98 %. Dobiček, izražen kot odstotek stroškov prodanega blaga in uporabljen za neizkrivljene stroške proizvodnje, je znašal 18,96 %.

| (160) | Na podlagi tega je Komisija v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe računsko določila normalno vrednost glede na vrsto izdelka na podlagi franko tovarna. |
| --- | --- |

(160)

Na podlagi tega je Komisija v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe računsko določila normalno vrednost glede na vrsto izdelka na podlagi franko tovarna.

3.6.   Izvozna cena

Izvozna cena

| (161) | Proizvajalci izvozniki so v Unijo izvažali neposredno neodvisnim strankam ali prek povezane družbe s sedežem zunaj Unije. |
| --- | --- |

(161)

Proizvajalci izvozniki so v Unijo izvažali neposredno neodvisnim strankam ali prek povezane družbe s sedežem zunaj Unije.

| (162) | Izvozna cena je bila v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe tista, ki se je dejansko plačala ali se plačuje za zadevni izdelek, ko se ta izvozi v Unijo. |
| --- | --- |

(162)

Izvozna cena je bila v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe tista, ki se je dejansko plačala ali se plačuje za zadevni izdelek, ko se ta izvozi v Unijo.

3.7.   Primerjava

Primerjava

| (163) | Komisija je normalno vrednost in izvozno ceno proizvajalcev izvoznikov primerjala na podlagi franko tovarna. |
| --- | --- |

(163)

Komisija je normalno vrednost in izvozno ceno proizvajalcev izvoznikov primerjala na podlagi franko tovarna.

| (164) | Kadar je Komisija to lahko upravičila s potrebo po zagotovitvi poštene primerjave, je v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe normalno vrednost in/ali izvozno ceno prilagodila za razlike, ki so vplivale na cene in njihovo primerljivost. Prilagoditve so bile izvedene za stroške prevoza, stroške zavarovanja, manipulativne stroške, stroške natovarjanja in dodatne stroške, stroške pakiranja, stroške kreditov, pribitke trgovcev in bančne stroške. |
| --- | --- |

(164)

Kadar je Komisija to lahko upravičila s potrebo po zagotovitvi poštene primerjave, je v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe normalno vrednost in/ali izvozno ceno prilagodila za razlike, ki so vplivale na cene in njihovo primerljivost. Prilagoditve so bile izvedene za stroške prevoza, stroške zavarovanja, manipulativne stroške, stroške natovarjanja in dodatne stroške, stroške pakiranja, stroške kreditov, pribitke trgovcev in bančne stroške.

3.8.   Stopnje dampinga

Stopnje dampinga

| (165) | Komisija je za sodelujoča proizvajalca izvoznika v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe primerjala tehtano povprečje normalne vrednosti vsake vrste podobnega izdelka s tehtanim povprečjem izvozne cene ustrezne vrste zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(165)

Komisija je za sodelujoča proizvajalca izvoznika v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe primerjala tehtano povprečje normalne vrednosti vsake vrste podobnega izdelka s tehtanim povprečjem izvozne cene ustrezne vrste zadevnega izdelka.

| (166) | Na podlagi tega je začasno tehtano povprečje stopenj dampinga, izraženo kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, naslednje:






  Družba | Začasna stopnja dampinga |
| --- | --- | --- |
| Ningxia Ketong New Material Technology Co. Ltd. | 73,4  % |
| Ningxia Shun Tai Smelting Co., Ltd. | 132,8  % |
| Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co. Ltd. | 85,9  % |

(166)

Na podlagi tega je začasno tehtano povprečje stopenj dampinga, izraženo kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, naslednje:

Družba

Začasna stopnja dampinga

Ningxia Ketong New Material Technology Co. Ltd.

73,4  %

Ningxia Shun Tai Smelting Co., Ltd.

132,8  %

Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co. Ltd.

85,9  %

| (167) | Za vse druge proizvajalce izvoznike iz LRK je Komisija stopnjo dampinga v skladu s členom 18 osnovne uredbe določila na podlagi dostopnih dejstev. V ta namen je določila raven sodelovanja proizvajalcev izvoznikov. Raven sodelovanja je obseg izvoza sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v Unijo, izražen kot delež celotnega uvoza iz zadevne države v Unijo v obdobju preiskave, ki je bil določen na podlagi podatkov Eurostata. |
| --- | --- |

(167)

Za vse druge proizvajalce izvoznike iz LRK je Komisija stopnjo dampinga v skladu s členom 18 osnovne uredbe določila na podlagi dostopnih dejstev. V ta namen je določila raven sodelovanja proizvajalcev izvoznikov. Raven sodelovanja je obseg izvoza sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v Unijo, izražen kot delež celotnega uvoza iz zadevne države v Unijo v obdobju preiskave, ki je bil določen na podlagi podatkov Eurostata.

| (168) | V tem primeru je izvoz sodelujočih proizvajalcev izvoznikov predstavljal približno 57,5 % celotnega izvoza v obdobju preiskave. Komisija je na podlagi tega sklenila, da bo preostalo stopnjo dampinga določila na ravni najvišje posamezne stopnje dampinga, določene za reprezentativno vrsto izdelka za enega sodelujočega proizvajalca izvoznika. |
| --- | --- |

(168)

V tem primeru je izvoz sodelujočih proizvajalcev izvoznikov predstavljal približno 57,5 % celotnega izvoza v obdobju preiskave. Komisija je na podlagi tega sklenila, da bo preostalo stopnjo dampinga določila na ravni najvišje posamezne stopnje dampinga, določene za reprezentativno vrsto izdelka za enega sodelujočega proizvajalca izvoznika.

| (169) | Začasne stopnje dampinga, izražene kot delež cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, so:






  Družba | Začasna stopnja dampinga |
| --- | --- | --- |
| Ningxia Ketong New Material Technology Co. Ltd. | 73,4  % |
| Ningxia Shun Tai Smelting Co., Ltd. | 132,8  % |
| Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co. Ltd. | 85,9  % |
| Vse druge družbe | 142,3  % |

(169)

Začasne stopnje dampinga, izražene kot delež cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, so:

Družba

Začasna stopnja dampinga

Ningxia Ketong New Material Technology Co. Ltd.

73,4  %

Ningxia Shun Tai Smelting Co., Ltd.

132,8  %

Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co. Ltd.

85,9  %

Vse druge družbe

142,3  %

4.   ŠKODA

ŠKODA

4.1.   Opredelitev industrije Unije in proizvodnje Unije

Opredelitev industrije Unije in proizvodnje Unije

| (170) | Podobni izdelek sta v obdobju preiskave v Uniji izdelovala dva proizvajalca. Ta predstavljata „industrijo Unije“ v smislu člena 4(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(170)

Podobni izdelek sta v obdobju preiskave v Uniji izdelovala dva proizvajalca. Ta predstavljata „industrijo Unije“ v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.

| (171) | Ker so bili podatki v zvezi z oceno škode zlasti pridobljeni le od dveh proizvajalcev Unije, so podatki za analizo škode zaradi zaupnosti navedeni v razponih. Vendar indeksi temeljijo na dejanskih podatkih in ne na razponih. |
| --- | --- |

(171)

Ker so bili podatki v zvezi z oceno škode zlasti pridobljeni le od dveh proizvajalcev Unije, so podatki za analizo škode zaradi zaupnosti navedeni v razponih. Vendar indeksi temeljijo na dejanskih podatkih in ne na razponih.

| (172) | Celotna proizvodnja Unije je bila v obdobju preiskave določena na približno 1 313–1 590 ton. Komisija je to količino določila na podlagi vseh razpoložljivih informacij v zvezi z industrijo Unije, med katerimi so bili najpomembnejši odgovori sodelujočih proizvajalcev Unije na protidampinške vprašalnike. Kot je navedeno v uvodni izjavi 15, sta sodelujoča proizvajalca Unije predstavljala 100 % celotne proizvodnje podobnega izdelka v Uniji. |
| --- | --- |

(172)

Celotna proizvodnja Unije je bila v obdobju preiskave določena na približno 1 313–1 590 ton. Komisija je to količino določila na podlagi vseh razpoložljivih informacij v zvezi z industrijo Unije, med katerimi so bili najpomembnejši odgovori sodelujočih proizvajalcev Unije na protidampinške vprašalnike. Kot je navedeno v uvodni izjavi 15, sta sodelujoča proizvajalca Unije predstavljala 100 % celotne proizvodnje podobnega izdelka v Uniji.

4.2.   Določitev upoštevnega trga Unije

Določitev upoštevnega trga Unije

| (173) | Da bi Komisija ugotovila, ali je industrija Unije utrpela škodo, ter določila potrošnjo in različne gospodarske kazalnike, povezane s položajem industrije Unije, je proučila nadaljnjo uporabo podobnega izdelka, ki ga proizvaja industrija Unije, v okviru integriranih proizvajalcev Unije. |
| --- | --- |

(173)

Da bi Komisija ugotovila, ali je industrija Unije utrpela škodo, ter določila potrošnjo in različne gospodarske kazalnike, povezane s položajem industrije Unije, je proučila nadaljnjo uporabo podobnega izdelka, ki ga proizvaja industrija Unije, v okviru integriranih proizvajalcev Unije.

| (174) | Da bi lahko čim bolj celovito prikazala položaj industrije Unije, je Komisija pridobila podatke za celotno dejavnost kalcijevega silicida in proučila, ali je bila proizvodnja namenjena za lastne potrebe ali za prosti trg. Za analizo škode je pomembno razlikovati med zaprtim in prostim trgom, saj izdelki, namenjeni uporabi za lastne potrebe, niso izpostavljeni neposredni konkurenci z uvozom. Nasprotno pa so izdelki za prodajo na prostem trgu neposredno izpostavljeni konkurenci z uvozom zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(174)

Da bi lahko čim bolj celovito prikazala položaj industrije Unije, je Komisija pridobila podatke za celotno dejavnost kalcijevega silicida in proučila, ali je bila proizvodnja namenjena za lastne potrebe ali za prosti trg. Za analizo škode je pomembno razlikovati med zaprtim in prostim trgom, saj izdelki, namenjeni uporabi za lastne potrebe, niso izpostavljeni neposredni konkurenci z uvozom. Nasprotno pa so izdelki za prodajo na prostem trgu neposredno izpostavljeni konkurenci z uvozom zadevnega izdelka.

| (175) | Komisija je ugotovila, da je bilo 7,6 % celotne potrošnje Unije v obdobju preiskave namenjene uporabi za lastne potrebe, kot je prikazano v preglednici 2 spodaj. Uporaba za lastne potrebe kot delež celotne potrošnje je bila v obravnavanem obdobju razmeroma stabilna, saj se je povečala le za 3 %. V tem pogledu je zadevni proizvajalec kalcijev silicid uporabljal za proizvodnjo železovih zlitin nižje v verigi, zato ni bilo dejanske zaračunane prodaje. |
| --- | --- |

(175)

Komisija je ugotovila, da je bilo 7,6 % celotne potrošnje Unije v obdobju preiskave namenjene uporabi za lastne potrebe, kot je prikazano v preglednici 2 spodaj. Uporaba za lastne potrebe kot delež celotne potrošnje je bila v obravnavanem obdobju razmeroma stabilna, saj se je povečala le za 3 %. V tem pogledu je zadevni proizvajalec kalcijev silicid uporabljal za proizvodnjo železovih zlitin nižje v verigi, zato ni bilo dejanske zaračunane prodaje.

| (176) | Komisija je nekatere gospodarske kazalnike, ki se nanašajo na industrijo Unije, preverila na podlagi podatkov za prosti trg. Ti kazalniki so: obseg prodaje in prodajne cene na trgu Unije, tržni delež, rast, obseg izvoza in cene, dobičkonosnost, donosnost naložb in denarni tok. |
| --- | --- |

(176)

Komisija je nekatere gospodarske kazalnike, ki se nanašajo na industrijo Unije, preverila na podlagi podatkov za prosti trg. Ti kazalniki so: obseg prodaje in prodajne cene na trgu Unije, tržni delež, rast, obseg izvoza in cene, dobičkonosnost, donosnost naložb in denarni tok.

| (177) | Drugi gospodarski kazalniki pa bi se lahko smiselno proučili le glede na celotno dejavnost, vključno z uporabo industrije Unije za lastne potrebe. To so: proizvodnja, zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti, naložbe, zaloge, zaposlovanje, produktivnost, plače in zmožnost zbiranja kapitala. Ti kazalniki so odvisni od celotne dejavnosti, pri čemer ni pomembno, ali gre za proizvodnjo za lastne potrebe ali prodajo na prostem trgu. |
| --- | --- |

(177)

Drugi gospodarski kazalniki pa bi se lahko smiselno proučili le glede na celotno dejavnost, vključno z uporabo industrije Unije za lastne potrebe. To so: proizvodnja, zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti, naložbe, zaloge, zaposlovanje, produktivnost, plače in zmožnost zbiranja kapitala. Ti kazalniki so odvisni od celotne dejavnosti, pri čemer ni pomembno, ali gre za proizvodnjo za lastne potrebe ali prodajo na prostem trgu.

4.3.   Potrošnja Unije

Potrošnja Unije

| (178) | Komisija je potrošnjo Unije določila tako, da je prodajo proizvajalcev Unije na trgu Unije dodala uvozu kalcijevega silicida. Prodaja Unije je bila pridobljena iz odgovorov proizvajalcev Unije na protidampinški vprašalnik. Podatki o uvozu so bili pridobljeni od nacionalnih carinskih organov držav članic, kot je opisano v oddelku 4.4.1 spodaj. |
| --- | --- |

(178)

Komisija je potrošnjo Unije določila tako, da je prodajo proizvajalcev Unije na trgu Unije dodala uvozu kalcijevega silicida. Prodaja Unije je bila pridobljena iz odgovorov proizvajalcev Unije na protidampinški vprašalnik. Podatki o uvozu so bili pridobljeni od nacionalnih carinskih organov držav članic, kot je opisano v oddelku 4.4.1 spodaj.

| (179) | Potrošnja Unije se je gibala, kot sledi:

  Preglednica 2


  Potrošnja Unije (v tonah) | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celotna potrošnja Unije | [25 836 –31 275 ] | [22 248 –26 931 ] | [17 053 –20 643 ] | [12 814 –15 512 ] |
| Indeks | 100 | 86 | 66 | 50 |
| Zaprti trg | [1 030 –1 247 ] | [1 479 –1 790 ] | [1 582 –1 916 ] | [1 059 –1 281 ] |
| Indeks | 100 | 144 | 154 | 103 |
| Prosti trg | [24 806 –30 028 ] | [20 769 –25 141 ] | [15 470 –18 727 ] | [11 756 –14 231 ] |
| Indeks | 100 | 84 | 62 | 47 |
| Vir: nacionalni carinski podatki držav članic, odgovori proizvajalcev Unije na vprašalnik. |

(179)

Potrošnja Unije se je gibala, kot sledi:

Preglednica 2

Preglednica 2

Potrošnja Unije (v tonah)

Potrošnja Unije (v tonah)

2017

2018

2019

Obdobje preiskave

Celotna potrošnja Unije

[25 836 –31 275 ]

[22 248 –26 931 ]

[17 053 –20 643 ]

[12 814 –15 512 ]

Indeks

Indeks

100

100

86

86

66

66

50

50

Zaprti trg

[1 030 –1 247 ]

[1 479 –1 790 ]

[1 582 –1 916 ]

[1 059 –1 281 ]

Indeks

Indeks

100

100

144

144

154

154

103

103

Prosti trg

[24 806 –30 028 ]

[20 769 –25 141 ]

[15 470 –18 727 ]

[11 756 –14 231 ]

Indeks

Indeks

100

100

84

84

62

62

47

47

Vir: nacionalni carinski podatki držav članic, odgovori proizvajalcev Unije na vprašalnik.

Vir:

| (180) | Celotna potrošnja v Uniji in potrošnja na prostem trgu sta se v obravnavanem obdobju stalno zmanjševali in v obdobju preiskave dosegli približno polovico svoje prvotne ravni. Zmanjšanje potrošnje je bilo posledica zmanjšanja uvoza za približno 25 % in domače prodaje v Uniji za približno 75 % v obravnavanem obdobju, kot je navedeno v preglednicah 6 oziroma 12. Eden od glavni razlogov za znatno zmanjšanje potrošnje je bil upad proizvodnje surovega jekla, saj je kalcijev silicid vložek v postopku proizvodnje jekla in je proizvodnja jekla daleč največji trg za kalcijev silicid, jeklarska industrija pa je do določene mere kupovala manj kalcijevega silicida, ker je porabljala zaloge kalcijevega silicida. |
| --- | --- |

(180)

Celotna potrošnja v Uniji in potrošnja na prostem trgu sta se v obravnavanem obdobju stalno zmanjševali in v obdobju preiskave dosegli približno polovico svoje prvotne ravni. Zmanjšanje potrošnje je bilo posledica zmanjšanja uvoza za približno 25 % in domače prodaje v Uniji za približno 75 % v obravnavanem obdobju, kot je navedeno v preglednicah 6 oziroma 12. Eden od glavni razlogov za znatno zmanjšanje potrošnje je bil upad proizvodnje surovega jekla, saj je kalcijev silicid vložek v postopku proizvodnje jekla in je proizvodnja jekla daleč največji trg za kalcijev silicid, jeklarska industrija pa je do določene mere kupovala manj kalcijevega silicida, ker je porabljala zaloge kalcijevega silicida.

4.4.   Uvoz iz LRK

Uvoz iz LRK

4.4.1.   Obseg in tržni delež uvoza iz LRK

Obseg in tržni delež uvoza iz LRK

| (181) | V pritožbi so bili od Eurostata pridobljeni statistični podatki o uvozu pod oznakama KN 7202 99 80 in 2850 00 60 ter prilagojeni na podlagi cene uvoza, da bi se izločili izdelki, ki niso izdelek v preiskavi. Združenje Eurofer je v svojih pripombah na začetek preiskave kritiziralo kakovost podatkov o uvozu (tako glede obsega kot glede cen), uporabljenih v tej fazi. Vendar so bili to v tisti fazi najzanesljivejši razpoložljivi dokazi. Kljub temu je bilo mogoče med sedanjo preiskavo pridobiti točnejše podatke o uvozu, ki so opisovali uvoženi izdelek za vsako uvozno deklaracijo, predloženo nacionalnim carinskim organom držav članic. Komisija je zahtevala podrobne informacije o uvozu, uvrščenem pod oznaki KN 7202 99 80 in 2850 00 60, iz Francije, Italije, Slovenije in Španije, štirih držav članic z največjim obsegom uvoza iz pritožbe. Komisija je nato določila obsege in cene uvoza kalcijevega silicida za tri od teh držav članic (Francijo, Slovenijo in Španijo) na podlagi analize opisa izdelka, navedenega v informacijah, prejetih od teh držav članic. Za Italijo, četrto državo članico glede na obseg uvoza, predloženi podatki niso bili v zahtevani obliki, zato se je morala Komisija v začasni fazi zanašati na podatke iz pritožbe. V pritožbi je bilo navedeno, kakšen delež so te štiri države članice predstavljale v vsakem letu obravnavanega obdobja. Komisija je te deleže uporabila za izračun obsega uvoza. |
| --- | --- |

(181)

V pritožbi so bili od Eurostata pridobljeni statistični podatki o uvozu pod oznakama KN 7202 99 80 in 2850 00 60 ter prilagojeni na podlagi cene uvoza, da bi se izločili izdelki, ki niso izdelek v preiskavi. Združenje Eurofer je v svojih pripombah na začetek preiskave kritiziralo kakovost podatkov o uvozu (tako glede obsega kot glede cen), uporabljenih v tej fazi. Vendar so bili to v tisti fazi najzanesljivejši razpoložljivi dokazi. Kljub temu je bilo mogoče med sedanjo preiskavo pridobiti točnejše podatke o uvozu, ki so opisovali uvoženi izdelek za vsako uvozno deklaracijo, predloženo nacionalnim carinskim organom držav članic. Komisija je zahtevala podrobne informacije o uvozu, uvrščenem pod oznaki KN 7202 99 80 in 2850 00 60, iz Francije, Italije, Slovenije in Španije, štirih držav članic z največjim obsegom uvoza iz pritožbe. Komisija je nato določila obsege in cene uvoza kalcijevega silicida za tri od teh držav članic (Francijo, Slovenijo in Španijo) na podlagi analize opisa izdelka, navedenega v informacijah, prejetih od teh držav članic. Za Italijo, četrto državo članico glede na obseg uvoza, predloženi podatki niso bili v zahtevani obliki, zato se je morala Komisija v začasni fazi zanašati na podatke iz pritožbe. V pritožbi je bilo navedeno, kakšen delež so te štiri države članice predstavljale v vsakem letu obravnavanega obdobja. Komisija je te deleže uporabila za izračun obsega uvoza.

| (182) | Tržni delež uvoza je bil določen na podlagi uvoza iz LRK glede na obseg potrošnje na prostem trgu iz preglednice 2. |
| --- | --- |

(182)

Tržni delež uvoza je bil določen na podlagi uvoza iz LRK glede na obseg potrošnje na prostem trgu iz preglednice 2.

| (183) | Uvoz iz LRK se je gibal, kot sledi:

  Preglednica 3


  Obseg uvoza (v tonah) in tržni delež | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza iz LRK (56) | [10 009 –12 116 ] | [10 657 –12 900 ] | [9 433 –11 419 ] | [7 789 –9 428 ] |
| Indeks | 100 | 106 | 94 | 78 |
| Tržni delež (v %) | 38,7 | 47,9 | 55,3 | 60,8 |
| Indeks | 100 | 124 | 143 | 157 |
| Vir: carinski podatki držav članic. |

(183)

Uvoz iz LRK se je gibal, kot sledi:

Preglednica 3

Preglednica 3

Obseg uvoza (v tonah) in tržni delež

Obseg uvoza (v tonah) in tržni delež

2017

2018

2019

Obdobje preiskave

Obseg uvoza iz LRK (56)

56

[10 009 –12 116 ]

[10 657 –12 900 ]

[9 433 –11 419 ]

[7 789 –9 428 ]

Indeks

Indeks

100

100

106

106

94

94

78

78

Tržni delež (v %)

38,7

47,9

55,3

60,8

Indeks

Indeks

100

100

124

124

143

143

157

157

Vir: carinski podatki držav članic.

Vir:

| (184) | Po manjšem povečanju uvoza za 6 % leta 2018 glede na leto 2017 se je uvoz iz Kitajske stalno zmanjševal, in sicer se je med letom 2018 in obdobjem preiskave zmanjšal za 27 %. Vendar se je tržni delež tega uvoza stalno povečeval, in sicer se je med letoma 2017 in 2020 povečal za 57 %. Čeprav se je uvoz iz Kitajske sam po sebi zmanjšal, je bilo njegovo zmanjšanje veliko manj izrazito kot upad potrošnje v EU. |
| --- | --- |

(184)

Po manjšem povečanju uvoza za 6 % leta 2018 glede na leto 2017 se je uvoz iz Kitajske stalno zmanjševal, in sicer se je med letom 2018 in obdobjem preiskave zmanjšal za 27 %. Vendar se je tržni delež tega uvoza stalno povečeval, in sicer se je med letoma 2017 in 2020 povečal za 57 %. Čeprav se je uvoz iz Kitajske sam po sebi zmanjšal, je bilo njegovo zmanjšanje veliko manj izrazito kot upad potrošnje v EU.

4.4.2.   Cene uvoza iz LRK in nelojalno nižanje prodajnih cen

Cene uvoza iz LRK in nelojalno nižanje prodajnih cen

| (185) | Komisija je določila tehtano povprečje cen uvoza iz LRK na podlagi nacionalnih carinskih podatkov, iz katerih je razviden uvoz kalcijevega silicida iz LRK, kot je bilo ugotovljeno v skladu z uvodno izjavo 181 zgoraj. Te cene so bile na ravni CIF. |
| --- | --- |

(185)

Komisija je določila tehtano povprečje cen uvoza iz LRK na podlagi nacionalnih carinskih podatkov, iz katerih je razviden uvoz kalcijevega silicida iz LRK, kot je bilo ugotovljeno v skladu z uvodno izjavo 181 zgoraj. Te cene so bile na ravni CIF.

| (186) | Tehtano povprečje cene uvoza iz LRK se je gibalo, kot sledi:

  Preglednica 4


  Uvozne cene (v EUR/tono) | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| LRK | 1 297 | 1 377 | 1 458 | 1 232 |
| Indeks | 100 | 106 | 112 | 95 |
| Vir: nacionalni carinski podatki držav članic. |

(186)

Tehtano povprečje cene uvoza iz LRK se je gibalo, kot sledi:

Preglednica 4

Preglednica 4

Uvozne cene (v EUR/tono)

Uvozne cene (v EUR/tono)

2017

2018

2019

Obdobje preiskave

LRK

1 297

1 377

1 458

1 232

Indeks

Indeks

100

100

106

106

112

112

95

95

Vir: nacionalni carinski podatki držav članic.

Vir:

| (187) | Cene uvoza iz LRK so se med letoma 2017 in 2018 povečale za 6 % ter nato ponovno med letoma 2018 in 2019, nato pa so močno padle, in sicer za 15,5 % med letom 2019 in obdobjem preiskave, ko so dosegle 5 % nižjo raven kot leta 2017. Cene uvoza iz LRK so bile nižje od cen prodaje v Uniji, kot je prikazano v preglednici 8, pri čemer je bila razlika v obdobju preiskave med 15 % in 30 %. |
| --- | --- |

(187)

Cene uvoza iz LRK so se med letoma 2017 in 2018 povečale za 6 % ter nato ponovno med letoma 2018 in 2019, nato pa so močno padle, in sicer za 15,5 % med letom 2019 in obdobjem preiskave, ko so dosegle 5 % nižjo raven kot leta 2017. Cene uvoza iz LRK so bile nižje od cen prodaje v Uniji, kot je prikazano v preglednici 8, pri čemer je bila razlika v obdobju preiskave med 15 % in 30 %.

| (188) | Komisija je nelojalno nižanje prodajnih cen v obdobju preiskave določila tako, da je primerjala:






  — | tehtano povprečje prodajnih cen dveh proizvajalcev Unije za posamezno vrsto izdelka, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije in prilagojene na raven cene franko tovarna, in |
| --- | --- | --- |

(188)

Komisija je nelojalno nižanje prodajnih cen v obdobju preiskave določila tako, da je primerjala:

—

tehtano povprečje prodajnih cen dveh proizvajalcev Unije za posamezno vrsto izdelka, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije in prilagojene na raven cene franko tovarna, in

| — | ustrezno tehtano povprečje cen za posamezno vrsto uvoženih izdelkov treh sodelujočih kitajskih proizvajalcev, zaračunane prvi neodvisni stranki na trgu Unije, določene na podlagi CIF (stroški, zavarovanje in prevoznina), z ustreznimi prilagoditvami za carino in stroške, nastale po uvozu. |
| --- | --- |

—

ustrezno tehtano povprečje cen za posamezno vrsto uvoženih izdelkov treh sodelujočih kitajskih proizvajalcev, zaračunane prvi neodvisni stranki na trgu Unije, določene na podlagi CIF (stroški, zavarovanje in prevoznina), z ustreznimi prilagoditvami za carino in stroške, nastale po uvozu.

| (189) | Primerjava cen je bila izvedena za vsako vrsto izdelka posebej za transakcije na isti ravni trgovanja, in sicer po morebitnih potrebnih prilagoditvah za popuste in provizije. Pri tej analizi za vsako vrsto posebej je bilo upoštevano, ali je bilo blago prodano v razsutem stanju ali kot polnjene žice, kot je opozorilo združenje Eurofer v pripombah na začetek preiskave, opisanih v uvodni izjavi 9. Rezultat primerjave je bil izražen kot odstotek teoretičnih prihodkov od prodaje proizvajalcev Unije v obdobju preiskave. Ugotovljeno tehtano povprečje stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen je znašalo 10,6 %. Glede na to, da je izdelek v preiskavi blago, se je to štelo za znatno stopnjo nelojalnega nižanja prodajnih cen. Za vse vrste izdelkov sodelujočih proizvajalcev izvoznikov je bilo ugotovljeno nelojalno nižanje prodajnih cen. Ta uvoz je predstavljal približno 57 % celotnega uvoza. |
| --- | --- |

(189)

Primerjava cen je bila izvedena za vsako vrsto izdelka posebej za transakcije na isti ravni trgovanja, in sicer po morebitnih potrebnih prilagoditvah za popuste in provizije. Pri tej analizi za vsako vrsto posebej je bilo upoštevano, ali je bilo blago prodano v razsutem stanju ali kot polnjene žice, kot je opozorilo združenje Eurofer v pripombah na začetek preiskave, opisanih v uvodni izjavi 9. Rezultat primerjave je bil izražen kot odstotek teoretičnih prihodkov od prodaje proizvajalcev Unije v obdobju preiskave. Ugotovljeno tehtano povprečje stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen je znašalo 10,6 %. Glede na to, da je izdelek v preiskavi blago, se je to štelo za znatno stopnjo nelojalnega nižanja prodajnih cen. Za vse vrste izdelkov sodelujočih proizvajalcev izvoznikov je bilo ugotovljeno nelojalno nižanje prodajnih cen. Ta uvoz je predstavljal približno 57 % celotnega uvoza.

4.5.   Gospodarski položaj industrije Unije

Gospodarski položaj industrije Unije

4.5.1.   Splošne pripombe

Splošne pripombe

| (190) | V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je bila v proučitev vpliva dampinškega uvoza na industrijo Unije vključena ocena vseh gospodarskih kazalnikov, ki so vplivali na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(190)

V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je bila v proučitev vpliva dampinškega uvoza na industrijo Unije vključena ocena vseh gospodarskih kazalnikov, ki so vplivali na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju.

| (191) | Za določitev škode so vsi kazalniki temeljili na dveh sodelujočih proizvajalcih Unije, ki sta predstavljala celotno industrijo Unije, kot je navedeno v uvodni izjavi 15. |
| --- | --- |

(191)

Za določitev škode so vsi kazalniki temeljili na dveh sodelujočih proizvajalcih Unije, ki sta predstavljala celotno industrijo Unije, kot je navedeno v uvodni izjavi 15.

4.5.2.   Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

| (192) | Skupna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale, kot sledi:

  Preglednica 5


  Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg proizvodnje (v tonah) | [15 011 –18 172 ] | [14 853 –17 980 ] | [13 105 –15 863 ] | [1 313 –1 590 ] |
| Indeks | 100 | 99 | 87 | 9 |
| Proizvodna zmogljivost (v tonah) | [24 634 –29 820 ] | [24 634 –29 820 ] | [24 634 –29 820 ] | [25 350 –30 687 ] |
| Indeks | 100 | 100 | 100 | 103 |
| Izkoriščenost zmogljivosti (v %) | 60,9 | 60,3 | 53,2 | 5,2 |
| Indeks | 100 | 99 | 87 | 9 |
| Vir: vprašalniki proizvajalcev Unije. |

(192)

Skupna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale, kot sledi:

Preglednica 5

Preglednica 5

Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

2017

2018

2019

Obdobje preiskave

Obseg proizvodnje (v tonah)

[15 011 –18 172 ]

[14 853 –17 980 ]

[13 105 –15 863 ]

[1 313 –1 590 ]

Indeks

Indeks

100

100

99

99

87

87

9

9

Proizvodna zmogljivost (v tonah)

[24 634 –29 820 ]

[24 634 –29 820 ]

[24 634 –29 820 ]

[25 350 –30 687 ]

Indeks

Indeks

100

100

100

100

100

100

103

103

Izkoriščenost zmogljivosti (v %)

60,9

60,3

53,2

5,2

Indeks

Indeks

100

100

99

99

87

87

9

9

Vir: vprašalniki proizvajalcev Unije.

Vir:

| (193) | Proizvodnja industrije Unije je med letoma 2017 in 2020 močno upadla, in sicer za 91 %, medtem ko se je zmogljivost povečala za 3 %, kar pomeni, da se je izkoriščenost zmogljivosti zmanjšala za 91 %. |
| --- | --- |

(193)

Proizvodnja industrije Unije je med letoma 2017 in 2020 močno upadla, in sicer za 91 %, medtem ko se je zmogljivost povečala za 3 %, kar pomeni, da se je izkoriščenost zmogljivosti zmanjšala za 91 %.

| (194) | Industrija Unije kalcijev silicid proizvaja v pečeh, ki se lahko uporabljajo tudi za proizvodnjo drugih železovih zlitin. V teh okoliščinah proizvodnja kalcijevega silicida v Uniji v obravnavanem obdobju ni bila neprekinjena, ker lahko proizvajalci Unije optimizirajo dobičke ali zmanjšajo izgube s proizvajanjem najkoristnejšega izdelka v istih pečeh. |
| --- | --- |

(194)

Industrija Unije kalcijev silicid proizvaja v pečeh, ki se lahko uporabljajo tudi za proizvodnjo drugih železovih zlitin. V teh okoliščinah proizvodnja kalcijevega silicida v Uniji v obravnavanem obdobju ni bila neprekinjena, ker lahko proizvajalci Unije optimizirajo dobičke ali zmanjšajo izgube s proizvajanjem najkoristnejšega izdelka v istih pečeh.

| (195) | Ugotovljeno je bilo, da so bili drugi razlogi za prekinitve proizvodnje tehnične težave s proizvodno opremo in nujno vzdrževanje. Za dobavo glavnim kupcem v obdobjih brez proizvodnje je industrija Unije dobavljala iz zalog in občasno iz nakupov. |
| --- | --- |

(195)

Ugotovljeno je bilo, da so bili drugi razlogi za prekinitve proizvodnje tehnične težave s proizvodno opremo in nujno vzdrževanje. Za dobavo glavnim kupcem v obdobjih brez proizvodnje je industrija Unije dobavljala iz zalog in občasno iz nakupov.

| (196) | Proizvodnja je bila leta 2019 majhna, še zlasti majhna pa je bila v obdobju preiskave, ko so se proizvajalci srečali z oviranjem dviga cen zaradi znatnih količin uvoza kalcijevega silicida po nizkih cenah, večinoma iz LRK, kljub manjšemu povpraševanju v Uniji zaradi zmanjšane proizvodnje jekla in pandemije COVID-19. |
| --- | --- |

(196)

Proizvodnja je bila leta 2019 majhna, še zlasti majhna pa je bila v obdobju preiskave, ko so se proizvajalci srečali z oviranjem dviga cen zaradi znatnih količin uvoza kalcijevega silicida po nizkih cenah, večinoma iz LRK, kljub manjšemu povpraševanju v Uniji zaradi zmanjšane proizvodnje jekla in pandemije COVID-19.

| (197) | Poleg tega so bile cene energije, ki predstavljajo znaten delež proizvodnih stroškov, visoke. Ker je družba Ferropem v letih 2018 in 2019 ustvarila zaloge kalcijevega silicida, se je odločila znatno zmanjšati proizvodnjo v letu 2020. |
| --- | --- |

(197)

Poleg tega so bile cene energije, ki predstavljajo znaten delež proizvodnih stroškov, visoke. Ker je družba Ferropem v letih 2018 in 2019 ustvarila zaloge kalcijevega silicida, se je odločila znatno zmanjšati proizvodnjo v letu 2020.

| (198) | Družba Ferropem trenutno izvaja obsežen program prestrukturiranja dejavnosti. Družba Ferroglobe (matična družba družbe Ferropem) je v zvezi s kalcijevim silicidom navedla, da je zavezana nadaljevanju proizvodnje zadevnega izdelka v Uniji in da ima v zvezi s tem dva tekoča projekta. |
| --- | --- |

(198)

Družba Ferropem trenutno izvaja obsežen program prestrukturiranja dejavnosti. Družba Ferroglobe (matična družba družbe Ferropem) je v zvezi s kalcijevim silicidom navedla, da je zavezana nadaljevanju proizvodnje zadevnega izdelka v Uniji in da ima v zvezi s tem dva tekoča projekta.

| (199) | Drugi proizvajalec Unije (OFZ) je navedel, da ima znatne neizkoriščene zmogljivosti, ki bi jih bilo mogoče uporabiti za povečanje proizvodnje Unije, če bi na trgu prevladali pošteni konkurenčni pogoji. |
| --- | --- |

(199)

Drugi proizvajalec Unije (OFZ) je navedel, da ima znatne neizkoriščene zmogljivosti, ki bi jih bilo mogoče uporabiti za povečanje proizvodnje Unije, če bi na trgu prevladali pošteni konkurenčni pogoji.

| (200) | Proizvodna zmogljivost, navedena za industrijo Unije, temelji na zmogljivosti peči, ki so se uporabljale za proizvodnjo kalcijevega silicida v obravnavanem obdobju. Vendar, kot sta omenila združenje Eurofer in nemško jeklarsko združenje v pripombah na začetek preiskave, bi bilo treba pojasniti, da so se te peči uporabljale tudi za proizvodnjo drugih izdelkov in da so bile stopnje izkoriščenosti zmogljivosti, prikazane v preglednici 5 (ki se nanašajo le na kalcijev silicid), nizke v celotnem obravnavanem obdobju. Kljub temu bi bilo mogoče zmogljivost, navedeno za Unijo, hitro precej povečati s proizvodnjo kalcijevega silicida v drugih pečeh, ki so se v obravnavanem obdobju uporabljale za proizvodnjo drugih železovih zlitin. Razlog za majhno povečanje proizvodne zmogljivosti v obravnavanem obdobju je bilo povečanje učinkovitosti. |
| --- | --- |

(200)

Proizvodna zmogljivost, navedena za industrijo Unije, temelji na zmogljivosti peči, ki so se uporabljale za proizvodnjo kalcijevega silicida v obravnavanem obdobju. Vendar, kot sta omenila združenje Eurofer in nemško jeklarsko združenje v pripombah na začetek preiskave, bi bilo treba pojasniti, da so se te peči uporabljale tudi za proizvodnjo drugih izdelkov in da so bile stopnje izkoriščenosti zmogljivosti, prikazane v preglednici 5 (ki se nanašajo le na kalcijev silicid), nizke v celotnem obravnavanem obdobju. Kljub temu bi bilo mogoče zmogljivost, navedeno za Unijo, hitro precej povečati s proizvodnjo kalcijevega silicida v drugih pečeh, ki so se v obravnavanem obdobju uporabljale za proizvodnjo drugih železovih zlitin. Razlog za majhno povečanje proizvodne zmogljivosti v obravnavanem obdobju je bilo povečanje učinkovitosti.

| (201) | V preiskavi je bilo torej ugotovljeno, da zmogljivost industrije Unije iz preglednice 5 kaže na razmere, ki so prevladovale v obravnavanem obdobju, vendar se lahko v kratkem obdobju precej poveča. |
| --- | --- |

(201)

V preiskavi je bilo torej ugotovljeno, da zmogljivost industrije Unije iz preglednice 5 kaže na razmere, ki so prevladovale v obravnavanem obdobju, vendar se lahko v kratkem obdobju precej poveča.

4.5.3.   Obseg prodaje in tržni delež

Obseg prodaje in tržni delež

| (202) | Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala, kot sledi:

  Preglednica 6


  Obseg prodaje in tržni delež | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prodaja na prostem trgu | [13 036 –15 780 ] | [8 574 –10 379 ] | [5 034 –6 094 ] | [3 214 –3 891 ] |
| Indeks | 100 | 66 | 39 | 25 |
| Tržni delež prodaje na prostem trgu (v %) | 50,5 | 38,5 | 29,5 | 25,1 |
| Indeks | 100 | 76 | 59 | 50 |
| Vir: vprašalniki proizvajalcev Unije. |

(202)

Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala, kot sledi:

Preglednica 6

Preglednica 6

Obseg prodaje in tržni delež

Obseg prodaje in tržni delež

2017

2018

2019

Obdobje preiskave

Prodaja na prostem trgu

[13 036 –15 780 ]

[8 574 –10 379 ]

[5 034 –6 094 ]

[3 214 –3 891 ]

Indeks

Indeks

100

100

66

66

39

39

25

25

Tržni delež prodaje na prostem trgu (v %)

50,5

38,5

29,5

25,1

Indeks

Indeks

100

100

76

76

59

59

50

50

Vir: vprašalniki proizvajalcev Unije.

Vir:

| (203) | Zgornja preglednica prikazuje obseg prodaje proizvajalcev Unije iz lastne proizvodnje. Obseg prodaje na prostem trgu Unije se je med letom 2017 in koncem obdobja preiskave zmanjšal za 75 %. Zmanjšan obseg prodaje je sledil močnemu upadu proizvodnje, prikazanemu v preglednici 5. |
| --- | --- |

(203)

Zgornja preglednica prikazuje obseg prodaje proizvajalcev Unije iz lastne proizvodnje. Obseg prodaje na prostem trgu Unije se je med letom 2017 in koncem obdobja preiskave zmanjšal za 75 %. Zmanjšan obseg prodaje je sledil močnemu upadu proizvodnje, prikazanemu v preglednici 5.

| (204) | Industrija Unije je med letom 2017 in obdobjem preiskave izgubila približno polovico tržnega deleža. Zmanjšanje tržnega deleža ni bilo tako izrazito kot zmanjšanje obsega prodaje, vendar je bilo posledica nadaljevanja uvoza, zlasti iz LRK, v precejšnjem obsegu. |
| --- | --- |

(204)

Industrija Unije je med letom 2017 in obdobjem preiskave izgubila približno polovico tržnega deleža. Zmanjšanje tržnega deleža ni bilo tako izrazito kot zmanjšanje obsega prodaje, vendar je bilo posledica nadaljevanja uvoza, zlasti iz LRK, v precejšnjem obsegu.

4.5.4.   Rast

Rast

| (205) | Industrija Unije zaradi zmanjševanja potrošnje ni izgubila le precejšnjega obsega prodaje na trgu Unije, temveč tudi tržni delež. Položaj industrije Unije na trgu Unije se je torej očitno zmanjšal tako absolutno kot relativno. |
| --- | --- |

(205)

Industrija Unije zaradi zmanjševanja potrošnje ni izgubila le precejšnjega obsega prodaje na trgu Unije, temveč tudi tržni delež. Položaj industrije Unije na trgu Unije se je torej očitno zmanjšal tako absolutno kot relativno.

4.5.5.   Zaposlenost in produktivnost

Zaposlenost in produktivnost

| (206) | Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibali, kot sledi:

  Preglednica 7


  Zaposlenost in produktivnost | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Število zaposlenih (v EPDČ) | [51 –62 ] | [46 –55 ] | [51 –61 ] | [14 –16 ] |
| Indeks | 100 | 89 | 99 | 27 |
| Produktivnost (v tonah/EPDČ) | [279 –338 ] | [309 –375 ] | [246 –297 ] | [92 –111 ] |
| Indeks | 100 | 111 | 88 | 33 |
| Vir: vprašalniki proizvajalcev Unije. |

(206)

Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibali, kot sledi:

Preglednica 7

Preglednica 7

Zaposlenost in produktivnost

Zaposlenost in produktivnost

2017

2018

2019

Obdobje preiskave

Število zaposlenih (v EPDČ)

[51 –62 ]

[46 –55 ]

[51 –61 ]

[14 –16 ]

Indeks

Indeks

100

100

89

89

99

99

27

27

Produktivnost (v tonah/EPDČ)

[279 –338 ]

[309 –375 ]

[246 –297 ]

[92 –111 ]

Indeks

Indeks

100

100

111

111

88

88

33

33

Vir: vprašalniki proizvajalcev Unije.

Vir:

| (207) | Število zaposlenih se je v obravnavanem obdobju spreminjalo zaradi prerazporeditve nekaterih zaposlenih na druge izdelke v obdobjih nihajoče proizvodnje. Število zaposlenih v ekvivalentu polnega delovnega časa (EPDČ), ki so se ukvarjali kalcijevim silicidom, se je v obravnavanem obdobju zmanjšalo za 73 %. |
| --- | --- |

(207)

Število zaposlenih se je v obravnavanem obdobju spreminjalo zaradi prerazporeditve nekaterih zaposlenih na druge izdelke v obdobjih nihajoče proizvodnje. Število zaposlenih v ekvivalentu polnega delovnega časa (EPDČ), ki so se ukvarjali kalcijevim silicidom, se je v obravnavanem obdobju zmanjšalo za 73 %.

| (208) | Produktivnost se je med letoma 2017 in 2018 povečala za 11 % in se nato med letoma 2018 in 2019 zmanjšala za 21 %, med letom 2019 in obdobjem preiskave pa močno upadla, in sicer za 63 %. Ob upoštevanju nihanj v ravneh zaposlenosti, prikazanih v preglednici 7, je gibanje večinoma sledilo gibanju proizvodnje, ki se je v obravnavanem obdobju precej zmanjšala. |
| --- | --- |

(208)

Produktivnost se je med letoma 2017 in 2018 povečala za 11 % in se nato med letoma 2018 in 2019 zmanjšala za 21 %, med letom 2019 in obdobjem preiskave pa močno upadla, in sicer za 63 %. Ob upoštevanju nihanj v ravneh zaposlenosti, prikazanih v preglednici 7, je gibanje večinoma sledilo gibanju proizvodnje, ki se je v obravnavanem obdobju precej zmanjšala.

4.5.6.   Višina stopnje dampinga in okrevanje po preteklem dampingu

Višina stopnje dampinga in okrevanje po preteklem dampingu

| (209) | Vse stopnje dampinga so bile znatno višje od stopnje de minimis. Višina dejanskih stopenj dampinga je glede na obseg in cene uvoza iz zadevne države znatno vplivala na industrijo Unije. |
| --- | --- |

(209)

Vse stopnje dampinga so bile znatno višje od stopnje de minimis. Višina dejanskih stopenj dampinga je glede na obseg in cene uvoza iz zadevne države znatno vplivala na industrijo Unije.

de minimis

| (210) | To je edina protidampinška preiskava v zvezi z zadevnim izdelkom. Zato ni bilo na voljo nobenih podatkov za oceno učinkov morebitnega preteklega dampinga. |
| --- | --- |

(210)

To je edina protidampinška preiskava v zvezi z zadevnim izdelkom. Zato ni bilo na voljo nobenih podatkov za oceno učinkov morebitnega preteklega dampinga.

4.5.7.   Cene in dejavniki, ki vplivajo nanje

Cene in dejavniki, ki vplivajo nanje

| (211) | Tehtano povprečje prodajnih cen proizvajalcev Unije na enoto pri prodaji nepovezanim strankam v Uniji so se v obravnavanem obdobju gibale, kot sledi:

  Preglednica 8


  Prodajne cene v Uniji (v EUR/tono) | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečna prodajna cena na enoto za nepovezane stranke na prostem trgu | [1 367 –1 654 ] | [1 559 –1 887 ] | [1 564 –1 894 ] | [1 435 –1 737 ] |
| Indeks | 100 | 114 | 114 | 105 |
| Stroški proizvodnje na enoto | [1 213 –1 468 ] | [1 390 –1 683 ] | [1 543 –1 868 ] | [1 836 –2 223 ] |
| Indeks | 100 | 115 | 127 | 151 |
| Vir: vprašalniki proizvajalcev Unije. |

(211)

Tehtano povprečje prodajnih cen proizvajalcev Unije na enoto pri prodaji nepovezanim strankam v Uniji so se v obravnavanem obdobju gibale, kot sledi:

Preglednica 8

Preglednica 8

Prodajne cene v Uniji (v EUR/tono)

Prodajne cene v Uniji (v EUR/tono)

2017

2018

2019

Obdobje preiskave

Povprečna prodajna cena na enoto za nepovezane stranke na prostem trgu

[1 367 –1 654 ]

[1 559 –1 887 ]

[1 564 –1 894 ]

[1 435 –1 737 ]

Indeks

Indeks

100

100

114

114

114

114

105

105

Stroški proizvodnje na enoto

[1 213 –1 468 ]

[1 390 –1 683 ]

[1 543 –1 868 ]

[1 836 –2 223 ]

Indeks

Indeks

100

100

115

115

127

127

151

151

Vir: vprašalniki proizvajalcev Unije.

Vir:

| (212) | Povprečne prodajne cene na enoto za nepovezane stranke na prostem trgu Unije so se med letoma 2017 in 2018 zvišale za 14 % in leta 2019 ostale na tej ravni, nato pa so se v obdobju preiskave znižale za 8 %. V obdobju preiskave so bile cene 5 % višje kot leta 2017. V letih 2018 in 2019 so se prodajne cene zviševale skladno z naraščajočimi stroški. Ker se je obseg prodaje precej zmanjšal, so prodajne cene na trgu Unije leta 2019 stagnirale in se nato leta 2020 znatno znižale. Na cene proizvajalcev Unije je negativno vplival stalen znaten uvoz iz Kitajske po nizkih cenah, zaradi katerega so se znižale cene na trgu Unije. |
| --- | --- |

(212)

Povprečne prodajne cene na enoto za nepovezane stranke na prostem trgu Unije so se med letoma 2017 in 2018 zvišale za 14 % in leta 2019 ostale na tej ravni, nato pa so se v obdobju preiskave znižale za 8 %. V obdobju preiskave so bile cene 5 % višje kot leta 2017. V letih 2018 in 2019 so se prodajne cene zviševale skladno z naraščajočimi stroški. Ker se je obseg prodaje precej zmanjšal, so prodajne cene na trgu Unije leta 2019 stagnirale in se nato leta 2020 znatno znižale. Na cene proizvajalcev Unije je negativno vplival stalen znaten uvoz iz Kitajske po nizkih cenah, zaradi katerega so se znižale cene na trgu Unije.

| (213) | Stroški proizvodnje na enoto so se stalno povečevali, in sicer so se med letoma 2017 in 2020 povečali za več kot 50 %. Ta povečanja stroškov so bila v veliki meri posledica znatnega zmanjšanja proizvodnje v celotnem obdobju preiskave, katerega vzroki so opisani v uvodnih izjavah 193 do 197. Zlasti so nižje ravni proizvodnje v letih 2019 in 2020 pomenile, da je bilo treba fiksne stroške (npr. amortizacijo) pokriti iz manjših obsegov proizvodnje, zaradi česar so se povečali stroški proizvodnje na enoto. Poleg tega so se povečali nekateri stroški proizvodnje, npr. stroški energije. |
| --- | --- |

(213)

Stroški proizvodnje na enoto so se stalno povečevali, in sicer so se med letoma 2017 in 2020 povečali za več kot 50 %. Ta povečanja stroškov so bila v veliki meri posledica znatnega zmanjšanja proizvodnje v celotnem obdobju preiskave, katerega vzroki so opisani v uvodnih izjavah 193 do 197. Zlasti so nižje ravni proizvodnje v letih 2019 in 2020 pomenile, da je bilo treba fiksne stroške (npr. amortizacijo) pokriti iz manjših obsegov proizvodnje, zaradi česar so se povečali stroški proizvodnje na enoto. Poleg tega so se povečali nekateri stroški proizvodnje, npr. stroški energije.

4.5.8.   Stroški dela

Stroški dela

| (214) | Povprečni stroški dela proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali, kot sledi:

  Preglednica 9


  Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR/EPDČ) | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečni stroški dela na zaposlenega | [55 032 –66 618 ] | [67 345 –81 523 ] | [57 342 –69 415 ] | [49 188 –59 543 ] |
| Indeks | 100 | 122 | 104 | 89 |
| Vir: vprašalniki proizvajalcev Unije. |

(214)

Povprečni stroški dela proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali, kot sledi:

Preglednica 9

Preglednica 9

Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR/EPDČ)

Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR/EPDČ)

2017

2018

2019

Obdobje preiskave

Povprečni stroški dela na zaposlenega

[55 032 –66 618 ]

[67 345 –81 523 ]

[57 342 –69 415 ]

[49 188 –59 543 ]

Indeks

Indeks

100

100

122

122

104

104

89

89

Vir: vprašalniki proizvajalcev Unije.

Vir:

| (215) | Stroški dela na zaposlenega so se med letoma 2017 in 2018 povečali za 22 %, nato pa so se med letom 2018 in obdobjem preiskave zmanjšali za 27 %. To nihanje je posledica precejšnjih razlik v količini proizvodnje in urnih postavkah za delo dveh proizvajalcev Unije. |
| --- | --- |

(215)

Stroški dela na zaposlenega so se med letoma 2017 in 2018 povečali za 22 %, nato pa so se med letom 2018 in obdobjem preiskave zmanjšali za 27 %. To nihanje je posledica precejšnjih razlik v količini proizvodnje in urnih postavkah za delo dveh proizvajalcev Unije.

4.5.9.   Zaloge

Zaloge

| (216) | Ravni zalog proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibale, kot sledi:

  Preglednica 10


  Zaloge | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Končne zaloge (v tonah) | [1 550 –1 877 ] | [3 850 –4 660 ] | [6 604 –7 995 ] | [1 889 –2 287 ] |
| Indeks | 100 | 248 | 426 | 122 |
| Končne zaloge kot delež proizvodnje (v %) | 10,3 | 25,9 | 50,4 | 143,8 |
| Indeks | 100 | 251 | 488 | 1 393 |
| Vir: vprašalniki proizvajalcev Unije. |

(216)

Ravni zalog proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibale, kot sledi:

Preglednica 10

Preglednica 10

Zaloge

Zaloge

2017

2018

2019

Obdobje preiskave

Končne zaloge (v tonah)

[1 550 –1 877 ]

[3 850 –4 660 ]

[6 604 –7 995 ]

[1 889 –2 287 ]

Indeks

Indeks

100

100

248

248

426

426

122

122

Končne zaloge kot delež proizvodnje (v %)

10,3

25,9

50,4

143,8

Indeks

Indeks

100

100

251

251

488

488

1 393

1 393

Vir: vprašalniki proizvajalcev Unije.

Vir:

| (217) | Ravni končnih zalog so se od leta 2017 do leta 2019 stalno povečevale, nato pa so med letom 2019 in koncem obdobja preiskave močno upadle. Proizvajalci Unije niso proizvajali ves čas obravnavanega obdobja, temveč so se o proizvodnji odločali glede na položaj na trgu za kalcijev silicid in druge železove zlitine ter ravni kalcijevega silicida na zalogi. Ravni zalog so same po sebi na splošno višje po obdobjih proizvodnje in se nato znižajo med obdobji, v katerih se proizvajalci odločijo, da bodo prodajali iz zalog. |
| --- | --- |

(217)

Ravni končnih zalog so se od leta 2017 do leta 2019 stalno povečevale, nato pa so med letom 2019 in koncem obdobja preiskave močno upadle. Proizvajalci Unije niso proizvajali ves čas obravnavanega obdobja, temveč so se o proizvodnji odločali glede na položaj na trgu za kalcijev silicid in druge železove zlitine ter ravni kalcijevega silicida na zalogi. Ravni zalog so same po sebi na splošno višje po obdobjih proizvodnje in se nato znižajo med obdobji, v katerih se proizvajalci odločijo, da bodo prodajali iz zalog.

| (218) | Končne zaloge kot delež proizvodnje so se povečevale v celotnem obravnavanem obdobju, in sicer zlasti zaradi močnega zmanjšanja proizvodnje, prikazanega v preglednici 4. |
| --- | --- |

(218)

Končne zaloge kot delež proizvodnje so se povečevale v celotnem obravnavanem obdobju, in sicer zlasti zaradi močnega zmanjšanja proizvodnje, prikazanega v preglednici 4.

4.5.10.   Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala

| (219) | Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali, kot sledi:

  Preglednica 11


  Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobičkonosnost prodaje nepovezanim strankam v Uniji (v % prihodka od prodaje) | od 9,7  % do 11,7  % | od 10,3  % do 12,5  % | od 0,9  % do 2,7  % | od –25,2  % do –36,3  % |
| Indeks | 100 | 106 | 16 | – 296 |
| Denarni tok (v EUR) | od 2 680 005 do 3 244 217 | od – 834 797 do –1 010 543 | od –3 507 642 do –4 246 094 | od 3 562 317 do 4 312 279 |
| Indeks | 100 | –31 | – 131 | 133 |
| Naložbe (v EUR) | [17 832 –21 586 ] | [559 138 –676 851 ] | [1 588 224 – 1 922 586 ] | [6 509 – 7 879 ] |
| Indeks | 100 | 3 136 | 8 907 | 36 |
| Donosnost naložb (v %) | od 48 do 58 | od 40 do 48 | od 1 do 2 | od –43 do –52 |
| Indeks | 100 | 83 | 3 | –89 |
| Vir: vprašalniki proizvajalcev Unije. |

(219)

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali, kot sledi:

Preglednica 11

Preglednica 11

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb

2017

2018

2019

Obdobje preiskave

Dobičkonosnost prodaje nepovezanim strankam v Uniji (v % prihodka od prodaje)

od 9,7  % do 11,7  %

od 10,3  % do 12,5  %

od 0,9  % do 2,7  %

od –25,2  % do –36,3  %

Indeks

Indeks

100

100

106

106

16

16

– 296

– 296

Denarni tok (v EUR)

od 2 680 005 do 3 244 217

od – 834 797 do –1 010 543

od –3 507 642 do –4 246 094

od 3 562 317 do 4 312 279

Indeks

Indeks

100

100

–31

–31

– 131

– 131

133

133

Naložbe (v EUR)

[17 832 –21 586 ]

[559 138 –676 851 ]

[1 588 224 – 1 922 586 ]

[6 509 – 7 879 ]

Indeks

Indeks

100

100

3 136

3 136

8 907

8 907

36

36

Donosnost naložb (v %)

od 48 do 58

od 40 do 48

od 1 do 2

od –43 do –52

Indeks

Indeks

100

100

83

83

3

3

–89

–89

Vir: vprašalniki proizvajalcev Unije.

Vir:

| (220) | Komisija je dobičkonosnost prodaje lastne proizvodnje proizvajalcev Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot odstotek prihodkov od te prodaje. Leta 2018 je bila dobičkonosnost ohranjena na podobni ravni kot leta 2017, ker so višjim stroškom sledile tudi višje prodajne cene, zato je industrija Unije dosegla ravni dobička med 9,7 % in 12,5 % prihodkov od prodaje. Vendar se je zaradi manjšega obsega prodaje, nespremenjenih tržnih cen in nadaljnjih zvišanj stroškov dobičkonosnost leta 2019 znižala na ravni med 0,9 % in 2,7 %. Ko sta se leta 2020 obseg proizvodnje in prodaje še zmanjšala, so se tržne cene znižale, stroški pa ponovno zvišali, in nastale so zelo velike izgube. Združenje Eurofer je uporabilo letna poročila družbe Ferroglobe za izpodbijanje stopenj dobička, navedenih v pritožbi. Vendar se zgornje stopnje dobička nanašajo na prodajo proizvodnih subjektov (družb Ferropem in OFZ), in to izključno na kalcijev silicid, medtem ko je v navedenih poročilih navedena dobičkonosnost vseh izdelkov, ki jih proizvaja družba Ferroglobe. |
| --- | --- |

(220)

Komisija je dobičkonosnost prodaje lastne proizvodnje proizvajalcev Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot odstotek prihodkov od te prodaje. Leta 2018 je bila dobičkonosnost ohranjena na podobni ravni kot leta 2017, ker so višjim stroškom sledile tudi višje prodajne cene, zato je industrija Unije dosegla ravni dobička med 9,7 % in 12,5 % prihodkov od prodaje. Vendar se je zaradi manjšega obsega prodaje, nespremenjenih tržnih cen in nadaljnjih zvišanj stroškov dobičkonosnost leta 2019 znižala na ravni med 0,9 % in 2,7 %. Ko sta se leta 2020 obseg proizvodnje in prodaje še zmanjšala, so se tržne cene znižale, stroški pa ponovno zvišali, in nastale so zelo velike izgube. Združenje Eurofer je uporabilo letna poročila družbe Ferroglobe za izpodbijanje stopenj dobička, navedenih v pritožbi. Vendar se zgornje stopnje dobička nanašajo na prodajo proizvodnih subjektov (družb Ferropem in OFZ), in to izključno na kalcijev silicid, medtem ko je v navedenih poročilih navedena dobičkonosnost vseh izdelkov, ki jih proizvaja družba Ferroglobe.

| (221) | Neto denarni tok pomeni zmožnost proizvajalcev Unije, da sami financirajo svoje dejavnosti. Denarni tok je bil leta 2017 in v obdobju preiskave precej pozitiven, v letih 2018 in 2019 pa precej negativen. To gibanje je bilo na splošno skladno s spremembami ravni končnih zalog. Ko so se ravni končnih zalog v obdobju preiskave znižale, je bil denarni tok pozitiven, ker se je prodaja izvajala iz zalog, medtem ko se je v letih 2018 in 2019, ko so se ravni končnih zalog zvišale, denarni tok od prodaje zmanjšal. |
| --- | --- |

(221)

Neto denarni tok pomeni zmožnost proizvajalcev Unije, da sami financirajo svoje dejavnosti. Denarni tok je bil leta 2017 in v obdobju preiskave precej pozitiven, v letih 2018 in 2019 pa precej negativen. To gibanje je bilo na splošno skladno s spremembami ravni končnih zalog. Ko so se ravni končnih zalog v obdobju preiskave znižale, je bil denarni tok pozitiven, ker se je prodaja izvajala iz zalog, medtem ko se je v letih 2018 in 2019, ko so se ravni končnih zalog zvišale, denarni tok od prodaje zmanjšal.

| (222) | Povprečne naložbe v obravnavanem obdobju so bile majhne in so znašale manj kot 600 000 EUR letno. Večje naložbe leta 2019 so skladne z majhnim povečanjem zmogljivosti leta 2020. |
| --- | --- |

(222)

Povprečne naložbe v obravnavanem obdobju so bile majhne in so znašale manj kot 600 000 EUR letno. Večje naložbe leta 2019 so skladne z majhnim povečanjem zmogljivosti leta 2020.

| (223) | Donosnost naložb je dobiček, izražen kot delež neto knjigovodske vrednosti naložb. Medtem ko se je neto knjigovodska vrednost naložb v obravnavanem obdobju rahlo zvišala, je glavni razlog za močan upad donosnosti naložb v letih 2019 in 2020 znano zmanjšanje dobičkonosnosti v teh letih. |
| --- | --- |

(223)

Donosnost naložb je dobiček, izražen kot delež neto knjigovodske vrednosti naložb. Medtem ko se je neto knjigovodska vrednost naložb v obravnavanem obdobju rahlo zvišala, je glavni razlog za močan upad donosnosti naložb v letih 2019 in 2020 znano zmanjšanje dobičkonosnosti v teh letih.

| (224) | Čeprav v obravnavanem obdobju velike naložbe niso bile načrtovane, bi se zmožnost proizvajalcev Unije, da zbirajo kapital, v tem obdobju zmanjšala, saj se je raven njihove dobičkonosnosti znižala. |
| --- | --- |

(224)

Čeprav v obravnavanem obdobju velike naložbe niso bile načrtovane, bi se zmožnost proizvajalcev Unije, da zbirajo kapital, v tem obdobju zmanjšala, saj se je raven njihove dobičkonosnosti znižala.

4.5.11.   Sklep o škodi

Sklep o škodi

| (225) | V obravnavanem obdobju se je uvoz iz zadevne države zmanjšal za 22 %, vendar se je njegov tržni delež znatno povečal, ker se je potrošnja zmanjšala za 50 %. Tržni delež uvoza iz LRK se je precej povečal (z 38,7 % na 60,8 %). Poleg tega so bile kitajske uvozne cene v celotnem obravnavanem obdobju stalno nizke in precej nižje od cen industrije Unije. V obdobju preiskave so uvozne cene sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v povprečju nelojalno nižale prodajne cene industrije Unije za 10,6 %. Industrija Unije ni mogla zviševati cen v enaki meri, kot so se povečevali stroški, zaradi pritiska na nižanje cen zaradi uvoza iz Kitajske. |
| --- | --- |

(225)

V obravnavanem obdobju se je uvoz iz zadevne države zmanjšal za 22 %, vendar se je njegov tržni delež znatno povečal, ker se je potrošnja zmanjšala za 50 %. Tržni delež uvoza iz LRK se je precej povečal (z 38,7 % na 60,8 %). Poleg tega so bile kitajske uvozne cene v celotnem obravnavanem obdobju stalno nizke in precej nižje od cen industrije Unije. V obdobju preiskave so uvozne cene sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v povprečju nelojalno nižale prodajne cene industrije Unije za 10,6 %. Industrija Unije ni mogla zviševati cen v enaki meri, kot so se povečevali stroški, zaradi pritiska na nižanje cen zaradi uvoza iz Kitajske.

| (226) | Škoda, ki jo je utrpela industrija Unije, je bila kombinacija učinkov na obseg in cene. Številni kazalniki obsega so pokazali precejšnje negativno gibanje v obravnavanem obdobju: proizvodnja se je zmanjšala za 91 %, izkoriščenost zmogljivosti za 91 %, obseg prodaje na trgu Unije za 75 % in njen tržni delež za 25 odstotnih točk. Poleg tega se je zaposlenost zmanjšala za 73 %, povprečni stroški dela za 11 %, produktivnost pa za 67 %. |
| --- | --- |

(226)

Škoda, ki jo je utrpela industrija Unije, je bila kombinacija učinkov na obseg in cene. Številni kazalniki obsega so pokazali precejšnje negativno gibanje v obravnavanem obdobju: proizvodnja se je zmanjšala za 91 %, izkoriščenost zmogljivosti za 91 %, obseg prodaje na trgu Unije za 75 % in njen tržni delež za 25 odstotnih točk. Poleg tega se je zaposlenost zmanjšala za 73 %, povprečni stroški dela za 11 %, produktivnost pa za 67 %.

| (227) | Povprečne cene industrije Unije so se v obravnavanem obdobju zvišale za samo 5 %, stroški pa za 51 %. To je imelo močan vpliv na dobičkonosnost in donosnost naložb, ki sta se z razumnih ravni v letih 2017 in 2018 zmanjšali na raven precejšnje izgube v obdobju preiskave. Naložbe so bile v celotnem obdobju majhne. |
| --- | --- |

(227)

Povprečne cene industrije Unije so se v obravnavanem obdobju zvišale za samo 5 %, stroški pa za 51 %. To je imelo močan vpliv na dobičkonosnost in donosnost naložb, ki sta se z razumnih ravni v letih 2017 in 2018 zmanjšali na raven precejšnje izgube v obdobju preiskave. Naložbe so bile v celotnem obdobju majhne.

| (228) | Zelo malo kazalnikov je pokazalo pozitiven razvoj. Pri zmogljivosti se je pokazalo rahlo pozitivno gibanje zaradi povečanja učinkovitosti proizvodnje. Kalcijev silicid se običajno prodaja iz zalog, in bilo je očitno, da so spremembe denarnega toka in zalog tesno povezane. Ko so bile v letih 2018 in 2019 ustvarjene zaloge, je bil denarni tok negativen, ko pa je bila leta 2020 proizvodnja manjša in so bile večje količine prodane iz zalog, se je denarni tok izboljšal in postal pozitiven. Razmeroma majhna uporaba za lastne potrebe se je v zadevnem obdobju povečala za 3 %, vendar je imel ta razvoj le zanemarljiv vpliv na celoten položaj industrije. |
| --- | --- |

(228)

Zelo malo kazalnikov je pokazalo pozitiven razvoj. Pri zmogljivosti se je pokazalo rahlo pozitivno gibanje zaradi povečanja učinkovitosti proizvodnje. Kalcijev silicid se običajno prodaja iz zalog, in bilo je očitno, da so spremembe denarnega toka in zalog tesno povezane. Ko so bile v letih 2018 in 2019 ustvarjene zaloge, je bil denarni tok negativen, ko pa je bila leta 2020 proizvodnja manjša in so bile večje količine prodane iz zalog, se je denarni tok izboljšal in postal pozitiven. Razmeroma majhna uporaba za lastne potrebe se je v zadevnem obdobju povečala za 3 %, vendar je imel ta razvoj le zanemarljiv vpliv na celoten položaj industrije.

| (229) | Skratka, potrošnja na trgu Unije je hitro upadala, vendar industrija Unije ni bila zmožna ohraniti svojega tržnega deleža. Uvoz iz LRK je bil v celotnem obravnavanem obdobju precejšen, po cenah, ki so bile nižje od cen industrije Unije. Konec leta 2019 in leta 2020 je industrija Unije prodajala po cenah, ki niso več pokrivale stroškov, zato je znatno zmanjšala proizvodnjo in prodajo. Največji proizvajalec Unije je leta 2020 močno zmanjšal proizvodnjo in v obdobju preiskave je prodaja večinoma potekala iz zalog. Te razmere niso bile vzdržne in pripravljen je bil načrt prestrukturiranja, ki je vključeval možno zaprtje obrata, ki se je uporabljal za proizvodnjo kalcijevega silicida. |
| --- | --- |

(229)

Skratka, potrošnja na trgu Unije je hitro upadala, vendar industrija Unije ni bila zmožna ohraniti svojega tržnega deleža. Uvoz iz LRK je bil v celotnem obravnavanem obdobju precejšen, po cenah, ki so bile nižje od cen industrije Unije. Konec leta 2019 in leta 2020 je industrija Unije prodajala po cenah, ki niso več pokrivale stroškov, zato je znatno zmanjšala proizvodnjo in prodajo. Največji proizvajalec Unije je leta 2020 močno zmanjšal proizvodnjo in v obdobju preiskave je prodaja večinoma potekala iz zalog. Te razmere niso bile vzdržne in pripravljen je bil načrt prestrukturiranja, ki je vključeval možno zaprtje obrata, ki se je uporabljal za proizvodnjo kalcijevega silicida.

| (230) | Ob upoštevanju navedenega je Komisija v tej fazi sklenila, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(230)

Ob upoštevanju navedenega je Komisija v tej fazi sklenila, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.

5.   VZROČNA ZVEZA

VZROČNA ZVEZA

| (231) | Komisija je v skladu s členom 3(6) osnovne uredbe proučila, ali je dampinški uvoz iz zadevne države povzročil znatno škodo industriji Unije. V skladu s členom 3(7) osnovne uredbe je proučila tudi, ali bi bila lahko škoda za industrijo Unije istočasno tudi posledica drugih znanih dejavnikov. Zagotovila je, da morebitna škoda zaradi drugih dejavnikov in ne zaradi dampinškega uvoza iz zadevne države ni bila pripisana dampinškemu uvozu. Ti dejavniki so: vpliv zmanjšanja potrošnje zaradi manjšega povpraševanja jeklarske industrije, uvoz iz tretjih držav, izvoz industrije Unije, povečani stroški proizvodnje v Uniji, vpliv uvoza za zadostitev povpraševanja in uporabe za lastne potrebe. |
| --- | --- |

(231)

Komisija je v skladu s členom 3(6) osnovne uredbe proučila, ali je dampinški uvoz iz zadevne države povzročil znatno škodo industriji Unije. V skladu s členom 3(7) osnovne uredbe je proučila tudi, ali bi bila lahko škoda za industrijo Unije istočasno tudi posledica drugih znanih dejavnikov. Zagotovila je, da morebitna škoda zaradi drugih dejavnikov in ne zaradi dampinškega uvoza iz zadevne države ni bila pripisana dampinškemu uvozu. Ti dejavniki so: vpliv zmanjšanja potrošnje zaradi manjšega povpraševanja jeklarske industrije, uvoz iz tretjih držav, izvoz industrije Unije, povečani stroški proizvodnje v Uniji, vpliv uvoza za zadostitev povpraševanja in uporabe za lastne potrebe.

5.1.   Učinki dampinškega uvoza

Učinki dampinškega uvoza

| (232) | Obseg uvoza iz LRK se je (kot je prikazano v preglednici 3) med letom 2017 in obdobjem preiskave povečal za 22 %. Tržni delež LRK pa se je povečal za 57 %, tj. z 38,7 % na 60,8 %. To se je zgodilo v škodo industrije Unije. V istem obdobju se je (kot je prikazano v preglednici 6) prodaja industrije Unije na prostem trgu zmanjšala za 75 %, njen tržni delež na prostem trgu pa se je zmanjšal s 50,5 % na 25,1 %, tj. za 50 %. |
| --- | --- |

(232)

Obseg uvoza iz LRK se je (kot je prikazano v preglednici 3) med letom 2017 in obdobjem preiskave povečal za 22 %. Tržni delež LRK pa se je povečal za 57 %, tj. z 38,7 % na 60,8 %. To se je zgodilo v škodo industrije Unije. V istem obdobju se je (kot je prikazano v preglednici 6) prodaja industrije Unije na prostem trgu zmanjšala za 75 %, njen tržni delež na prostem trgu pa se je zmanjšal s 50,5 % na 25,1 %, tj. za 50 %.

| (233) | Cene dampinškega uvoza so se v obravnavanem obdobju znižale za 5 % (kot je prikazano v preglednici 4). Za primerjavo so se cene industrije Unije na prostem trgu v istem obdobju zvišale za 6 %, Uvoz iz Kitajske, ki je bil v obravnavanem obdobju vedno bolj prisoten na trgu Unije, se je izvajal po cenah, ki so stalno nelojalno nižale prodajne cene industrije Unije. |
| --- | --- |

(233)

Cene dampinškega uvoza so se v obravnavanem obdobju znižale za 5 % (kot je prikazano v preglednici 4). Za primerjavo so se cene industrije Unije na prostem trgu v istem obdobju zvišale za 6 %, Uvoz iz Kitajske, ki je bil v obravnavanem obdobju vedno bolj prisoten na trgu Unije, se je izvajal po cenah, ki so stalno nelojalno nižale prodajne cene industrije Unije.

| (234) | Zaradi pritiska dampinškega uvoza je bil tudi precej oviran dvig cen, kar dokazuje dejstvo, da industrija Unije ni mogla zviševati cen po enaki stopnji, kot so se zviševali stroški. Kot je prikazano v preglednici 8, so bili v obdobju preiskave stroški proizvodnje več kot 20 % višji od prodajnih cen industrije Unije. Do leta 2019 je zaradi tega preprečevanja dviga cen dobičkonosnost industrije Unije padla pod 3 %, kar je očitno nevzdržna raven. V obdobju od leta 2017 do leta 2019 se je obseg uvoza iz LRK zmanjšal le za 6 %, njegov tržni delež pa se je z 38,7 % povečal na 55,3 %, medtem ko se je tržni delež industrije Unije s 50,5 % zmanjšal na 29,5 %. Kljub 34-odstotnemu zmanjšanju potrošnje med letoma 2017 in 2019 je kitajski uvoz še naprej pridobival tržni delež na škodo industrije Unije. V istem obdobju so se cene uvoza iz Kitajske zvišale za 12 % (preglednica 4), medtem ko so se cene industrije Unije zvišale bolj, in sicer za 14 %, vendar veliko manj kot stroški proizvodnje, ki so se zvišali za 27 %. Industrija Unije je torej že do leta 2019 utrpela znatno škodo zaradi dampinškega uvoza. |
| --- | --- |

(234)

Zaradi pritiska dampinškega uvoza je bil tudi precej oviran dvig cen, kar dokazuje dejstvo, da industrija Unije ni mogla zviševati cen po enaki stopnji, kot so se zviševali stroški. Kot je prikazano v preglednici 8, so bili v obdobju preiskave stroški proizvodnje več kot 20 % višji od prodajnih cen industrije Unije. Do leta 2019 je zaradi tega preprečevanja dviga cen dobičkonosnost industrije Unije padla pod 3 %, kar je očitno nevzdržna raven. V obdobju od leta 2017 do leta 2019 se je obseg uvoza iz LRK zmanjšal le za 6 %, njegov tržni delež pa se je z 38,7 % povečal na 55,3 %, medtem ko se je tržni delež industrije Unije s 50,5 % zmanjšal na 29,5 %. Kljub 34-odstotnemu zmanjšanju potrošnje med letoma 2017 in 2019 je kitajski uvoz še naprej pridobival tržni delež na škodo industrije Unije. V istem obdobju so se cene uvoza iz Kitajske zvišale za 12 % (preglednica 4), medtem ko so se cene industrije Unije zvišale bolj, in sicer za 14 %, vendar veliko manj kot stroški proizvodnje, ki so se zvišali za 27 %. Industrija Unije je torej že do leta 2019 utrpela znatno škodo zaradi dampinškega uvoza.

| (235) | Leta 2020 so se kitajske cene znižale še za 16 % v primerjavi z letom 2019, tržni delež kitajskega uvoza pa se je s 55 % povečal na 61 %, tj. za 10 %. V istem obdobju so se cene industrije Unije znižale za 8,2 %, njeni stroški proizvodnje so se povečali za 19 %, njen tržni delež pa se je zmanjšal za 15 %, in sicer z 29,5 % na 25,1 %. To je znatno vplivalo na industrijo Unije in povzročilo, da je bila njena dobičkonosnost v obdobju preiskave močno negativna. |
| --- | --- |

(235)

Leta 2020 so se kitajske cene znižale še za 16 % v primerjavi z letom 2019, tržni delež kitajskega uvoza pa se je s 55 % povečal na 61 %, tj. za 10 %. V istem obdobju so se cene industrije Unije znižale za 8,2 %, njeni stroški proizvodnje so se povečali za 19 %, njen tržni delež pa se je zmanjšal za 15 %, in sicer z 29,5 % na 25,1 %. To je znatno vplivalo na industrijo Unije in povzročilo, da je bila njena dobičkonosnost v obdobju preiskave močno negativna.

| (236) | Na podlagi zgoraj navedenega je Komisija začasno sklenila, da uvoz iz Kitajske povzroča znatno škodo industriji Unije. Pri tem je šlo za škodo v smislu obsega in učinkov na cene. |
| --- | --- |

(236)

Na podlagi zgoraj navedenega je Komisija začasno sklenila, da uvoz iz Kitajske povzroča znatno škodo industriji Unije. Pri tem je šlo za škodo v smislu obsega in učinkov na cene.

5.2.   Učinki drugih dejavnikov

Učinki drugih dejavnikov

5.2.1.   Zmanjšanje potrošnje

Zmanjšanje potrošnje

| (237) | Gibanje potrošnje, prikazano v preglednici 2, sta združenje Eurofer in nemško jeklarsko združenje v svojih pripombah na začetek preiskave štela za glavni vzrok škode. V obravnavanem obdobju se je zmanjšala za 50 %. To gibanje je bilo posledica manjšega povpraševanja v sektorju glavnih uporabnikov (jeklarski industriji). Jeklarska industrija je zmanjšala nabavo kalcijevega silicida zaradi uporabe zalog kalcijevega silicida, proizvodnja surovega jekla pa se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 18 %. |
| --- | --- |

(237)

Gibanje potrošnje, prikazano v preglednici 2, sta združenje Eurofer in nemško jeklarsko združenje v svojih pripombah na začetek preiskave štela za glavni vzrok škode. V obravnavanem obdobju se je zmanjšala za 50 %. To gibanje je bilo posledica manjšega povpraševanja v sektorju glavnih uporabnikov (jeklarski industriji). Jeklarska industrija je zmanjšala nabavo kalcijevega silicida zaradi uporabe zalog kalcijevega silicida, proizvodnja surovega jekla pa se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 18 %.

| (238) | Leta 2018 se je potrošnja kalcijevega silicida zmanjšala za 14 % v primerjavi z letom 2017, industrija Unije pa je svoje poslovanje še lahko prilagodila temu zmanjšanju, tako da je dobičkonosnost prodaje kalcijevega silicida ostala nad 10 %. Leta 2019 pa razmere za industrijo Unije niso bile več vzdržne, ker je prodor uvoza iz Kitajske pomenil, da sta se proizvodnja in prodaja industrije Unije zmanjšali na ravni, ki niso več omogočale kritja naraščajočih stroškov na enoto. Leta 2020, ko se je začela pandemija COVID-19, se je potrošnja zmanjšala še za 25 %. |
| --- | --- |

(238)

Leta 2018 se je potrošnja kalcijevega silicida zmanjšala za 14 % v primerjavi z letom 2017, industrija Unije pa je svoje poslovanje še lahko prilagodila temu zmanjšanju, tako da je dobičkonosnost prodaje kalcijevega silicida ostala nad 10 %. Leta 2019 pa razmere za industrijo Unije niso bile več vzdržne, ker je prodor uvoza iz Kitajske pomenil, da sta se proizvodnja in prodaja industrije Unije zmanjšali na ravni, ki niso več omogočale kritja naraščajočih stroškov na enoto. Leta 2020, ko se je začela pandemija COVID-19, se je potrošnja zmanjšala še za 25 %.

| (239) | Združenje Eurofer in nemško jeklarsko združenje sta trdila, da je glavni razlog za škodo, ki jo je utrpela industrija kalcijevega silicida, zmanjšanje proizvodnje surovega jekla, in ne uvoz iz Kitajske. |
| --- | --- |

(239)

Združenje Eurofer in nemško jeklarsko združenje sta trdila, da je glavni razlog za škodo, ki jo je utrpela industrija kalcijevega silicida, zmanjšanje proizvodnje surovega jekla, in ne uvoz iz Kitajske.

| (240) | Vendar se je ob padajoči potrošnji tržni delež LRK povečal za 57 %, tj. z 38,7 % na 60,8 %, medtem ko so bila zmanjšanja proizvodnje, obsega prodaje, tržnega deleža, dobičkonosnosti, zaposlenosti in donosnosti naložb industrije Unije večja od zmanjšanja potrošnje. Razlog za to je bil, da je kitajski prodor na trg z nizkimi cenami znatno negativno vplival na te kazalnike škode. |
| --- | --- |

(240)

Vendar se je ob padajoči potrošnji tržni delež LRK povečal za 57 %, tj. z 38,7 % na 60,8 %, medtem ko so bila zmanjšanja proizvodnje, obsega prodaje, tržnega deleža, dobičkonosnosti, zaposlenosti in donosnosti naložb industrije Unije večja od zmanjšanja potrošnje. Razlog za to je bil, da je kitajski prodor na trg z nizkimi cenami znatno negativno vplival na te kazalnike škode.

| (241) | Zmanjšanje potrošnje torej ni prekinilo vzročne zveze med dampinškim uvozom iz LRK in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. Nadalje, kot je opozorilo združenje Eurofer, se je vpliv pandemije COVID-19 začel leta 2020, škodljive razmere pa so nastale že do leta 2019. Zato bi bilo treba pandemijo COVID-19 šteti za dejavnik poslabšanja leta 2020. |
| --- | --- |

(241)

Zmanjšanje potrošnje torej ni prekinilo vzročne zveze med dampinškim uvozom iz LRK in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. Nadalje, kot je opozorilo združenje Eurofer, se je vpliv pandemije COVID-19 začel leta 2020, škodljive razmere pa so nastale že do leta 2019. Zato bi bilo treba pandemijo COVID-19 šteti za dejavnik poslabšanja leta 2020.

5.2.2.   Povečanja stroškov proizvodnje

Povečanja stroškov proizvodnje

| (242) | Stroški proizvodnje industrije Unije so se povečali iz dveh glavnih razlogov. Prvič, stroški električne energije za proizvodnjo kalcijevega silicida, ki pomenijo znaten delež stroškov proizvodnje (do 40 % v obravnavanem obdobju), so se v obravnavanem obdobju za največjega proizvajalca Unije povečali za več kot 30 %. |
| --- | --- |

(242)

Stroški proizvodnje industrije Unije so se povečali iz dveh glavnih razlogov. Prvič, stroški električne energije za proizvodnjo kalcijevega silicida, ki pomenijo znaten delež stroškov proizvodnje (do 40 % v obravnavanem obdobju), so se v obravnavanem obdobju za največjega proizvajalca Unije povečali za več kot 30 %.

| (243) | Drugič, stroški proizvodnje na enoto so se v obravnavanem obdobju znatno povečali zaradi manjših količin proizvodnje in prodaje industrije Unije. To je pomenilo, da so se fiksni stroški krili iz manjšega obsega proizvodnje in prodaje, zaradi česar se je povečal element fiksnih stroškov na enoto v stroških proizvodnje na enoto. |
| --- | --- |

(243)

Drugič, stroški proizvodnje na enoto so se v obravnavanem obdobju znatno povečali zaradi manjših količin proizvodnje in prodaje industrije Unije. To je pomenilo, da so se fiksni stroški krili iz manjšega obsega proizvodnje in prodaje, zaradi česar se je povečal element fiksnih stroškov na enoto v stroških proizvodnje na enoto.

| (244) | Združenje Eurofer je trdilo, da podatki za drugo četrtletje iz pregleda poslovanja družbe Ferroglobe za leto 2020 kažejo, da je mogoče nekatere izboljšave v zvezi s stroški pripisati znižanju cen energije. Vendar se ta pregled poslovanja nanaša na družbo Ferroglobe, ki posluje v več državah, in ne le na družbo Ferrropem oziroma njen obrat, ki se uporablja za proizvodnjo kalcijevega silicida. Zato trditve ni bilo mogoče sprejeti. |
| --- | --- |

(244)

Združenje Eurofer je trdilo, da podatki za drugo četrtletje iz pregleda poslovanja družbe Ferroglobe za leto 2020 kažejo, da je mogoče nekatere izboljšave v zvezi s stroški pripisati znižanju cen energije. Vendar se ta pregled poslovanja nanaša na družbo Ferroglobe, ki posluje v več državah, in ne le na družbo Ferrropem oziroma njen obrat, ki se uporablja za proizvodnjo kalcijevega silicida. Zato trditve ni bilo mogoče sprejeti.

| (245) | Leta 2018 je bila industrija Unije zmožna ohraniti ravni dobička nad 10 % kljub povečanjem stroškov električne energije, ker je lahko ta povečanja stroškov prenesla na svoje kupce. Leta 2019 pa industrija Unije ni več mogla dvigati cen zaradi cenovnega pritiska uvoza iz Kitajske, ki je do leta 2019 prevladal na trgu (s 55-odstotnim tržnim deležem) in deloval kot določevalec cen. Industrija Unije leta 2019 ni mogla slediti tako nizkim cenam uvoza. To je prispevalo k odločitvi družbe Ferropem, da leta 2020 znatno zmanjša proizvodnjo. |
| --- | --- |

(245)

Leta 2018 je bila industrija Unije zmožna ohraniti ravni dobička nad 10 % kljub povečanjem stroškov električne energije, ker je lahko ta povečanja stroškov prenesla na svoje kupce. Leta 2019 pa industrija Unije ni več mogla dvigati cen zaradi cenovnega pritiska uvoza iz Kitajske, ki je do leta 2019 prevladal na trgu (s 55-odstotnim tržnim deležem) in deloval kot določevalec cen. Industrija Unije leta 2019 ni mogla slediti tako nizkim cenam uvoza. To je prispevalo k odločitvi družbe Ferropem, da leta 2020 znatno zmanjša proizvodnjo.

| (246) | Zato bi bilo treba skleniti, da povečanje stroškov proizvodnje ni bilo vzrok za škodo. Vzrok je bil uvoz iz Kitajske po nizkih cenah, katerega delež se je na trgu Unije povečal, celo v razmerah upada potrošnje, na škodo industrije Unije in tej preprečil dvig cen na dobičkonosne ravni. |
| --- | --- |

(246)

Zato bi bilo treba skleniti, da povečanje stroškov proizvodnje ni bilo vzrok za škodo. Vzrok je bil uvoz iz Kitajske po nizkih cenah, katerega delež se je na trgu Unije povečal, celo v razmerah upada potrošnje, na škodo industrije Unije in tej preprečil dvig cen na dobičkonosne ravni.

5.2.3.   Nakupi kalcijevega silicida za nadomestitev lastne proizvodnje

Nakupi kalcijevega silicida za nadomestitev lastne proizvodnje

| (247) | V obravnavanem obdobju je industrija Unije kupovala kalcijev silicid zunaj Unije (večinoma iz Argentine). Komisija je zato proučila, ali je odločitev o uvozu kalcijevega silicida škodila industriji Unije zaradi vpliva na ravni proizvodnje in prodaje ter s tem na dobičkonosnost. Ta uvoz, ki je nihal v celotnem obravnavanem obdobju in je predstavljal 15 % celotne prodaje v tem obdobju, je bil na splošno izveden v času tehničnih težav v proizvodnih obratih Unije za izpolnitev naročil kupcev. Industriji Unije je torej omogočal, da zadosti povpraševanju, in ni mogoče šteti, da je kot tak prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije. Poleg tega taki nakupi niso bili izvedeni v obdobju preiskave, ko je industrija Unije utrpela največjo škodo. |
| --- | --- |

(247)

V obravnavanem obdobju je industrija Unije kupovala kalcijev silicid zunaj Unije (večinoma iz Argentine). Komisija je zato proučila, ali je odločitev o uvozu kalcijevega silicida škodila industriji Unije zaradi vpliva na ravni proizvodnje in prodaje ter s tem na dobičkonosnost. Ta uvoz, ki je nihal v celotnem obravnavanem obdobju in je predstavljal 15 % celotne prodaje v tem obdobju, je bil na splošno izveden v času tehničnih težav v proizvodnih obratih Unije za izpolnitev naročil kupcev. Industriji Unije je torej omogočal, da zadosti povpraševanju, in ni mogoče šteti, da je kot tak prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije. Poleg tega taki nakupi niso bili izvedeni v obdobju preiskave, ko je industrija Unije utrpela največjo škodo.

5.2.4.   Proizvodnja drugih izdelkov za nadomestitev proizvodnje kalcijevega silicida

Proizvodnja drugih izdelkov za nadomestitev proizvodnje kalcijevega silicida

| (248) | Združenje Eurofer je opozorilo, da industrija Unije proizvaja kalcijev silicid z isto opremo kot druge izdelke, zato naj bi prehod na druge izdelke onemogočal proizvodnjo kalcijevega silicida. |
| --- | --- |

(248)

Združenje Eurofer je opozorilo, da industrija Unije proizvaja kalcijev silicid z isto opremo kot druge izdelke, zato naj bi prehod na druge izdelke onemogočal proizvodnjo kalcijevega silicida.

| (249) | Vendar je preiskava pokazala, da so imeli proizvajalci Unije v celotnem obravnavanem obdobju neizkoriščene zmogljivosti, tudi ob upoštevanju teh drugih železovih zlitin. Zato je jasno, da proizvodnja drugih izdelkov ni pomenila ovire za proizvodnjo kalcijevega silicida in ni bila posredni vzrok za škodo v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(249)

Vendar je preiskava pokazala, da so imeli proizvajalci Unije v celotnem obravnavanem obdobju neizkoriščene zmogljivosti, tudi ob upoštevanju teh drugih železovih zlitin. Zato je jasno, da proizvodnja drugih izdelkov ni pomenila ovire za proizvodnjo kalcijevega silicida in ni bila posredni vzrok za škodo v obravnavanem obdobju.

5.2.5.   Uvoz iz tretjih držav

Uvoz iz tretjih držav

| (250) | Obseg uvoza iz drugih tretjih držav se je v obravnavanem obdobju gibal, kot sledi:

  Preglednica 12


  Uvoz iz tretjih držav











  Država | | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Brazilija | Obseg (v tonah) | [1 130 –1 368 ] | [614 –743 ] | [1 157 –1 401 ] | [1 470 –1 779 ] |
| | Indeks | 100 | 54 | 102 | 130 |
| | Tržni delež (v %) | 4,4 | 2,8 | 6,8 | 11,5 |
| | Povprečna cena (v EUR/tono) | 1 341 | 1 439 | 1 420 | 1 108 |
| | Indeks | 100 | 107 | 106 | 83 |
| Tajska | Obseg (v tonah) | [157 –190 ] | [545 –660 ] | [288 –348 ] | [245 –297 ] |
| | Indeks | 100 | 347 | 183 | 156 |
| | Tržni delež (v %) | 0,6 | 2,5 | 1,7 | 1,9 |
| | Povprečna cena (v EUR/tono) | 1 210 | 1 313 | 1 417 | 1 112 |
| | Indeks | 100 | 109 | 117 | 92 |
| Argentina | Obseg (v tonah) | [1 505 –1 822 ] | [1 828 –2 212 ] | [1 123 –1 360 ] | [96 –116 ] |
| | Indeks | 100 | 121 | 75 | 6 |
| | Tržni delež (v %) | 5,8 | 8,2 | 6,6 | 0,7 |
| | Povprečna cena (v EUR/tono) | 1 587 | 1 535 | 1 538 | 1 248 |
| | Indeks | 100 | 97 | 97 | 79 |
| Druge tretje države | Obseg (v tonah) | 0 | [29 –36 ] | [17 –21 ] | [0 –2 ] |
| | Indeks | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Tržni delež (v %) | 0,0 | 0,1 | 0,1 | 0,0 |
| | Povprečna cena (v EUR/tono) | 0 | 1 554 | 2 469 | 2 254 |
| | Indeks | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Skupaj vse tretje države, razen zadevne države | Obseg
  (v tonah) | [2 792 –3 380 ] | [3 017 –3 652 ] | [2 585 –3 129 ] | [1 812 –2 193 ] |
| | Indeks | 100 | 108 | 93 | 65 |
| | Tržni delež (v %) | 10,8 | 13,6 | 15,2 | 14,1 |
| | Povprečna cena (v EUR/tono) | 1 466 | 1 476 | 1 478 | 1 117 |
| | Indeks | 100 | 101 | 101 | 76 |
| Vir: carinski podatki držav članic. |

(250)

Obseg uvoza iz drugih tretjih držav se je v obravnavanem obdobju gibal, kot sledi:

Preglednica 12

Preglednica 12

Uvoz iz tretjih držav

Uvoz iz tretjih držav

Država

2017

2018

2019

Obdobje preiskave

Brazilija

Obseg (v tonah)

[1 130 –1 368 ]

[614 –743 ]

[1 157 –1 401 ]

[1 470 –1 779 ]

Indeks

Indeks

100

100

54

54

102

102

130

130

Tržni delež (v %)

4,4

2,8

6,8

11,5

Povprečna cena (v EUR/tono)

1 341

1 439

1 420

1 108

Indeks

Indeks

100

100

107

107

106

106

83

83

Tajska

Obseg (v tonah)

[157 –190 ]

[545 –660 ]

[288 –348 ]

[245 –297 ]

Indeks

Indeks

100

100

347

347

183

183

156

156

Tržni delež (v %)

0,6

2,5

1,7

1,9

Povprečna cena (v EUR/tono)

1 210

1 313

1 417

1 112

Indeks

Indeks

100

100

109

109

117

117

92

92

Argentina

Obseg (v tonah)

[1 505 –1 822 ]

[1 828 –2 212 ]

[1 123 –1 360 ]

[96 –116 ]

Indeks

Indeks

100

100

121

121

75

75

6

6

Tržni delež (v %)

5,8

8,2

6,6

0,7

Povprečna cena (v EUR/tono)

1 587

1 535

1 538

1 248

Indeks

Indeks

100

100

97

97

97

97

79

79

Druge tretje države

Obseg (v tonah)

0

[29 –36 ]

[17 –21 ]

[0 –2 ]

Indeks

0

0

0

0

Tržni delež (v %)

0,0

0,1

0,1

0,0

Povprečna cena (v EUR/tono)

0

1 554

2 469

2 254

Indeks

0

0

0

0

Skupaj vse tretje države, razen zadevne države

Obseg

(v tonah)

[2 792 –3 380 ]

[3 017 –3 652 ]

[2 585 –3 129 ]

[1 812 –2 193 ]

Indeks

Indeks

100

100

108

108

93

93

65

65

Tržni delež (v %)

10,8

13,6

15,2

14,1

Povprečna cena (v EUR/tono)

1 466

1 476

1 478

1 117

Indeks

Indeks

100

100

101

101

101

101

76

76

Vir: carinski podatki držav članic.

Vir:

| (251) | Uvoz iz Brazilije se je v obravnavanem obdobju povečal za 30 %. Njegov tržni delež se je v tem obdobju s 4,4 % povečal na 11,5 %. Cene so bile pri tem uvozu podobne kot pri uvozu iz Kitajske v obdobju od leta 2017 do leta 2019, vendar je ta uvoz leta 2020 nelojalno znižal kitajske prodajne cene za 10 %. Uvoz iz Brazilije bi se torej moral šteti za dejavnik, ki je prispeval k škodi industrije Unije, zlasti leta 2020. Na to vprašanje sta opozorila tudi združenje Eurofer in nemško jeklarsko združenje v okviru pripomb k pritožbi. |
| --- | --- |

(251)

Uvoz iz Brazilije se je v obravnavanem obdobju povečal za 30 %. Njegov tržni delež se je v tem obdobju s 4,4 % povečal na 11,5 %. Cene so bile pri tem uvozu podobne kot pri uvozu iz Kitajske v obdobju od leta 2017 do leta 2019, vendar je ta uvoz leta 2020 nelojalno znižal kitajske prodajne cene za 10 %. Uvoz iz Brazilije bi se torej moral šteti za dejavnik, ki je prispeval k škodi industrije Unije, zlasti leta 2020. Na to vprašanje sta opozorila tudi združenje Eurofer in nemško jeklarsko združenje v okviru pripomb k pritožbi.

| (252) | Toda ker je bil obseg tega uvoza vedno vsaj petkrat manjši od uvoza iz Kitajske, je jasno, da je bil uvoz iz Kitajske pomembnejši vzrok. |
| --- | --- |

(252)

Toda ker je bil obseg tega uvoza vedno vsaj petkrat manjši od uvoza iz Kitajske, je jasno, da je bil uvoz iz Kitajske pomembnejši vzrok.

| (253) | Uvoz iz drugih tretjih držav je potekal večinoma iz Argentine, vključno z nakupi enega od proizvajalcev Unije od povezane družbe, vendar količine in cene tega uvoza niso povzročale škode v obravnavanem obdobju, ta uvoz pa je, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 247, industriji Unije omogočal, da je zadostila povpraševanju v specifičnem času tehničnih težav. |
| --- | --- |

(253)

Uvoz iz drugih tretjih držav je potekal večinoma iz Argentine, vključno z nakupi enega od proizvajalcev Unije od povezane družbe, vendar količine in cene tega uvoza niso povzročale škode v obravnavanem obdobju, ta uvoz pa je, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 247, industriji Unije omogočal, da je zadostila povpraševanju v specifičnem času tehničnih težav.

| (254) | Čeprav so bile količine uvoza iz Brazilije znatne, njegove cene pa nizke, ta uvoz ni bil dovolj znaten, da bi zmanjšal vzročno zvezo med znatnimi količinami uvoza kalcijevega silicida iz Kitajske po nizkih cenah in škodo, povzročeno industriji Unije. |
| --- | --- |

(254)

Čeprav so bile količine uvoza iz Brazilije znatne, njegove cene pa nizke, ta uvoz ni bil dovolj znaten, da bi zmanjšal vzročno zvezo med znatnimi količinami uvoza kalcijevega silicida iz Kitajske po nizkih cenah in škodo, povzročeno industriji Unije.

5.2.6.   Izvoz industrije Unije

Izvoz industrije Unije

| (255) | Obseg izvoza proizvajalcev Unije se je v obravnavanem obdobju gibal, kot sledi:

  Preglednica 13


  Izvoz proizvajalcev Unije | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg izvoza (v tonah) | [2 931 –3 548 ] | [2 696 –3 264 ] | [2 119 –2 565 ] | [1 581 –1 914 ] |
| Indeks | 100 | 92 | 72 | 54 |
| Povprečna cena (v EUR/tono) | [1 196 –1 448 ] | [1 490 –1 804 ] | [1 492 –1 806 ] | [1 369 –1 657 ] |
| Indeks | 100 | 125 | 125 | 114 |
| Vir: vprašalniki proizvajalcev Unije. |

(255)

Obseg izvoza proizvajalcev Unije se je v obravnavanem obdobju gibal, kot sledi:

Preglednica 13

Preglednica 13

Izvoz proizvajalcev Unije

Izvoz proizvajalcev Unije

2017

2018

2019

Obdobje preiskave

Obseg izvoza (v tonah)

[2 931 –3 548 ]

[2 696 –3 264 ]

[2 119 –2 565 ]

[1 581 –1 914 ]

Indeks

Indeks

100

100

92

92

72

72

54

54

Povprečna cena (v EUR/tono)

[1 196 –1 448 ]

[1 490 –1 804 ]

[1 492 –1 806 ]

[1 369 –1 657 ]

Indeks

Indeks

100

100

125

125

125

125

114

114

Vir: vprašalniki proizvajalcev Unije.

Vir:

| (256) | Izvoz industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 46 %, kar je bilo precej manj od 75-odstotnega zmanjšanja obsega prodaje proizvajalcev Unije na trgu Unije v istem obdobju. |
| --- | --- |

(256)

Izvoz industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 46 %, kar je bilo precej manj od 75-odstotnega zmanjšanja obsega prodaje proizvajalcev Unije na trgu Unije v istem obdobju.

| (257) | Povprečna cena tega izvoza se je leta 2018 najprej povečala za 25 %. Ta raven je nato leta 2019 ostala enaka, nato pa se je znižala na raven, ki je bila v obdobju preiskave še vedno precej višja (+14 %) od tiste iz leta 2017. Povprečna cena tega izvoza je bila nekoliko nižja od tiste, ki bi jo lahko industrija Unije dosegla na trgu Unije leta 2017, vendar so nato ravni izvoza in domačih prodajnih cen v preostalem obravnavanem obdobju ostale na podobnih ravneh. |
| --- | --- |

(257)

Povprečna cena tega izvoza se je leta 2018 najprej povečala za 25 %. Ta raven je nato leta 2019 ostala enaka, nato pa se je znižala na raven, ki je bila v obdobju preiskave še vedno precej višja (+14 %) od tiste iz leta 2017. Povprečna cena tega izvoza je bila nekoliko nižja od tiste, ki bi jo lahko industrija Unije dosegla na trgu Unije leta 2017, vendar so nato ravni izvoza in domačih prodajnih cen v preostalem obravnavanem obdobju ostale na podobnih ravneh.

| (258) | Ob upoštevanju obsega in ravni cen izvoza industrije Unije v tretje države in glede na to, da se izvoz ni zmanjšal toliko kot prodaja na trgu Unije (prikazana v preglednici 6), je Komisija začasno sklenila, da je izvoz prispeval k znatni škodi, ki jo je utrpela industrija Unije, vendar le minimalno. |
| --- | --- |

(258)

Ob upoštevanju obsega in ravni cen izvoza industrije Unije v tretje države in glede na to, da se izvoz ni zmanjšal toliko kot prodaja na trgu Unije (prikazana v preglednici 6), je Komisija začasno sklenila, da je izvoz prispeval k znatni škodi, ki jo je utrpela industrija Unije, vendar le minimalno.

5.2.7.   Uporaba za lastne potrebe

Uporaba za lastne potrebe

| (259) | Industrija Unije je zadevni izdelek uporabljala za lastne potrebe za proizvodnjo drugih železovih zlitin nižje v verigi. Kot je prikazano v preglednici 2, se je uporaba za lastne potrebe v letih 2018 in 2019 povečala, v obravnavanem obdobju pa se je povečala le za 3 %. Poleg tega je zaprti trg v celotnem obravnavnem obdobju predstavljal manj kot 10 % celotnega trga. |
| --- | --- |

(259)

Industrija Unije je zadevni izdelek uporabljala za lastne potrebe za proizvodnjo drugih železovih zlitin nižje v verigi. Kot je prikazano v preglednici 2, se je uporaba za lastne potrebe v letih 2018 in 2019 povečala, v obravnavanem obdobju pa se je povečala le za 3 %. Poleg tega je zaprti trg v celotnem obravnavnem obdobju predstavljal manj kot 10 % celotnega trga.

| (260) | Zato je bilo začasno sklenjeno, da razvoj na zaprtem trgu ni znatno vplival na industrijo Unije. |
| --- | --- |

(260)

Zato je bilo začasno sklenjeno, da razvoj na zaprtem trgu ni znatno vplival na industrijo Unije.

5.3.   Sklep o vzročni zvezi

Sklep o vzročni zvezi

| (261) | Dampinški uvoz iz Kitajske je industriji Unije v letih 2019 in 2020 povzročil znatno škodo zaradi obsežnega prodora na trg na škodo industrije Unije. Kar zadeva cene, je naraščajoči tržni delež uvoza stalno nelojalno nižal prodajne cene industrije Unije in ustvarjal precejšen pritisk na cene ter preprečeval zvišanja tržnih cen, ki bi bila potrebna, da bi lahko industrija Unije dosegla razumne ravni dobička. |
| --- | --- |

(261)

Dampinški uvoz iz Kitajske je industriji Unije v letih 2019 in 2020 povzročil znatno škodo zaradi obsežnega prodora na trg na škodo industrije Unije. Kar zadeva cene, je naraščajoči tržni delež uvoza stalno nelojalno nižal prodajne cene industrije Unije in ustvarjal precejšen pritisk na cene ter preprečeval zvišanja tržnih cen, ki bi bila potrebna, da bi lahko industrija Unije dosegla razumne ravni dobička.

| (262) | Na industrijo Unije so vplivali tudi drugi dejavniki. Najpomembnejši od teh dejavnikov je bilo zmanjšanje potrošnje zaradi manjšega povpraševanja jeklarske industrije. Vendar je treba upoštevati, da je industrija Unije utrpela zmanjšanja proizvodnje, obsega prodaje, tržnega deleža in dobičkonosnosti, ki so bila veliko večja kot zmanjšanje potrošnje (50 %), in da se je ob takem zmanjšanju potrošnje tržni delež LRK povečal za 57 %, tj. z 38,7 % na 60,8 %, zato je bilo ugotovljeno, da je bilo zmanjšanje potrošnje le dodatni dejavnik. Glavni vzrok za škodo je bil uvoz iz Kitajske, ki je znatno prodiral na trg Unije z nizkimi cenami v celotnem obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(262)

Na industrijo Unije so vplivali tudi drugi dejavniki. Najpomembnejši od teh dejavnikov je bilo zmanjšanje potrošnje zaradi manjšega povpraševanja jeklarske industrije. Vendar je treba upoštevati, da je industrija Unije utrpela zmanjšanja proizvodnje, obsega prodaje, tržnega deleža in dobičkonosnosti, ki so bila veliko večja kot zmanjšanje potrošnje (50 %), in da se je ob takem zmanjšanju potrošnje tržni delež LRK povečal za 57 %, tj. z 38,7 % na 60,8 %, zato je bilo ugotovljeno, da je bilo zmanjšanje potrošnje le dodatni dejavnik. Glavni vzrok za škodo je bil uvoz iz Kitajske, ki je znatno prodiral na trg Unije z nizkimi cenami v celotnem obravnavanem obdobju.

| (263) | Poleg tega sta na položaj industrije Unije vplivala uvoz iz Brazilije in izvoz industrije Unije. Vendar so imeli ti dejavniki zelo omejen vpliv na industrijo, ker so bile cene uvoza iz Brazilije podobne kot pri uvozu iz Kitajske, količine pa so bile veliko manjše. Obsežen uvoz iz Kitajske po cenah, ki so veliko nižje od cen industrije Unije, je glavni razlog, da je industrija Unije izgubila prodajo in ni mogla dvigniti cen v skladu s stroški proizvodnje, zaradi česar je utrpela velike izgube. |
| --- | --- |

(263)

Poleg tega sta na položaj industrije Unije vplivala uvoz iz Brazilije in izvoz industrije Unije. Vendar so imeli ti dejavniki zelo omejen vpliv na industrijo, ker so bile cene uvoza iz Brazilije podobne kot pri uvozu iz Kitajske, količine pa so bile veliko manjše. Obsežen uvoz iz Kitajske po cenah, ki so veliko nižje od cen industrije Unije, je glavni razlog, da je industrija Unije izgubila prodajo in ni mogla dvigniti cen v skladu s stroški proizvodnje, zaradi česar je utrpela velike izgube.

| (264) | Komisija je torej učinke vseh znanih dejavnikov na položaj industrije Unije ločila od škodljivih učinkov dampinškega uvoza. |
| --- | --- |

(264)

Komisija je torej učinke vseh znanih dejavnikov na položaj industrije Unije ločila od škodljivih učinkov dampinškega uvoza.

| (265) | Na podlagi navedenega je Komisija v tej fazi sklenila, da je dampinški uvoz iz zadevne države znatno škodoval industriji Unije in da drugi dejavniki, obravnavani posamično ali skupaj, niso zmanjšali vzročne zveze med dampinškim uvozom in znatno škodo. Škoda je jasno razvidna iz razvoja proizvodnje, izkoriščenosti zmogljivosti, obsega prodaje na trgu Unije, tržnega deleža, zaposlovanja, produktivnosti, stroškov proizvodnje, dobičkonosnosti in donosnosti naložb. |
| --- | --- |

(265)

Na podlagi navedenega je Komisija v tej fazi sklenila, da je dampinški uvoz iz zadevne države znatno škodoval industriji Unije in da drugi dejavniki, obravnavani posamično ali skupaj, niso zmanjšali vzročne zveze med dampinškim uvozom in znatno škodo. Škoda je jasno razvidna iz razvoja proizvodnje, izkoriščenosti zmogljivosti, obsega prodaje na trgu Unije, tržnega deleža, zaposlovanja, produktivnosti, stroškov proizvodnje, dobičkonosnosti in donosnosti naložb.

6.   RAVEN UKREPOV

RAVEN UKREPOV

| (266) | V tej zadevi je pritožnik trdil, da obstaja izkrivljanje na trgu surovin v smislu člena 7(2a) osnovne uredbe. Komisija je torej, da bi ocenila ustrezno stopnjo ukrepov, najprej določila znesek dajatve, ki je potreben za odpravo škode, povzročene industriji Unije, če ni izkrivljanj iz člena 7(2a) osnovne uredbe. Nato je proučila, ali bi bila stopnja dampinga sodelujočih proizvajalcev izvoznikov višja kot njihova stopnja nelojalnega nižanja ciljnih cen (glej uvodne izjave 275 do 281 spodaj). |
| --- | --- |

(266)

V tej zadevi je pritožnik trdil, da obstaja izkrivljanje na trgu surovin v smislu člena 7(2a) osnovne uredbe. Komisija je torej, da bi ocenila ustrezno stopnjo ukrepov, najprej določila znesek dajatve, ki je potreben za odpravo škode, povzročene industriji Unije, če ni izkrivljanj iz člena 7(2a) osnovne uredbe. Nato je proučila, ali bi bila stopnja dampinga sodelujočih proizvajalcev izvoznikov višja kot njihova stopnja nelojalnega nižanja ciljnih cen (glej uvodne izjave 275 do 281 spodaj).

6.1.   Stopnja nelojalnega nižanja ciljnih cen

Stopnja nelojalnega nižanja ciljnih cen

| (267) | Škoda bi bila odpravljena, če bi industrija Unije lahko dosegla ciljni dobiček s prodajo po ciljni ceni v smislu člena 7(2c) in 7(2d) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(267)

Škoda bi bila odpravljena, če bi industrija Unije lahko dosegla ciljni dobiček s prodajo po ciljni ceni v smislu člena 7(2c) in 7(2d) osnovne uredbe.

| (268) | Komisija je v skladu s členom 7(2c) osnovne uredbe pri določitvi ciljnega dobička upoštevala naslednje dejavnike: raven dobičkonosnosti pred povečanjem uvoza iz države v preiskavi, raven dobičkonosnosti, ki je potrebna za kritje celotnih stroškov in naložb, raziskav in razvoja ter inovacij, ter raven dobičkonosnosti, ki se pričakuje v običajnih konkurenčnih pogojih. Taka stopnja dobička ne sme biti nižja od 6 %. |
| --- | --- |

(268)

Komisija je v skladu s členom 7(2c) osnovne uredbe pri določitvi ciljnega dobička upoštevala naslednje dejavnike: raven dobičkonosnosti pred povečanjem uvoza iz države v preiskavi, raven dobičkonosnosti, ki je potrebna za kritje celotnih stroškov in naložb, raziskav in razvoja ter inovacij, ter raven dobičkonosnosti, ki se pričakuje v običajnih konkurenčnih pogojih. Taka stopnja dobička ne sme biti nižja od 6 %.

| (269) | Komisija je kot prvi korak določila osnovni dobiček, ki pokriva celotne stroške v običajnih konkurenčnih pogojih. V letih 2017 in 2018, preden je industrija Unije utrpela znatno škodo, je bilo tehtano povprečje stopnje dobičkonosnosti industrije Unije med 9,7 % in 12,5 % prihodka od prodaje, kot je prikazano v preglednici 11. Taka stopnja dobička se je v tej preiskavi štela za osnovni dobiček, ki pokriva celotne stroške v običajnih konkurenčnih pogojih. |
| --- | --- |

(269)

Komisija je kot prvi korak določila osnovni dobiček, ki pokriva celotne stroške v običajnih konkurenčnih pogojih. V letih 2017 in 2018, preden je industrija Unije utrpela znatno škodo, je bilo tehtano povprečje stopnje dobičkonosnosti industrije Unije med 9,7 % in 12,5 % prihodka od prodaje, kot je prikazano v preglednici 11. Taka stopnja dobička se je v tej preiskavi štela za osnovni dobiček, ki pokriva celotne stroške v običajnih konkurenčnih pogojih.

| (270) | Ker eden od proizvajalcev Unije v obdobju preiskave ni proizvajal znatnih količin kalcijevega silicida, se njegovi stroški niso šteli za zanesljive in primerne za določitev ciljne cene. Ker je bila prodaja tega proizvajalca večinoma izvedena iz zalog, proizvedenih leta 2019, se je štelo, da so za to preiskavo primerni stroški proizvodnje v navedenem letu. |
| --- | --- |

(270)

Ker eden od proizvajalcev Unije v obdobju preiskave ni proizvajal znatnih količin kalcijevega silicida, se njegovi stroški niso šteli za zanesljive in primerne za določitev ciljne cene. Ker je bila prodaja tega proizvajalca večinoma izvedena iz zalog, proizvedenih leta 2019, se je štelo, da so za to preiskavo primerni stroški proizvodnje v navedenem letu.

| (271) | Na podlagi tega je neškodljiva cena med 1 650 in 1 750 EUR/tono, ki izhaja iz uporabe zgoraj navedene stopnje dobička v višini med 9,7 % in 12,5 % za tehtano povprečje stroškov proizvodnje proizvajalcev Unije. |
| --- | --- |

(271)

Na podlagi tega je neškodljiva cena med 1 650 in 1 750 EUR/tono, ki izhaja iz uporabe zgoraj navedene stopnje dobička v višini med 9,7 % in 12,5 % za tehtano povprečje stroškov proizvodnje proizvajalcev Unije.

| (272) | Komisija je v skladu s členom 7(2d) osnovne uredbe v zadnjem koraku ocenila prihodnje stroške, ki izhajajo iz večstranskih okoljskih sporazumov in njihovih protokolov, katerih pogodbenica je Unija, ter iz konvencij MOD iz Priloge Ia in ki jih bo imela industrija Unije v obdobju izvajanja ukrepa na podlagi člena 11(2). Komisija je na podlagi dokazov, razpoložljivih v začasni fazi, ugotovila, da se v zvezi s tem za industrijo Unije ne uporabljajo dodatni stroški. |
| --- | --- |

(272)

Komisija je v skladu s členom 7(2d) osnovne uredbe v zadnjem koraku ocenila prihodnje stroške, ki izhajajo iz večstranskih okoljskih sporazumov in njihovih protokolov, katerih pogodbenica je Unija, ter iz konvencij MOD iz Priloge Ia in ki jih bo imela industrija Unije v obdobju izvajanja ukrepa na podlagi člena 11(2). Komisija je na podlagi dokazov, razpoložljivih v začasni fazi, ugotovila, da se v zvezi s tem za industrijo Unije ne uporabljajo dodatni stroški.

| (273) | Nato je na podlagi primerjave tehtanega povprečja uvozne cene sodelujočih proizvajalcev izvoznikov iz zadevne države, kot je bilo ugotovljeno za izračune nelojalnega nižanja prodajnih cen, in tehtanega povprečja neškodljive cene podobnega izdelka, ki so ga proizvajalci Unije v obdobju preiskave prodajali na trgu Unije, določila stopnjo nelojalnega nižanja ciljnih cen. Morebitna razlika, ki je izhajala iz te primerjave, je bila izražena kot delež tehtanega povprečja uvozne vrednosti CIF. |
| --- | --- |

(273)

Nato je na podlagi primerjave tehtanega povprečja uvozne cene sodelujočih proizvajalcev izvoznikov iz zadevne države, kot je bilo ugotovljeno za izračune nelojalnega nižanja prodajnih cen, in tehtanega povprečja neškodljive cene podobnega izdelka, ki so ga proizvajalci Unije v obdobju preiskave prodajali na trgu Unije, določila stopnjo nelojalnega nižanja ciljnih cen. Morebitna razlika, ki je izhajala iz te primerjave, je bila izražena kot delež tehtanega povprečja uvozne vrednosti CIF.

| (274) | Stopnja odprave škode za „druge sodelujoče družbe“ in za „vse druge družbe“ je opredeljena enako kot stopnja dampinga za te družbe (glej uvodno izjavo 168).







  Družba | Stopnja dampinga (v %) | Stopnja nelojalnega nižanja ciljnih cen (v %) |
| --- | --- | --- | --- |
| Ningxia Ketong New Material Technology Co. Ltd. | 73,4 | 31,5 |
| Ningxia Shun Tai Smelting Co., Ltd. | 132,8 | 43,3 |
| Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co. Ltd. | 85,9 | 32,8 |
| Vse druge družbe | 142,3 | 50,6 |

(274)

Stopnja odprave škode za „druge sodelujoče družbe“ in za „vse druge družbe“ je opredeljena enako kot stopnja dampinga za te družbe (glej uvodno izjavo 168).

Družba

Stopnja dampinga (v %)

Stopnja nelojalnega nižanja ciljnih cen (v %)

Ningxia Ketong New Material Technology Co. Ltd.

73,4

31,5

Ningxia Shun Tai Smelting Co., Ltd.

132,8

43,3

Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co. Ltd.

85,9

32,8

Vse druge družbe

142,3

50,6

| (275) | Ker je bila tako izračunana stopnja nelojalnega nižanja ciljnih cen nižja od stopnje dampinga, je Komisija opravila pregled v skladu s členom 7(2a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(275)

Ker je bila tako izračunana stopnja nelojalnega nižanja ciljnih cen nižja od stopnje dampinga, je Komisija opravila pregled v skladu s členom 7(2a) osnovne uredbe.

6.2.   Proučitev stopnje, ki bi bila ustrezna za odpravo škode, povzročene industriji Unije

Proučitev stopnje, ki bi bila ustrezna za odpravo škode, povzročene industriji Unije

6.2.1.   Izkrivljanja na trgu surovin

Izkrivljanja na trgu surovin

| (276) | Pritožnik je v pritožbi predložil zadostne dokaze, da v zvezi z zadevnim izdelkom v LRK obstajajo izkrivljanja na trgu surovin v smislu člena 7(2a) osnovne uredbe. V skladu z dokazi iz pritožbe se za električno energijo, ki predstavlja 20 % stroškov proizvodnje zadevnega izdelka, v LRK uporablja sistem z dvojnimi cenami. Kot je bilo napovedano v obvestilu o začetku, je zato v skladu s členom 7(2a) osnovne uredbe preiskava Komisije zajemala proučitev domnevnih izkrivljanj in morebitnih drugih izkrivljanj v LRK iz člena 7(2a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(276)

Pritožnik je v pritožbi predložil zadostne dokaze, da v zvezi z zadevnim izdelkom v LRK obstajajo izkrivljanja na trgu surovin v smislu člena 7(2a) osnovne uredbe. V skladu z dokazi iz pritožbe se za električno energijo, ki predstavlja 20 % stroškov proizvodnje zadevnega izdelka, v LRK uporablja sistem z dvojnimi cenami. Kot je bilo napovedano v obvestilu o začetku, je zato v skladu s členom 7(2a) osnovne uredbe preiskava Komisije zajemala proučitev domnevnih izkrivljanj in morebitnih drugih izkrivljanj v LRK iz člena 7(2a) osnovne uredbe.

| (277) | Komisija je najprej za vsakega od sodelujočih proizvajalcev izvoznikov opredelila glavne surovine, vključno z energijo, uporabljene pri proizvodnji zadevnega izdelka. Kot glavne surovine so se upoštevale tiste surovine, ki predvidoma predstavljajo vsaj 17 % stroškov proizvodnje zadevnega izdelka. Komisija je ugotovila, da je električna energija edina surovina, ki predstavlja več kot 17 % stroškov proizvodnje zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(277)

Komisija je najprej za vsakega od sodelujočih proizvajalcev izvoznikov opredelila glavne surovine, vključno z energijo, uporabljene pri proizvodnji zadevnega izdelka. Kot glavne surovine so se upoštevale tiste surovine, ki predvidoma predstavljajo vsaj 17 % stroškov proizvodnje zadevnega izdelka. Komisija je ugotovila, da je električna energija edina surovina, ki predstavlja več kot 17 % stroškov proizvodnje zadevnega izdelka.

| (278) | Komisija je nato proučila, ali je električna energija izkrivljena zaradi sistema z dvojnimi cenami ali drugega ukrepa iz člena 7(2a) osnovne uredbe. V ta namen je uporabila informacije iz pritožbe in informacije, ki so jih zagotovili sodelujoči proizvajalci izvozniki. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 21, je Komisija kitajski vladi poslala vprašalnik v zvezi s tem. Kitajska vlada vprašalnika ni izpolnila. Komisija je nato kitajsko vlado z dopisom z 31. marca 2021 obvestila, da bo morda morala v skladu s členom 18 osnovne uredbe uporabiti dejstva, ki so na voljo v zvezi s tem. Kitajska vlada tudi na ta dopis ni odgovorila. |
| --- | --- |

(278)

Komisija je nato proučila, ali je električna energija izkrivljena zaradi sistema z dvojnimi cenami ali drugega ukrepa iz člena 7(2a) osnovne uredbe. V ta namen je uporabila informacije iz pritožbe in informacije, ki so jih zagotovili sodelujoči proizvajalci izvozniki. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 21, je Komisija kitajski vladi poslala vprašalnik v zvezi s tem. Kitajska vlada vprašalnika ni izpolnila. Komisija je nato kitajsko vlado z dopisom z 31. marca 2021 obvestila, da bo morda morala v skladu s členom 18 osnovne uredbe uporabiti dejstva, ki so na voljo v zvezi s tem. Kitajska vlada tudi na ta dopis ni odgovorila.

| (279) | Pritožnik je v pritožbi trdil, da je cena električne energije v severnih provincah LRK izkrivljena zaradi sistema z dvojnimi cenami. Pritožba je v podporo trditvi vsebovala primerjavo cen električne energije v severnih provincah LRK, v katerih se nahajajo glavni izvozniki kalcijevega silicida, in izvozne cene električne energije, ki se izvaža iz teh provinc, ta primerjava pa je pokazala, da je slednja cena dosledno znatno višja. |
| --- | --- |

(279)

Pritožnik je v pritožbi trdil, da je cena električne energije v severnih provincah LRK izkrivljena zaradi sistema z dvojnimi cenami. Pritožba je v podporo trditvi vsebovala primerjavo cen električne energije v severnih provincah LRK, v katerih se nahajajo glavni izvozniki kalcijevega silicida, in izvozne cene električne energije, ki se izvaža iz teh provinc, ta primerjava pa je pokazala, da je slednja cena dosledno znatno višja.

| (280) | V preiskavi za LRK ni bilo najdenih dokazov o sistemu z dvojnimi cenami ali drugem ukrepu iz člena 7(2a) osnovne uredbe. Poleg tega se nobeden od sodelujočih proizvajalcev izvoznikov ne nahaja v severnih regijah, opredeljenih v pritožbi. Dva od sodelujočih proizvajalcev izvoznikov sta navedla, da kupujeta električno energijo po tržni ceni v svoji provinci; eden od njiju je predložil dokaze, da so v njegovi regiji cene električne energije veliko višje kot v regijah, opredeljenih v pritožbi. |
| --- | --- |

(280)

V preiskavi za LRK ni bilo najdenih dokazov o sistemu z dvojnimi cenami ali drugem ukrepu iz člena 7(2a) osnovne uredbe. Poleg tega se nobeden od sodelujočih proizvajalcev izvoznikov ne nahaja v severnih regijah, opredeljenih v pritožbi. Dva od sodelujočih proizvajalcev izvoznikov sta navedla, da kupujeta električno energijo po tržni ceni v svoji provinci; eden od njiju je predložil dokaze, da so v njegovi regiji cene električne energije veliko višje kot v regijah, opredeljenih v pritožbi.

| (281) | Komisija je zato začasno sklenila, da na podlagi dokazov v spisu v tej fazi preiskave in glede na posebne okoliščine te zadeve električna energija ni podvržena izkrivljanju v smislu člena 7(2a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(281)

Komisija je zato začasno sklenila, da na podlagi dokazov v spisu v tej fazi preiskave in glede na posebne okoliščine te zadeve električna energija ni podvržena izkrivljanju v smislu člena 7(2a) osnovne uredbe.

6.3.   Sklep o stopnji ukrepov

Sklep o stopnji ukrepov

| (282) | Na podlagi zgornje ocene bi bilo treba začasne protidampinške dajatve v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe določiti, kot je navedeno spodaj:






  Družba | Začasna protidampinška dajatev |
| --- | --- | --- |
| Ningxia Ketong New Material Technology Co. Ltd. | 31,5  % |
| Ningxia Shun Tai Smelting Co., Ltd. | 43,3  % |
| Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co. Ltd. | 32,8  % |
| Vse druge družbe | 50,6  % |

(282)

Na podlagi zgornje ocene bi bilo treba začasne protidampinške dajatve v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe določiti, kot je navedeno spodaj:

Družba

Začasna protidampinška dajatev

Ningxia Ketong New Material Technology Co. Ltd.

31,5  %

Ningxia Shun Tai Smelting Co., Ltd.

43,3  %

Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co. Ltd.

32,8  %

Vse druge družbe

50,6  %

7.   INTERES UNIJE

INTERES UNIJE

| (283) | Ker se je Komisija odločila uporabiti člen 7(2) osnovne uredbe, je v skladu s členom 21 osnovne uredbe proučila, ali bi lahko kljub ugotovitvi škodljivega dampinga jasno sklenila, da sprejetje ukrepov v tem primeru ni v interesu Unije. Določitev interesa Unije je temeljila na oceni vseh različnih zadevnih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov, kot so proizvajalci polnjenih žic in jeklarska industrija. |
| --- | --- |

(283)

Ker se je Komisija odločila uporabiti člen 7(2) osnovne uredbe, je v skladu s členom 21 osnovne uredbe proučila, ali bi lahko kljub ugotovitvi škodljivega dampinga jasno sklenila, da sprejetje ukrepov v tem primeru ni v interesu Unije. Določitev interesa Unije je temeljila na oceni vseh različnih zadevnih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov, kot so proizvajalci polnjenih žic in jeklarska industrija.

7.1.   Interes industrije Unije

Interes industrije Unije

| (284) | V tej preiskavi industrija Unije predstavlja 100 % proizvodnje Unije. Kombinacija dejavnikov, vključno z vse večjim prodiranjem uvoza iz Kitajske po nizkih cenah, je leta 2019 privedla do težkih razmer na trgu, te razmere pa so se leta 2020 zaradi nadaljnjega prodiranja uvoza in zmanjšanja potrošnje, ki je bilo delno posledica pandemije COVID-19, še poslabšale. Industrija Unije je utrpela znatna zmanjšanja proizvodnje, obsega prodaje, zaposlenosti in dobičkonosnosti. |
| --- | --- |

(284)

V tej preiskavi industrija Unije predstavlja 100 % proizvodnje Unije. Kombinacija dejavnikov, vključno z vse večjim prodiranjem uvoza iz Kitajske po nizkih cenah, je leta 2019 privedla do težkih razmer na trgu, te razmere pa so se leta 2020 zaradi nadaljnjega prodiranja uvoza in zmanjšanja potrošnje, ki je bilo delno posledica pandemije COVID-19, še poslabšale. Industrija Unije je utrpela znatna zmanjšanja proizvodnje, obsega prodaje, zaposlenosti in dobičkonosnosti.

| (285) | Družba Ferropem, največji proizvajalec Unije, je bila prisiljena uvesti načrt prestrukturiranja, ki je vključeval morebitno zaprtje glavnega obrata za proizvodnjo kalcijevega silicida v kraju Chateau Feuillet. Uvedba ukrepov za uvoz iz Kitajske bi družbi Ferropem omogočila, da ponovno zažene proizvodnjo kalcijevega silicida v drugem obratu v Uniji. Zaposlenost v obratu Chateau Feuillet je bila okoli 250 EPDČ, od česar se je v celotnem obravnavanem obdobju znaten delež nanašal na kalcijev silicid. |
| --- | --- |

(285)

Družba Ferropem, največji proizvajalec Unije, je bila prisiljena uvesti načrt prestrukturiranja, ki je vključeval morebitno zaprtje glavnega obrata za proizvodnjo kalcijevega silicida v kraju Chateau Feuillet. Uvedba ukrepov za uvoz iz Kitajske bi družbi Ferropem omogočila, da ponovno zažene proizvodnjo kalcijevega silicida v drugem obratu v Uniji. Zaposlenost v obratu Chateau Feuillet je bila okoli 250 EPDČ, od česar se je v celotnem obravnavanem obdobju znaten delež nanašal na kalcijev silicid.

| (286) | Z ukrepi bi se izboljšale tržne razmere za oba proizvajalca Unije, saj bi jima ti pomagali povrniti izgubljeni tržni delež, pritisk na cene pa bi se zmanjšal, če bi bile cene uvoza iz Kitajske višje zaradi protidampinških dajatev. Ukrepi bi družbi Ferropem tudi olajšali izvajanje načrta prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(286)

Z ukrepi bi se izboljšale tržne razmere za oba proizvajalca Unije, saj bi jima ti pomagali povrniti izgubljeni tržni delež, pritisk na cene pa bi se zmanjšal, če bi bile cene uvoza iz Kitajske višje zaradi protidampinških dajatev. Ukrepi bi družbi Ferropem tudi olajšali izvajanje načrta prestrukturiranja.

| (287) | Neuvedba ukrepov bi ogrozila industrijo Unije, ker bi morebitno nadaljevanje nevzdržnih razmer na trgu iz let 2019 in 2020 ogrozilo prihodnjo proizvodnjo kalcijevega silicida v Uniji. |
| --- | --- |

(287)

Neuvedba ukrepov bi ogrozila industrijo Unije, ker bi morebitno nadaljevanje nevzdržnih razmer na trgu iz let 2019 in 2020 ogrozilo prihodnjo proizvodnjo kalcijevega silicida v Uniji.

| (288) | Poleg tega bi bila ogrožena dobičkonosnost in celo obstoj proizvodnje drugih železovih zlitin, če se za take izdelke uporabljajo iste zmogljivosti kot za kalcijev silicid. Razlog za to je, da so obrati za proizvodnjo železovih zlitin odvisni od delitve fiksnih stroškov za znižanje stroškov proizvodnje na enoto, da bi bili obrati dobičkonosni. |
| --- | --- |

(288)

Poleg tega bi bila ogrožena dobičkonosnost in celo obstoj proizvodnje drugih železovih zlitin, če se za take izdelke uporabljajo iste zmogljivosti kot za kalcijev silicid. Razlog za to je, da so obrati za proizvodnjo železovih zlitin odvisni od delitve fiksnih stroškov za znižanje stroškov proizvodnje na enoto, da bi bili obrati dobičkonosni.

| (289) | Očitno je, da bi bila uvedba ukrepov v interesu industrije kalcijevega silicida in širšega sektorja železovih zlitin. |
| --- | --- |

(289)

Očitno je, da bi bila uvedba ukrepov v interesu industrije kalcijevega silicida in širšega sektorja železovih zlitin.

7.2.   Interes nepovezanih uvoznikov in proizvajalcev polnjenih žic

Interes nepovezanih uvoznikov in proizvajalcev polnjenih žic

| (290) | Preiskava je pokazala, da je bilo blago iz vseh držav v veliki večini uvoženo v obliki prahu ali koščkov in da je bilo običajno v Uniji predelano v izdelke polnjene žice, nato pa prodano največjemu končnemu uporabniku, in sicer jeklarski industriji. Zato se tu upošteva interes proizvajalcev polnjenih žic in uvoznikov. |
| --- | --- |

(290)

Preiskava je pokazala, da je bilo blago iz vseh držav v veliki večini uvoženo v obliki prahu ali koščkov in da je bilo običajno v Uniji predelano v izdelke polnjene žice, nato pa prodano največjemu končnemu uporabniku, in sicer jeklarski industriji. Zato se tu upošteva interes proizvajalcev polnjenih žic in uvoznikov.

| (291) | Kot je bilo navedeno zgoraj, sta dva uvoznika po odločitvi, da se vzorčenje ne bo uporabilo, predložila izpolnjena vprašalnika. To sta bila Affival SAS iz Francije in Coftech G.m.b.H. iz Nemčije. Sodeloval je še en proizvajalec polnjenih žic, Filo d.o.o. iz Slovenije, ki je predložil vprašalnik za uporabnike, saj sam ni neposredno uvažal. |
| --- | --- |

(291)

Kot je bilo navedeno zgoraj, sta dva uvoznika po odločitvi, da se vzorčenje ne bo uporabilo, predložila izpolnjena vprašalnika. To sta bila Affival SAS iz Francije in Coftech G.m.b.H. iz Nemčije. Sodeloval je še en proizvajalec polnjenih žic, Filo d.o.o. iz Slovenije, ki je predložil vprašalnik za uporabnike, saj sam ni neposredno uvažal.

| (292) | Preiskava je pokazala, da proizvajalci polnjenih žic proizvajajo tudi druge izdelke v obliki polnjenih žic. Pri zgoraj navedenih sodelujočih proizvajalcih so bili prihodki od prodaje izdelkov, ki vsebujejo kalcijev silicid, v primerjavi s celotnimi prihodki od prodaje različni, in sicer od manj kot 10 % do skoraj 50 %. |
| --- | --- |

(292)

Preiskava je pokazala, da proizvajalci polnjenih žic proizvajajo tudi druge izdelke v obliki polnjenih žic. Pri zgoraj navedenih sodelujočih proizvajalcih so bili prihodki od prodaje izdelkov, ki vsebujejo kalcijev silicid, v primerjavi s celotnimi prihodki od prodaje različni, in sicer od manj kot 10 % do skoraj 50 %.

| (293) | Proizvajalci polnjenih žic kalcijev silicid pridobivajo iz zadevne države, drugih tretjih držav in od industrije Unije. Njihov glavni pomislek je bil, da bi ukrepi za uvoz iz Kitajske ovirali trg kalcijevega silicida v Uniji in omejili uvoz iz enega od njihovih glavnih virov dobave. |
| --- | --- |

(293)

Proizvajalci polnjenih žic kalcijev silicid pridobivajo iz zadevne države, drugih tretjih držav in od industrije Unije. Njihov glavni pomislek je bil, da bi ukrepi za uvoz iz Kitajske ovirali trg kalcijevega silicida v Uniji in omejili uvoz iz enega od njihovih glavnih virov dobave.

| (294) | Vendar je treba opozoriti, da so po svetu tudi drugi viri dobave, pri čemer sta bila v obravnavanem obdobju glavna Brazilija in Argentina, in da so ukrepi namenjeni ponovni vzpostavitvi poštene konkurence na trgu Unije v korist vseh akterjev na tem trgu. Če se ukrepi ne uvedejo, bi lahko to ogrozilo dobavo kalcijevega silicida od dveh proizvajalcev Unije, kar bi škodilo vsem udeležencem v dobavni verigi kalcijevega silicida. |
| --- | --- |

(294)

Vendar je treba opozoriti, da so po svetu tudi drugi viri dobave, pri čemer sta bila v obravnavanem obdobju glavna Brazilija in Argentina, in da so ukrepi namenjeni ponovni vzpostavitvi poštene konkurence na trgu Unije v korist vseh akterjev na tem trgu. Če se ukrepi ne uvedejo, bi lahko to ogrozilo dobavo kalcijevega silicida od dveh proizvajalcev Unije, kar bi škodilo vsem udeležencem v dobavni verigi kalcijevega silicida.

7.3.   Interes končnih uporabnikov

Interes končnih uporabnikov

| (295) | Informacije v pritožbi kažejo, da je glavni uporabnik jeklarska industrija. Kalcijev silicid pa se uporablja tudi v livarnah in kemijski industriji. |
| --- | --- |

(295)

Informacije v pritožbi kažejo, da je glavni uporabnik jeklarska industrija. Kalcijev silicid pa se uporablja tudi v livarnah in kemijski industriji.

| (296) | Vprašalnik je izpolnil samo en proizvajalec jekla, in sicer družba AFV Acciaierie Beltrame S.p.A. Poleg tega sta pripombe v zvezi s preiskavo predložila združenje Eurofer in nemško jeklarsko združenje. |
| --- | --- |

(296)

Vprašalnik je izpolnil samo en proizvajalec jekla, in sicer družba AFV Acciaierie Beltrame S.p.A. Poleg tega sta pripombe v zvezi s preiskavo predložila združenje Eurofer in nemško jeklarsko združenje.

| (297) | Združenje Eurofer in nemško jeklarsko združenje sta trdila, da uvedba protidampinških dajatev ni v interesu Unije in da uvedba protidampinških ukrepov ni gospodarsko upravičena. Glavni pomislek se je nanašal na razpoložljivost dobave za jeklarski sektor. Trdila sta, da industrija Unije ni nikoli zadostila več kot 42 % očitne potrošnje Unije. |
| --- | --- |

(297)

Združenje Eurofer in nemško jeklarsko združenje sta trdila, da uvedba protidampinških dajatev ni v interesu Unije in da uvedba protidampinških ukrepov ni gospodarsko upravičena. Glavni pomislek se je nanašal na razpoložljivost dobave za jeklarski sektor. Trdila sta, da industrija Unije ni nikoli zadostila več kot 42 % očitne potrošnje Unije.

| (298) | Poleg tega sta trdila, da podatki o zmogljivosti, ki jih je objavil eden od proizvajalcev Unije, kažejo le na omejeno neizkoriščeno zmogljivost. Zato naj bi bilo zelo vprašljivo, ali bi bila industrija Unije zmožna dobavljati uporabnikom, če bi bile na uvoz iz Kitajske uvedene protidampinške dajatve. |
| --- | --- |

(298)

Poleg tega sta trdila, da podatki o zmogljivosti, ki jih je objavil eden od proizvajalcev Unije, kažejo le na omejeno neizkoriščeno zmogljivost. Zato naj bi bilo zelo vprašljivo, ali bi bila industrija Unije zmožna dobavljati uporabnikom, če bi bile na uvoz iz Kitajske uvedene protidampinške dajatve.

| (299) | Poleg tega sta trdila, da ni alternativnega vira, ki bi lahko nadomestil količine iz Kitajske, in da se v Uniji na uvoz iz Kitajske že pobirajo dajatve v obliki carinskih dajatev. |
| --- | --- |

(299)

Poleg tega sta trdila, da ni alternativnega vira, ki bi lahko nadomestil količine iz Kitajske, in da se v Uniji na uvoz iz Kitajske že pobirajo dajatve v obliki carinskih dajatev.

| (300) | Industrija Unije je v zvezi s tem trdila, da ni dvoma, da je treba omogočiti različne vire dobave, če tak uvoz poteka po poštenih cenah. Vendar se za zdaj uvoz iz LRK izvaja po škodljivih cenah, ki ogrožajo proizvodnjo Unije. |
| --- | --- |

(300)

Industrija Unije je v zvezi s tem trdila, da ni dvoma, da je treba omogočiti različne vire dobave, če tak uvoz poteka po poštenih cenah. Vendar se za zdaj uvoz iz LRK izvaja po škodljivih cenah, ki ogrožajo proizvodnjo Unije.

| (301) | Komisija je v zvezi z viri dobave sklenila, da trenutno obstaja več virov dobave, vključno s proizvajalci Unije, ki imajo obsežne neizkoriščene zmogljivosti, ter uvozom iz Kitajske, Brazilije in Argentine. Vendar ni v interesu Unije, da bi še naprej dovoljevala, da dampinški uvoz iz Kitajske ogroža obstoj industrije kalcijevega silicida v Uniji, ki tradicionalno oskrbuje velik delež trga Unije. Brez ukrepov bi za jeklarsko industrijo gotovo nastale težave z dobavo, saj proizvodnja v Uniji morda ne bi bila več mogoča. |
| --- | --- |

(301)

Komisija je v zvezi z viri dobave sklenila, da trenutno obstaja več virov dobave, vključno s proizvajalci Unije, ki imajo obsežne neizkoriščene zmogljivosti, ter uvozom iz Kitajske, Brazilije in Argentine. Vendar ni v interesu Unije, da bi še naprej dovoljevala, da dampinški uvoz iz Kitajske ogroža obstoj industrije kalcijevega silicida v Uniji, ki tradicionalno oskrbuje velik delež trga Unije. Brez ukrepov bi za jeklarsko industrijo gotovo nastale težave z dobavo, saj proizvodnja v Uniji morda ne bi bila več mogoča.

| (302) | Komisija je proučila tudi verjeten finančni vpliv ukrepov na jeklarsko industrijo, če bi bili ti uvedeni. Po mnenju pritožnika ponovna vzpostavitev poštenih tržnih pogojev ne bi pomenila nesorazmernih stroškov za industrijo v spodnjem delu verige. Informacije iz odgovora družbe AFV Acciaierie Beltrame S.p.A. so pokazale, da nakup kalcijevega silicida predstavlja zelo majhen delež njenih stroškov (manj kot 0,5 %). Uvedba ukrepov za jeklarsko industrijo bo torej imela zanemarljiv finančni vpliv na industrijo. |
| --- | --- |

(302)

Komisija je proučila tudi verjeten finančni vpliv ukrepov na jeklarsko industrijo, če bi bili ti uvedeni. Po mnenju pritožnika ponovna vzpostavitev poštenih tržnih pogojev ne bi pomenila nesorazmernih stroškov za industrijo v spodnjem delu verige. Informacije iz odgovora družbe AFV Acciaierie Beltrame S.p.A. so pokazale, da nakup kalcijevega silicida predstavlja zelo majhen delež njenih stroškov (manj kot 0,5 %). Uvedba ukrepov za jeklarsko industrijo bo torej imela zanemarljiv finančni vpliv na industrijo.

7.4.   Sklep o interesu Unije

Sklep o interesu Unije

| (303) | Komisija je na podlagi navedenega sklenila, da v tej fazi preiskave ni utemeljenih razlogov, da bi se štelo, da uvedba ukrepov za uvoz kalcijevega silicida s poreklom iz zadevne države ni v interesu Unije. |
| --- | --- |

(303)

Komisija je na podlagi navedenega sklenila, da v tej fazi preiskave ni utemeljenih razlogov, da bi se štelo, da uvedba ukrepov za uvoz kalcijevega silicida s poreklom iz zadevne države ni v interesu Unije.

8.   ZAČASNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI

ZAČASNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI

| (304) | Glede na predhodne sklepe Komisije o dampingu, škodi, vzročni zvezi in interesu Unije bi bilo treba uvesti začasne ukrepe, da se prepreči nadaljnja škoda za industrijo Unije zaradi dampinškega uvoza. |
| --- | --- |

(304)

Glede na predhodne sklepe Komisije o dampingu, škodi, vzročni zvezi in interesu Unije bi bilo treba uvesti začasne ukrepe, da se prepreči nadaljnja škoda za industrijo Unije zaradi dampinškega uvoza.

| (305) | Za uvoz kalcijevega silicida s poreklom iz zadevne države bi bilo treba uvesti začasne protidampinške ukrepe v skladu s pravilom manjše dajatve iz člena 7(2) osnovne uredbe. Komisija je primerjala stopnje nelojalnega nižanja ciljnih cen in stopnje dampinga, kot je navedeno v uvodni izjavi 275. Višina dajatev je bila določena na nižji od obeh stopenj dampinga in nelojalnega nižanja ciljnih cen. |
| --- | --- |

(305)

Za uvoz kalcijevega silicida s poreklom iz zadevne države bi bilo treba uvesti začasne protidampinške ukrepe v skladu s pravilom manjše dajatve iz člena 7(2) osnovne uredbe. Komisija je primerjala stopnje nelojalnega nižanja ciljnih cen in stopnje dampinga, kot je navedeno v uvodni izjavi 275. Višina dajatev je bila določena na nižji od obeh stopenj dampinga in nelojalnega nižanja ciljnih cen.

| (306) | Na podlagi navedenega bi morale biti začasne stopnje protidampinške dajatve, izražene kot cena CIF meja Unije brez plačane carine, naslednje:







  Država | Družba | Začasna protidampinška dajatev |
| --- | --- | --- | --- |
| LRK | Ningxia Ketong New Material Technology Co. Ltd. | 31,5  % |
| LRK | Ningxia Shun Tai Smelting Co., Ltd. | 43,3  % |
| LRK | Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co. Ltd. | 32,8  % |
| LRK | Vse druge družbe | 50,6  % |

(306)

Na podlagi navedenega bi morale biti začasne stopnje protidampinške dajatve, izražene kot cena CIF meja Unije brez plačane carine, naslednje:

Država

Družba

Začasna protidampinška dajatev

LRK

Ningxia Ketong New Material Technology Co. Ltd.

31,5  %

LRK

Ningxia Shun Tai Smelting Co., Ltd.

43,3  %

LRK

Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co. Ltd.

32,8  %

LRK

Vse druge družbe

50,6  %

| (307) | Stopnje protidampinške dajatve za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato izražajo stanje v zvezi s temi družbami, ugotovljeno v tej preiskavi. Te stopnje dajatev se uporabljajo izključno za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz zadevne države, ki ga proizvedejo poimensko navedeni pravni subjekti. Za uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvaja katera koli druga družba, ki ni posebej navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi z izrecno navedenimi družbami, bi morala veljati stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“. Individualne stopnje protidampinške dajatve se zanje ne bi smele uporabljati. |
| --- | --- |

(307)

Stopnje protidampinške dajatve za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato izražajo stanje v zvezi s temi družbami, ugotovljeno v tej preiskavi. Te stopnje dajatev se uporabljajo izključno za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz zadevne države, ki ga proizvedejo poimensko navedeni pravni subjekti. Za uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvaja katera koli druga družba, ki ni posebej navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi z izrecno navedenimi družbami, bi morala veljati stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“. Individualne stopnje protidampinške dajatve se zanje ne bi smele uporabljati.

| (308) | Da se zagotovi ustrezno izvrševanje protidampinških dajatev, bi bilo treba protidampinško dajatev za vse druge družbe uporabljati ne le za nesodelujoče proizvajalce izvoznike v tej preiskavi, ampak tudi za proizvajalce, ki v obdobju preiskave niso izvažali v Unijo. |
| --- | --- |

(308)

Da se zagotovi ustrezno izvrševanje protidampinških dajatev, bi bilo treba protidampinško dajatev za vse druge družbe uporabljati ne le za nesodelujoče proizvajalce izvoznike v tej preiskavi, ampak tudi za proizvajalce, ki v obdobju preiskave niso izvažali v Unijo.

| (309) | Da bi se zmanjšalo tveganje izogibanja ukrepom zaradi razlike v stopnjah dajatev, so potrebni posebni ukrepi, da se zagotovi uporaba individualnih protidampinških dajatev. Družbe, za katere veljajo individualne protidampinške dajatve, morajo carinskim organom držav članic predložiti veljaven trgovinski račun. Ta račun mora ustrezati zahtevam iz člena 1(3) te uredbe. Za uvoz, za katerega ta račun ni predložen, bi bilo treba uporabiti protidampinško dajatev, ki se uporablja za „vse druge družbe“. |
| --- | --- |

(309)

Da bi se zmanjšalo tveganje izogibanja ukrepom zaradi razlike v stopnjah dajatev, so potrebni posebni ukrepi, da se zagotovi uporaba individualnih protidampinških dajatev. Družbe, za katere veljajo individualne protidampinške dajatve, morajo carinskim organom držav članic predložiti veljaven trgovinski račun. Ta račun mora ustrezati zahtevam iz člena 1(3) te uredbe. Za uvoz, za katerega ta račun ni predložen, bi bilo treba uporabiti protidampinško dajatev, ki se uporablja za „vse druge družbe“.

| (310) | Čeprav je predložitev tega računa potrebna, da lahko carinski organi držav članic uporabijo individualne stopnje protidampinške dajatve za uvoz, pa to ni edini element, ki ga morajo carinski organi upoštevati. Tudi če predloženi račun izpolnjuje vse zahteve iz člena 1(3) te uredbe, morajo carinski organi držav članic izvajati običajne kontrole in lahko kot v vseh drugih primerih zahtevajo dodatne dokumente (odpremne listine itd.) za preverjanje točnosti navedb v deklaraciji in zagotovitev, da je poznejša uporaba nižje stopnje dajatve upravičena v skladu s carinsko zakonodajo. |
| --- | --- |

(310)

Čeprav je predložitev tega računa potrebna, da lahko carinski organi držav članic uporabijo individualne stopnje protidampinške dajatve za uvoz, pa to ni edini element, ki ga morajo carinski organi upoštevati. Tudi če predloženi račun izpolnjuje vse zahteve iz člena 1(3) te uredbe, morajo carinski organi držav članic izvajati običajne kontrole in lahko kot v vseh drugih primerih zahtevajo dodatne dokumente (odpremne listine itd.) za preverjanje točnosti navedb v deklaraciji in zagotovitev, da je poznejša uporaba nižje stopnje dajatve upravičena v skladu s carinsko zakonodajo.

| (311) | Če bi se po uvedbi zadevnih ukrepov obseg izvoza ene od družb, za katere veljajo nižje individualne stopnje dajatev, znatno povečal, bi se tako povečanje obsega lahko obravnavalo kot sprememba v vzorcu trgovanja, nastala zaradi uvedbe ukrepov v smislu člena 13(1) osnovne uredbe. V takih okoliščinah in če so izpolnjeni pogoji, se lahko začne preiskava proti izogibanju. S to preiskavo se lahko med drugim prouči potreba po odpravi individualnih stopenj dajatve in posledični uvedbi dajatve na ravni države. |
| --- | --- |

(311)

Če bi se po uvedbi zadevnih ukrepov obseg izvoza ene od družb, za katere veljajo nižje individualne stopnje dajatev, znatno povečal, bi se tako povečanje obsega lahko obravnavalo kot sprememba v vzorcu trgovanja, nastala zaradi uvedbe ukrepov v smislu člena 13(1) osnovne uredbe. V takih okoliščinah in če so izpolnjeni pogoji, se lahko začne preiskava proti izogibanju. S to preiskavo se lahko med drugim prouči potreba po odpravi individualnih stopenj dajatve in posledični uvedbi dajatve na ravni države.

9.   OBVEŠČANJE V ZAČASNI FAZI

OBVEŠČANJE V ZAČASNI FAZI

| (312) | Komisija je v skladu s členom 19a osnovne uredbe zainteresirane strani obvestila o načrtovani uvedbi začasnih dajatev. Te informacije so bile širši javnosti na voljo tudi na spletišču GD za trgovino. Zainteresirane strani so imele na voljo tri delovne dni za predložitev pripomb glede točnosti izračunov, s katerimi so bile posebej seznanjene. |
| --- | --- |

(312)

Komisija je v skladu s členom 19a osnovne uredbe zainteresirane strani obvestila o načrtovani uvedbi začasnih dajatev. Te informacije so bile širši javnosti na voljo tudi na spletišču GD za trgovino. Zainteresirane strani so imele na voljo tri delovne dni za predložitev pripomb glede točnosti izračunov, s katerimi so bile posebej seznanjene.

| (313) | Ni bilo prejetih pripomb glede točnosti izračunov. |
| --- | --- |

(313)

Ni bilo prejetih pripomb glede točnosti izračunov.

10.   KONČNE DOLOČBE

KONČNE DOLOČBE

| (314) | Komisija bo v interesu dobrega upravljanja zainteresirane strani pozvala, naj ji v določenem roku predložijo pisne pripombe in/ali zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. |
| --- | --- |

(314)

Komisija bo v interesu dobrega upravljanja zainteresirane strani pozvala, naj ji v določenem roku predložijo pisne pripombe in/ali zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih.

| (315) | Ugotovitve v zvezi z uvedbo začasnih dajatev so začasne in bodo morda v sklepni fazi preiskave spremenjene – |
| --- | --- |

(315)

Ugotovitve v zvezi z uvedbo začasnih dajatev so začasne in bodo morda v sklepni fazi preiskave spremenjene –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se začasna protidampinška dajatev na uvoz kalcijevega silicida, ki se trenutno uvršča pod oznaki KN 7202 99 80 in ex 2850 00 60 (oznaki TARIC 7202998030 in 2850006091), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.

2.   Stopnje začasne protidampinške dajatve, ki se uporabljajo za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve za izdelek iz odstavka 1, ki ga proizvajajo spodaj navedene družbe, so:

| Država | Družba | Začasna protidampinška dajatev | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| LRK | Ningxia Ketong New Material Technology Co. Ltd., industrijska cona Hongguozi, okrožje Huinong, mesto Shizuishan, provinca Ningxia | 31,5  % | C721 |
| LRK | Ningxia Shun Tai Smelting Co., Ltd., industrijska cona Zhongwei, mesto Zhongwei, provinca Ningxia | 43,3  % | C722 |
| LRK | Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co. Ltd., ekološka industrijska cona Yangxian, mesto Hanzhong, provinca Shaanxi | 32,8  % | C723 |
| LRK | Vse druge družbe | 50,6  % | C999 |

Država

Družba

Začasna protidampinška dajatev

Dodatna oznaka TARIC

LRK

Ningxia Ketong New Material Technology Co. Ltd., industrijska cona Hongguozi, okrožje Huinong, mesto Shizuishan, provinca Ningxia

31,5  %

C721

LRK

Ningxia Shun Tai Smelting Co., Ltd., industrijska cona Zhongwei, mesto Zhongwei, provinca Ningxia

43,3  %

C722

LRK

Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co. Ltd., ekološka industrijska cona Yangxian, mesto Hanzhong, provinca Shaanxi

32,8  %

C723

LRK

Vse druge družbe

50,6  %

C999

3.   Pogoj za uporabo individualnih stopenj dajatve, določenih za družbe iz odstavka 2, je, da se carinskim organom držav članic predloži veljaven trgovinski račun, ki vsebuje izjavo z datumom in podpisom uradnika subjekta, ki izdaja tak račun, ter njegovim imenom in funkcijo, in sicer: „Podpisani potrjujem, da je (količina) (zadevnega izdelka), prodanega za izvoz v Evropsko unijo, ki ga zajema ta račun, proizvedla družba (ime in naslov družbe) (dodatna oznaka TARIC) v [zadevna država]. Izjavljam, da so informacije na tem računu popolne in točne.“ Če tak račun ni predložen, se uporabi dajatev, ki se uporablja za vse druge družbe.

4.   Pogoj za sprostitev izdelka iz odstavka 1 v prosti promet v Uniji je varščina, ki je enaka znesku začasne dajatve.

5.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavne določbe v zvezi s carinami.

Člen 2

1.   Zainteresirane strani Komisiji predložijo pisne pripombe k tej uredbi v 15 koledarskih dneh od datuma začetka veljavnosti te uredbe.

2.   Zainteresirane strani, ki želijo zahtevati zaslišanje pred Komisijo, to storijo v petih koledarskih dneh od datuma začetka veljavnosti te uredbe.

3.   Zainteresirane strani, ki želijo zahtevati zaslišanje pred pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih, to lahko storijo v petih koledarskih dneh od datuma začetka veljavnosti te uredbe. Pooblaščenec za zaslišanje prouči zahteve, predložene zunaj tega roka, in se lahko odloči, ali jih bo sprejel.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 1 se uporablja šest mesecev.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 14. oktobra 2021

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 176, 30.6.2016, str. 21.

1

(2)  Obvestilo o začetku protidampinškega postopka za uvoz kalcijevega silicida s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL C 58, 18.2.2021, str. 60).

2

(3)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2514

3

(4)  Obvestilo o posledicah, ki jih ima izbruh COVID-19 na protidampinške in protisubvencijske preiskave (UL C 86, 16.3.2020, str. 6).

4

(5)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/909 z dne 30. junija 2020 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz fero-silicija s poreklom iz Rusije in Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036 (UL L 208, 1.7.2020, str. 2).

5

(6)  Prav tam, uvodne izjave 54–60 in 111–115.

6

(7)  Prav tam, uvodne izjave 61–64.

7

(8)  Prav tam, uvodne izjave 66–69. Čeprav se lahko šteje, da pravica ustreznih državnih organov do imenovanja in razrešitve ključnega poslovodnega osebja v podjetjih v državni lasti, kot je določena v kitajski zakonodaji, odraža ustrezne lastniške pravice, so celice KKP v podjetjih v državni lasti in zasebnih podjetjih še en pomemben kanal, prek katerega lahko država vpliva na poslovne odločitve. V skladu s pravom družb LRK je treba v vsaki družbi ustanoviti organizacijo KKP (z vsaj tremi člani KKP, kot je določeno v statutu Komunistične partije Kitajske), družba pa zagotovi potrebne pogoje za dejavnosti organizacije partije. Zdi se, da se v preteklosti ta zahteva ni vedno upoštevala ali strogo izvrševala. Vendar je KKP vsaj od leta 2016 okrepila zahteve po nadzoru nad poslovnimi odločitvami podjetij v državni lasti zaradi političnega načela. Po poročilih naj bi KKP tudi izvajala pritisk na zasebne družbe in zahtevala, naj na prvo mesto postavijo „patriotizem“ in sledijo partijski disciplini. Leta 2017 so poročali o obstoju partijskih celic v 70 % od približno 1,86 milijona družb v zasebni lasti, pri čemer se je vse bolj povečeval pritisk, da morajo imeti organizacije KKP zadnjo besedo pri poslovnih odločitvah v svojih družbah. Ta pravila se na splošno uporabljajo v celotnem kitajskem gospodarstvu, in sicer v vseh sektorjih, vključno s proizvajalci kalcijevega silicida in dobavitelji vložkov zanje.

8

(9)  Prav tam, uvodne izjave 70–80.

9

(10)  Prav tam, uvodne izjave 81–86.

10

(11)  Prav tam, uvodne izjave 87–90.

11

(12)  Prav tam, uvodne izjave 91–110.

12

(13)  Glej spletišče družbe: http://www.sxshyh.com/html/guanyuwomen/ (obiskano 3. avgusta 2021). „Obvladuje jo Shaanxi Nonferrous Metallurgical Mining, odvisna družba velikega podjetja v državni lasti Shaanxi Nonferrous Group. Družba ima svoje tehnološko središče, ki je priznano na ravni province; je celovito podjetje za taljenje, predelavo, raziskave in razvoj ter izvoz neželeznih kovin in železovih zlitin. To je nacionalno ‚visokotehnološko podjetje‘, ‚podjetje za predstavitev tehnoloških inovacij‘ na ravni province Shaanxi, ‚podjetje referenčne kakovosti‘ na ravni province Shaanxi ter direktor kitajskega združenja za industrijo železovih zlitin in direktor inštituta za kovine province Shaanxi“.

13

(14)  Glej zlasti naslednji odlomek: „Družba Shaanxi Shenghua Metallurgical & Chemical Co., Ltd., je bila ustanovljena novembra 2007. Po preoblikovanju sredstev leta 2013 je postala odvisna družba družbe Shaanxi Nonferrous Metals. Pod trdnim vodstvom družbe skupine in ob močni podpori vlade in celotne družbe so vsi kadri in zaposleni združeno trdo delali ter dosegli znatne gospodarske in družbene koristi ter osvojili prvo nagrado za znanost in tehnologijo province Shaanxi in številna druga priznanja [...]. Pripada četrtemu sklopu podjetij za železove zlitine, ki jih je odobrilo ministrstvo za industrijo in informacijsko tehnologijo, ter ima pravico do uvoza in izvoza.“ http://sxshyh.cn/index/index/about.

14

(15)  Glej spletišče industrijske cone – člen 68: „Podjetja, ki vstopijo v visokozmogljivostne industrijske cone, ki jih določi avtonomna regija, lahko izkoristijo ugodnosti v zvezi z električno energijo, ki jih redno objavlja avtonomna regija.“ http://www.gdsnxsh.com/h-nd-226.html (obiskano 3. avgusta 2021).

15

(16)  Leta 2017 je največjih pet proizvajalcev električne energije proizvedlo 45,5 % električne energije (Huaneng, Huadian, Guodian, Datang in State Power Investment). Skupaj z drugimi proizvajalci električne energije v državni lasti, kot sta China Yangtze Power Co. Ltd in CGN, bi številka verjetno presegla 50 %. Vir: http://www.wusuobuneng.cn/archives/22266 (obiskano 25. avgusta 2017). Po podatkih za leto 2015 iz kitajskega statističnega letopisa iz leta 2016, ki ga je izdal nacionalni statistični urad Kitajske, je 97 % skupne proizvodnje in dobave električne in toplotne energije v državni lasti (97 % glede na sredstva in 83 % glede na število podjetij). Glej poročilo, str. 218.

16

Vir:

(17)  http://www.sxshyh.com/html/guanyuwomen/lingdaotuandui/.

17

(18)  Glej članek z dne 20. julija 2020 na spletišču družbe: http://www.sxshyh.com/html/xinwenzixun/gongsixinwen/301.html (nazadnje obiskano 27. julija 2021). Na voljo so tudi druge take navedbe o dejavnosti za krepitev partije. Glej tudi opis drugega sestanka, ki je potekal februarja 2018: „Dogodek sta gostila partijski sekretar in generalni direktor družbe tovariš Wei Xinhua. Na sestanku je tovariš Yang Hui, namestnik sekretarja partijskega odbora, sekretar disciplinskega odbora in predsednik delavskega sindikata družbe Shenghua Metallurgical Chemical Industry Co., Ltd, predstavil temo posebne preiskave o ‚neuravnoteženem in nezadostnem razvoju‘ družbe Non-Ferrous Group ter pojasnil namen in pomen razprave: celovito upoštevati duh 19. nacionalnega kongresa Komunistične partije Kitajske v skladu z dokumenti in zahtevami partijskega odbora družbe Nonferrous Metals Group Corporation in partijskega odbora družbe Metallurgical Group, z začetkom pri vidikih dejavnosti za krepitev partije, proizvodnje in poslovanja, vodenja notranjih kontrol, reforme in inovativnosti ter s skrbno analizo simptomov in vzrokov lastnih neravnovesij in pomanjkljivosti družbe, ter predlagati rešitve in ukrepe.“ http://www.sxshyh.com/html/dangqungongzuo/dangjiangongzuo/2018/0205/211.html (obiskano 27. julija 2021).

18

(19)  Glej točko IX.5 kataloga; https://www.ndrc.gov.cn/yjzxDownload/20200812xbdqgllcyfzml.pdf (obiskano 3. avgusta 2021).

19

(20)  Poročilo – poglavje 10, str. 221–230.

20

(21)  Z reformami leta 2002 je bila proizvodnja električne energije ločena od omrežij za prenos in distribucijo, tako da ju zdaj upravljata ločena subjekta.

21

(22)  Mnenji o poglobitvi reforme elektroenergetskega sektorja, ki sta ju marca 2015 izdala centralni odbor KKP in državni svet.

22

(23)  https://www.ndrc.gov.cn/xxgk/zcfb/tz/202012/t20201202_1252094.html?code=&state=123 (obiskano 3. avgusta 2021).

23

(24)  Zlasti „lokalni upravni organi v sodelovanju z napotenim subjektom nacionalne uprave za energijo pravočasno poročajo nacionalni komisiji za razvoj in reforme ter državni upravi za energijo o sklenitvi srednje- in dolgoročnih pogodb in o pomembnih vprašanjih ter zagotovijo povezavo sklenitve srednje- in dolgoročnih pogodb z električno energijo s promptnega trga.“

24

(25)  http://www.gov.cn/zhengce/content/2021-01/06/content_5577440.htm (obiskano 3. avgusta 2021).

25

(26)  Poročilo – poglavje 10.

26

(27)  Poročilo – poglavje 12, str. 269.

27

(28)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/633 z dne 14. aprila 2021 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz mononatrijevega glutamata s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Indonezije po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 132, 19.4.2021, str. 63), uvodna izjava 81.

28

(29)  Na voljo na spletišču nacionalne uprave za energijo: www.nea.gov.cn/2021-05/18/c_139953498.htm (obiskano 3. avgusta 2021).

29

(30)  Obvestilo nacionalne komisije za razvoj in reforme št. 902 (2020), https://www.ndrc.gov.cn/xxgk/zcfb/tz/202012/t20201207_1252389.html?code=&state=123 (obiskano 5. avgusta 2021).

30

(31)  Obvestilo 338 (2021), www.ndrc.gov.cn/xxgk/zcfb/tz/202104/t20210429_1278643.html (obiskano 3. avgusta 2021).

31

(32)  Glej članek na spletišču Nasdaq (avtor izvirnika je Reuters Beijing Newsroom); China grants one-year trial extensions at 15 coal mines to boost output (Kitajska je 15 premogovnikom odobrila enoletna poskusna podaljšanja, da bi spodbudila proizvodnjo), 4. avgust 2021, https://www.nasdaq.com/articles/china-grants-one-year-trial-extensions-at-15-coal-mines-to-boost-output-2021-08-04.

32

China grants one-year trial extensions at 15 coal mines to boost output

(33)  Poročilo – oddelek 12.3.1.1. Apnenec in kvarcit sta vključena zlasti v Prilogo 4 načrta, ki se nanaša na standardne načrtovanja najmanjšega obsega rudarjenja ključnih mineralov.

33

(34)  Na voljo na spletnem naslovu: https://qdd.oecd.org/subject.aspx?Subject=ExportRestrictions_IndustrialRawMaterials.

34

(35)  Spletišče družbe: http://www.sxshyh.com/html/guanyuwomen/.

35

(36)  Glej članek v Ningxia News: Avtonomna regija Ningxia je dodala še pet podjetniških tehnoloških središč,
  27. oktober 2020, http://www.nxnews.net/sz/nxdj/202010/t20201027_6904926.html (obiskano 6. avgusta 2021).

36

Avtonomna regija Ningxia je dodala še pet podjetniških tehnoloških središč,

(37)  Glej članek v Ningxia Daily: Ningxia krepi, podaljšuje in razširja dobavno verigo ter spodbuja začetek izboljšane industrije surovin, petek, 11. september 2020, http://nx.cnr.cn/xwdd/20200911/t20200911_525250053.shtml (obiskano 5. avgusta 2021).

37

(38)  
  European Union – Anti-dumping measures on Biodiesel from Argentina (Evropska unija – protidampinški ukrepi za biodizel iz Argentine), poročilo Pritožbenega organa, WT/DS473/AB/R, točka 6.23.

38

European Union – Anti-dumping measures on Biodiesel from Argentina

(39)  Odprti podatki Svetovne banke – višji srednji dohodek, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

39

(40)  https://ec.europa.eu/trade/policy/countries-and-regions/countries/brazil/

40

(41)  https://www.jornalminasgerais.mg.gov.br/?dataJornal=2021-03-25#caderno-jornal

41

(42)  https://www.jornalminasgerais.mg.gov.br/?dataJornal=2021-03-13#caderno-jornal

42

(43)  https://www.agora-energiewende.de/fileadmin/Projekte/2019/Brazil_Country_Profile/155_CountryProf_Brazil_EN_WEB.pdf (str. 31).

43

(44)  ACR e ACL: as diferenças entre os ambientes de contratação (esferaenergia.com.br).

44

(45)  (1) Določitev neizkrivljene vrednosti je pojasnjena v uvodni izjavi 145.

45

1

(46)  (2) Določitev neizkrivljene vrednosti je pojasnjena v uvodni izjavi 146.

46

2

(47)  (3) Določitev neizkrivljene vrednosti je pojasnjena v uvodni izjavi 148.

47

3

(48)  Uredba (EU) 2015/755 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2015 o skupnih pravilih za uvoz iz nekaterih tretjih držav (UL L 123, 19.5.2015, str. 33).

48

(49)  https://www.ilo.org/ilostat/faces/oracle/webcenter/portalapp/pagehierarchy/Page21.jspx?_afrLoop=2007202804813928&_afrWindowMode=0&_afrWindowId=ejmgka3iz_63#!%40%40%3F_afrWindowId%3Dejmgka3iz_63%26_afrLoop%3D2007202804813928%26_afrWindowMode%3D0%26_adf.ctrl-state%3Dejmgka3iz_119

49

(50)  https://www.jornalcontabil.com.br/quanto-custa-um-funcionario-aprenda-a-calcular/ ali https://establishbrazil.com/articles/whats-real-cost-employee.

50

(51)  http://www.edp.com.br/distribuicao-es/saiba-mais/informativos/tarifas-aplicadas-a-clientes-atendidos-em-alta-e-media-tensao-(grupo-a)

51

(52)  http://www.aneel.gov.br/a-aneel

52

(53)  http://www.aneel.gov.br/bandeiras-tarifarias

53

(54)  http://www.edp.com.br/distribuicao-es/saiba-mais/informativos/bandeira-tarifaria

54

(55)  https://www.jornalminasgerais.mg.gov.br/?dataJornal=2021-03-13#caderno-jornal

55

(56)  Podatki o obsegu uvoza, navedeni tu v preglednici 3, so ekstrapolirani. Štiri države članice so predstavljale 82,6 % leta 2017, 72,7 % leta 2018, 95,2 % leta 2019 in 94,8 % v obdobju preiskave.

56

---

| 15.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 366/62 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 366/62

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/1812

z dne 14. oktobra 2021

o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih sistemov grafitnih elektrod s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (1) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba), in zlasti člena 7 Uredbe,

po posvetovanju z državami članicami,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

POSTOPEK

1.1.   Začetek

Začetek

| (1) | Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je 17. februarja 2021 na podlagi člena 5 Uredbe (EU) 2016/1036 začela protidampinško preiskavo v zvezi z uvozom nekaterih sistemov grafitnih elektrod s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: LRK, Kitajska ali zadevna država). Obvestilo o začetku je objavila v Uradnem listu Evropske unije (2) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku). |
| --- | --- |

(1)

Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je 17. februarja 2021 na podlagi člena 5 Uredbe (EU) 2016/1036 začela protidampinško preiskavo v zvezi z uvozom nekaterih sistemov grafitnih elektrod s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: LRK, Kitajska ali zadevna država). Obvestilo o začetku je objavila v Uradnem listu Evropske unije (2) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku).

Uradnem listu Evropske unije

2

| (2) | Komisija je preiskavo začela na podlagi pritožbe, ki so jo 4. januarja 2021 vložile družbe Graphite Cova GmbH, Showa Denko Carbon Holding GmbH in Tokai ErftCarbon GmbH (v nadaljnjem besedilu: pritožniki). Pritožbo je vložila industrija Unije za nekatere sisteme grafitnih elektrod v smislu člena 5(4) osnovne uredbe. Pritožba je vsebovala dokaze o dampingu in znatni škodi, ki je zaradi njega nastala, kar je zadostovalo za začetek preiskave. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je preiskavo začela na podlagi pritožbe, ki so jo 4. januarja 2021 vložile družbe Graphite Cova GmbH, Showa Denko Carbon Holding GmbH in Tokai ErftCarbon GmbH (v nadaljnjem besedilu: pritožniki). Pritožbo je vložila industrija Unije za nekatere sisteme grafitnih elektrod v smislu člena 5(4) osnovne uredbe. Pritožba je vsebovala dokaze o dampingu in znatni škodi, ki je zaradi njega nastala, kar je zadostovalo za začetek preiskave.

1.2.   Registracija

Registracija

| (3) | Komisija bi morala na podlagi člena 14(5a) osnovne uredbe registrirati uvoz, ki je predmet protidampinške preiskave, v obdobju pred razkritjem, razen če ima zadostne dokaze v smislu člena 5, da zahteve iz točk (c) ali (d) člena 10(4) niso izpolnjene. |
| --- | --- |

(3)

Komisija bi morala na podlagi člena 14(5a) osnovne uredbe registrirati uvoz, ki je predmet protidampinške preiskave, v obdobju pred razkritjem, razen če ima zadostne dokaze v smislu člena 5, da zahteve iz točk (c) ali (d) člena 10(4) niso izpolnjene.

| (4) | Kot je navedeno v členu 10(4)(d) osnovne uredbe, je ena od teh zahtev, da poleg ravni uvoza, ki je povzročal škodo v obdobju preiskave, obstaja nadaljnja znatna rast uvoza. Uvoz grafitnih elektrod s poreklom iz LRK se je v štirih mesecih od začetka (od 1. marca do 30. junija 2021) zmanjšal za 59,1 % v primerjavi z obdobjem preiskave (od 1. januarja do 31. decembra 2020). Podatki iz obdobja po začetku so se primerjali z mesečnim povprečnim uvozom iz LRK v obdobju preiskave. Vira podatkov sta podatkovna zbirka Comext (Eurostat) in podatkovna zbirka Surveillance. Izvedena je bila prilagoditev za ugotovitev, kateri izdelki ne spadajo v obseg izdelka (glej uvodno izjavo 187). |
| --- | --- |

(4)

Kot je navedeno v členu 10(4)(d) osnovne uredbe, je ena od teh zahtev, da poleg ravni uvoza, ki je povzročal škodo v obdobju preiskave, obstaja nadaljnja znatna rast uvoza. Uvoz grafitnih elektrod s poreklom iz LRK se je v štirih mesecih od začetka (od 1. marca do 30. junija 2021) zmanjšal za 59,1 % v primerjavi z obdobjem preiskave (od 1. januarja do 31. decembra 2020). Podatki iz obdobja po začetku so se primerjali z mesečnim povprečnim uvozom iz LRK v obdobju preiskave. Vira podatkov sta podatkovna zbirka Comext (Eurostat) in podatkovna zbirka Surveillance. Izvedena je bila prilagoditev za ugotovitev, kateri izdelki ne spadajo v obseg izdelka (glej uvodno izjavo 187).

| (5) | Posledično Komisija ni izvedla registracije uvoza zadevnega izdelka v skladu s členom 14(5a) osnovne uredbe, saj pogoj iz člena 10(4)(d) osnovne uredbe, tj. nadaljnja znatna rast uvoza, ni bil izpolnjen. |
| --- | --- |

(5)

Posledično Komisija ni izvedla registracije uvoza zadevnega izdelka v skladu s členom 14(5a) osnovne uredbe, saj pogoj iz člena 10(4)(d) osnovne uredbe, tj. nadaljnja znatna rast uvoza, ni bil izpolnjen.

1.3.   Zainteresirane strani

Zainteresirane strani

| (6) | Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani pozvala, naj se ji javijo, če želijo sodelovati v preiskavi. Poleg tega je o začetku preiskave posebej obvestila pritožnike, druge znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce izvoznike, organe Ljudske republike Kitajske, znane uvoznike, dobavitelje in uporabnike, trgovce in združenja, za katere je znano, da jih to zadeva, ter jih povabila k sodelovanju. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani pozvala, naj se ji javijo, če želijo sodelovati v preiskavi. Poleg tega je o začetku preiskave posebej obvestila pritožnike, druge znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce izvoznike, organe Ljudske republike Kitajske, znane uvoznike, dobavitelje in uporabnike, trgovce in združenja, za katere je znano, da jih to zadeva, ter jih povabila k sodelovanju.

1.4.   Pripombe glede začetka preiskave

Pripombe glede začetka preiskave

| (7) | Zainteresirane strani so imele možnost, da izrazijo pripombe glede začetka preiskave in zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. |
| --- | --- |

(7)

Zainteresirane strani so imele možnost, da izrazijo pripombe glede začetka preiskave in zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih.

| (8) | Kitajska gospodarska zbornica za uvoz in izvoz strojev in elektronskih izdelkov (v nadaljnjem besedilu: zbornica CCCME), združenje Eurofer, družbe Misano, Sangraf in Trasteel ter pritožniki so zahtevali zaslišanje pred službami Komisije. Zahtevek so vložili v predvidenih rokih, zato jim je bila možnost zaslišanja odobrena. |
| --- | --- |

(8)

Kitajska gospodarska zbornica za uvoz in izvoz strojev in elektronskih izdelkov (v nadaljnjem besedilu: zbornica CCCME), združenje Eurofer, družbe Misano, Sangraf in Trasteel ter pritožniki so zahtevali zaslišanje pred službami Komisije. Zahtevek so vložili v predvidenih rokih, zato jim je bila možnost zaslišanja odobrena.

| (9) | Več zainteresiranih strani je predložilo pripombe o začetku postopka. Pripombe so se nanašale zlasti na obseg izdelka, kontrolno številko izdelka, škodo za industrijo Unije, vzročno zvezo in interes Unije. V zvezi s slednjim interes Unije ni ustrezno merilo za oceno, ali pritožba upravičuje začetek protidampinškega postopka v skladu s členom 5 osnovne uredbe. Zato se te pripombe niso upoštevale v povezavi s trditvami v zvezi z začetkom postopka. Poleg tega pripombe, prejete po roku za predložitev pripomb, kot je določen v obvestilu o začetku, v tej fazi niso bile upoštevane in bodo obravnavane v zaključni fazi. Trditve v zvezi z obsegom izdelka in zahtevki za izključitev izdelka so bile obravnavane v oddelku 2.3 te uredbe. |
| --- | --- |

(9)

Več zainteresiranih strani je predložilo pripombe o začetku postopka. Pripombe so se nanašale zlasti na obseg izdelka, kontrolno številko izdelka, škodo za industrijo Unije, vzročno zvezo in interes Unije. V zvezi s slednjim interes Unije ni ustrezno merilo za oceno, ali pritožba upravičuje začetek protidampinškega postopka v skladu s členom 5 osnovne uredbe. Zato se te pripombe niso upoštevale v povezavi s trditvami v zvezi z začetkom postopka. Poleg tega pripombe, prejete po roku za predložitev pripomb, kot je določen v obvestilu o začetku, v tej fazi niso bile upoštevane in bodo obravnavane v zaključni fazi. Trditve v zvezi z obsegom izdelka in zahtevki za izključitev izdelka so bile obravnavane v oddelku 2.3 te uredbe.

| (10) | Kar zadeva trditve o škodi in vzročni zvezi, so pritožniki na podlagi podatkov TARIC prikazali povečanje uvoza iz Kitajske in znižanje njegove cene. Dokazali so, da so cene tega uvoza znatno nelojalno nižale cene industrije Unije. Nadalje so trdili, da je znižana cena kitajskega uvoza prisilila industrijo EU, da zniža svojo ceno pod stroške proizvodnje. To je privedlo do zmanjšanja prodaje in dobičkonosnosti, kar je industrijo postavilo v položaj, v katerem je utrpela škodo. Na podlagi podatkov o industriji so nadalje ponazorili, da so proizvajalci Unije od sredine leta 2019 znatno zmanjšali svojo proizvodnjo, izkoriščenost zmogljivosti, prodajo ter cene in dobičke. |
| --- | --- |

(10)

Kar zadeva trditve o škodi in vzročni zvezi, so pritožniki na podlagi podatkov TARIC prikazali povečanje uvoza iz Kitajske in znižanje njegove cene. Dokazali so, da so cene tega uvoza znatno nelojalno nižale cene industrije Unije. Nadalje so trdili, da je znižana cena kitajskega uvoza prisilila industrijo EU, da zniža svojo ceno pod stroške proizvodnje. To je privedlo do zmanjšanja prodaje in dobičkonosnosti, kar je industrijo postavilo v položaj, v katerem je utrpela škodo. Na podlagi podatkov o industriji so nadalje ponazorili, da so proizvajalci Unije od sredine leta 2019 znatno zmanjšali svojo proizvodnjo, izkoriščenost zmogljivosti, prodajo ter cene in dobičke.

| (11) | Več zainteresiranih strani je navedlo, da kitajski proizvajalci niso bili zelo prisotni na trgu elektrod razreda UHP. Kitajska naj bi bila dejavna večinoma na trgu razredov elektrod HP/SHP, ki jih industrija Unije ni proizvajala v zadostnih količinah. To naj bi prekinilo vzročno zvezo. Vendar so pritožniki predložili zadostne dokaze, da je kitajski uvoz vse bolj vseboval tudi razrede UHP, kar je preiskava potrdila. Ta trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(11)

Več zainteresiranih strani je navedlo, da kitajski proizvajalci niso bili zelo prisotni na trgu elektrod razreda UHP. Kitajska naj bi bila dejavna večinoma na trgu razredov elektrod HP/SHP, ki jih industrija Unije ni proizvajala v zadostnih količinah. To naj bi prekinilo vzročno zvezo. Vendar so pritožniki predložili zadostne dokaze, da je kitajski uvoz vse bolj vseboval tudi razrede UHP, kar je preiskava potrdila. Ta trditev je bila zato zavrnjena.

1.5.   Vzorčenje

Vzorčenje

| (12) | Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda izbrala vzorec zainteresiranih strani v skladu s členom 17 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda izbrala vzorec zainteresiranih strani v skladu s členom 17 osnovne uredbe.

1.5.1.   Vzorčenje proizvajalcev Unije

Vzorčenje proizvajalcev Unije

| (13) | Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da je začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. Komisija je vzorec izbrala na podlagi obsega proizvodnje in prodaje v Uniji za izdelek v preiskavi, pri čemer je upoštevala tudi geografsko lokacijo proizvajalcev Unije. V vzorcu so bili trije proizvajalci Unije iz treh držav članic. Vzorčeni proizvajalci Unije so predstavljali več kot 55 % ocenjenega celotnega obsega proizvodnje in več kot 65 % prodaje podobnega izdelka v Uniji. Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe glede začasno izbranega vzorca. Prejeta ni bila nobena pripomba. |
| --- | --- |

(13)

Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da je začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. Komisija je vzorec izbrala na podlagi obsega proizvodnje in prodaje v Uniji za izdelek v preiskavi, pri čemer je upoštevala tudi geografsko lokacijo proizvajalcev Unije. V vzorcu so bili trije proizvajalci Unije iz treh držav članic. Vzorčeni proizvajalci Unije so predstavljali več kot 55 % ocenjenega celotnega obsega proizvodnje in več kot 65 % prodaje podobnega izdelka v Uniji. Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe glede začasno izbranega vzorca. Prejeta ni bila nobena pripomba.

1.5.2.   Vzorčenje uvoznikov

Vzorčenje uvoznikov

| (14) | Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je nepovezane uvoznike pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o začetku. |
| --- | --- |

(14)

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je nepovezane uvoznike pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o začetku.

| (15) | Deset nepovezanih uvoznikov je predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Komisija je v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe izbrala vzorec treh nepovezanih uvoznikov na podlagi največjega obsega prodaje izdelka v preiskavi v Unijo. Vzorec je predstavljal 64 % celotnega sporočenega obsega prodaje izdelka v preiskavi sodelujočih uvoznikov in 34,7 % ocenjenega celotnega obsega uvoza izdelka v preiskavi iz Ljudske republike Kitajske. V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe so bila z vsemi znanimi zadevnimi uvozniki opravljena posvetovanja o izbiri vzorca. Prejeta ni bila nobena pripomba. |
| --- | --- |

(15)

Deset nepovezanih uvoznikov je predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Komisija je v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe izbrala vzorec treh nepovezanih uvoznikov na podlagi največjega obsega prodaje izdelka v preiskavi v Unijo. Vzorec je predstavljal 64 % celotnega sporočenega obsega prodaje izdelka v preiskavi sodelujočih uvoznikov in 34,7 % ocenjenega celotnega obsega uvoza izdelka v preiskavi iz Ljudske republike Kitajske. V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe so bila z vsemi znanimi zadevnimi uvozniki opravljena posvetovanja o izbiri vzorca. Prejeta ni bila nobena pripomba.

1.5.3.   Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov v LRK

Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov v LRK

| (16) | Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse proizvajalce izvoznike v LRK pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o začetku. Poleg tega je predstavništvo Ljudske republike Kitajske pri Evropski uniji pozvala, naj opredeli morebitne druge proizvajalce izvoznike, ki bi bili morda zainteresirani za sodelovanje v preiskavi, in/ali z njimi vzpostavi stik. |
| --- | --- |

(16)

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse proizvajalce izvoznike v LRK pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o začetku. Poleg tega je predstavništvo Ljudske republike Kitajske pri Evropski uniji pozvala, naj opredeli morebitne druge proizvajalce izvoznike, ki bi bili morda zainteresirani za sodelovanje v preiskavi, in/ali z njimi vzpostavi stik.

| (17) | Šestintrideset proizvajalcev izvoznikov iz zadevne države je zagotovilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Komisija je v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe izbrala vzorec treh proizvajalcev izvoznikov na podlagi največjega reprezentativnega obsega izvoza v Unijo, ki bi ga bilo mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času. Poleg tega so izbrane družbe prodajale znatne količine izdelka v preiskavi na domačem trgu Ljudske republike Kitajske. Ta vzorec je zajemal 33 % ocenjenega celotnega obsega izvoza iz LRK v Evropsko unijo v obdobju preiskave (glej uvodno izjavo 24). V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe so bila z vsemi znanimi zadevnimi proizvajalci izvozniki in organi zadevne države opravljena posvetovanja o izbiri vzorca. Prejeta ni bila nobena pripomba. |
| --- | --- |

(17)

Šestintrideset proizvajalcev izvoznikov iz zadevne države je zagotovilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Komisija je v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe izbrala vzorec treh proizvajalcev izvoznikov na podlagi največjega reprezentativnega obsega izvoza v Unijo, ki bi ga bilo mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času. Poleg tega so izbrane družbe prodajale znatne količine izdelka v preiskavi na domačem trgu Ljudske republike Kitajske. Ta vzorec je zajemal 33 % ocenjenega celotnega obsega izvoza iz LRK v Evropsko unijo v obdobju preiskave (glej uvodno izjavo 24). V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe so bila z vsemi znanimi zadevnimi proizvajalci izvozniki in organi zadevne države opravljena posvetovanja o izbiri vzorca. Prejeta ni bila nobena pripomba.

1.6.   Individualna preiskava

Individualna preiskava

| (18) | Dvanajst proizvajalcev izvoznikov iz zadevne države je zahtevalo individualno preiskavo v skladu s členom 17(3) osnovne uredbe, vključno s tremi zgoraj navedenimi vzorčenimi proizvajalci. Vendar noben proizvajalec izvoznik, razen vzorčenih, ni v roku predložil izpolnjenega vprašalnika. Zato ni bilo mogoče proučiti nobenega zahtevka za individualno preiskavo. |
| --- | --- |

(18)

Dvanajst proizvajalcev izvoznikov iz zadevne države je zahtevalo individualno preiskavo v skladu s členom 17(3) osnovne uredbe, vključno s tremi zgoraj navedenimi vzorčenimi proizvajalci. Vendar noben proizvajalec izvoznik, razen vzorčenih, ni v roku predložil izpolnjenega vprašalnika. Zato ni bilo mogoče proučiti nobenega zahtevka za individualno preiskavo.

1.7.   Izpolnjeni vprašalniki in preveritveni obiski

Izpolnjeni vprašalniki in preveritveni obiski

| (19) | Komisija je vladi Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: kitajska vlada) poslala vprašalnik o obstoju znatnih izkrivljanj v LRK v smislu člena 2(6a)(b) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(19)

Komisija je vladi Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: kitajska vlada) poslala vprašalnik o obstoju znatnih izkrivljanj v LRK v smislu člena 2(6a)(b) osnovne uredbe.

| (20) | Poleg tega so pritožniki v pritožbi za zadevni izdelek predložili zadostne dokaze o izkrivljanju na trgu surovin v LRK. Kot je bilo napovedano v obvestilu o začetku, je preiskava tako zajemala ta izkrivljanja na trgu surovin, da bi se ugotovilo, ali naj se za LRK uporabijo določbe členov 7(2a) in 7(2b) osnovne uredbe. Zato je Komisija kitajsko vlado zaprosila za dodatne informacije v zvezi s tem. |
| --- | --- |

(20)

Poleg tega so pritožniki v pritožbi za zadevni izdelek predložili zadostne dokaze o izkrivljanju na trgu surovin v LRK. Kot je bilo napovedano v obvestilu o začetku, je preiskava tako zajemala ta izkrivljanja na trgu surovin, da bi se ugotovilo, ali naj se za LRK uporabijo določbe členov 7(2a) in 7(2b) osnovne uredbe. Zato je Komisija kitajsko vlado zaprosila za dodatne informacije v zvezi s tem.

| (21) | Komisija je poslala vprašalnike trem vzorčenim kitajskim proizvajalcem izvoznikom/skupinam proizvajalcev izvoznikov, trem vzorčenim proizvajalcem Unije in trem vzorčenim nepovezanim uvoznikom. Isti vprašalniki so bili na dan začetka na voljo tudi na spletu (3). |
| --- | --- |

(21)

Komisija je poslala vprašalnike trem vzorčenim kitajskim proizvajalcem izvoznikom/skupinam proizvajalcev izvoznikov, trem vzorčenim proizvajalcem Unije in trem vzorčenim nepovezanim uvoznikom. Isti vprašalniki so bili na dan začetka na voljo tudi na spletu (3).

3

| (22) | Komisija je prejela izpolnjene vprašalnike od treh vzorčenih proizvajalcev Unije, treh nepovezanih uvoznikov, osmih uporabnikov in treh proizvajalcev izvoznikov. Družba Sangraf Italy je najprej predložila vprašalnik za uporabnike. Nazadnje pa se je družba Sangraf Italy štela za proizvajalca in torej za del industrije Unije (glej uvodni izjavi 183 in 184). |
| --- | --- |

(22)

Komisija je prejela izpolnjene vprašalnike od treh vzorčenih proizvajalcev Unije, treh nepovezanih uvoznikov, osmih uporabnikov in treh proizvajalcev izvoznikov. Družba Sangraf Italy je najprej predložila vprašalnik za uporabnike. Nazadnje pa se je družba Sangraf Italy štela za proizvajalca in torej za del industrije Unije (glej uvodni izjavi 183 in 184).

| (23) | Zaradi izbruha COVID-19 in omejitev gibanja v različnih državah članicah in različnih tretjih državah Komisija v začasni fazi ni mogla izvesti preveritvenih obiskov v skladu s členom 16 osnovne uredbe. Komisija je namesto tega na daljavo navzkrižno preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za začasne ugotovitve, v skladu z Obvestilom o posledicah, ki jih ima izbruh COVID-19 na protidampinške in protisubvencijske preiskave (4). Na daljavo je izvedla navzkrižna preverjanja naslednjih družb/strani:
  Proizvajalci Unije






  — | GrafTech France S.N.C., Francija |
| --- | --- | --- |

(23)

Zaradi izbruha COVID-19 in omejitev gibanja v različnih državah članicah in različnih tretjih državah Komisija v začasni fazi ni mogla izvesti preveritvenih obiskov v skladu s členom 16 osnovne uredbe. Komisija je namesto tega na daljavo navzkrižno preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za začasne ugotovitve, v skladu z Obvestilom o posledicah, ki jih ima izbruh COVID-19 na protidampinške in protisubvencijske preiskave (4). Na daljavo je izvedla navzkrižna preverjanja naslednjih družb/strani:

4

Proizvajalci Unije

—

GrafTech France S.N.C., Francija

| — | Showa Denko Carbon Spain S.A., Španija |
| --- | --- |

—

Showa Denko Carbon Spain S.A., Španija

| — | Tokai Erftcarbon GmbH, Nemčija |
| --- | --- |

—

Tokai Erftcarbon GmbH, Nemčija

Proizvajalci izvozniki iz LRK

| — | Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd

| — | Fangda Carbon New Material Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Fangda Carbon New Material Co., Ltd

| — | Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd

1.8.   Obdobje preiskave in obravnavano obdobje

Obdobje preiskave in obravnavano obdobje

| (24) | Preiskava dampinga in škode je zajemala obdobje od 1. januarja 2020 do 31. decembra 2020 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave ali OP). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 2017 do konca obdobja preiskave (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje). |
| --- | --- |

(24)

Preiskava dampinga in škode je zajemala obdobje od 1. januarja 2020 do 31. decembra 2020 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave ali OP). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 2017 do konca obdobja preiskave (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje).

2.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

2.1.   Zadevni izdelek

Zadevni izdelek

| (25) | Ob začetku postopka je bil zadevni izdelek opredeljen kot grafitne elektrode, ki se uporabljajo za električne peči, nasipne gostote 1,5 g/cm3ali več in električne upornosti 7,0 μ.Ω.m ali manj, ter šobe, ki se uporabljajo za take elektrode, ne glede na to, ali so uvožene skupaj ali ločeno, s poreklom iz LRK, in se trenutno uvrščajo pod oznaki KN ex 8545 11 00 in ex 8545 90 90 (oznake TARIC 8545110010, 8545110015, 8545909010 in 8545909015). |
| --- | --- |

(25)

Ob začetku postopka je bil zadevni izdelek opredeljen kot grafitne elektrode, ki se uporabljajo za električne peči, nasipne gostote 1,5 g/cm3ali več in električne upornosti 7,0 μ.Ω.m ali manj, ter šobe, ki se uporabljajo za take elektrode, ne glede na to, ali so uvožene skupaj ali ločeno, s poreklom iz LRK, in se trenutno uvrščajo pod oznaki KN ex 8545 11 00 in ex 8545 90 90 (oznake TARIC 8545110010, 8545110015, 8545909010 in 8545909015).

3

| (26) | Po zahtevi za izključitev šob iz obsega izdelka (glej oddelek 2.3 spodaj) je Komisija popravila obseg izdelka in zadevni izdelek opredelila kot grafitne elektrode, ki se uporabljajo za električne peči, nasipne gostote 1,5 g/cm3 ali več in električne upornosti 7,0 μ.Ω.m ali manj, opremljene s šobami ali ne, s poreklom iz LRK, ki se trenutno uvrščajo pod oznako KN ex 8545 11 00 (oznaki TARIC 8545110010 in 8545110015). |
| --- | --- |

(26)

Po zahtevi za izključitev šob iz obsega izdelka (glej oddelek 2.3 spodaj) je Komisija popravila obseg izdelka in zadevni izdelek opredelila kot grafitne elektrode, ki se uporabljajo za električne peči, nasipne gostote 1,5 g/cm3 ali več in električne upornosti 7,0 μ.Ω.m ali manj, opremljene s šobami ali ne, s poreklom iz LRK, ki se trenutno uvrščajo pod oznako KN ex 8545 11 00 (oznaki TARIC 8545110010 in 8545110015).

3

| (27) | Grafitne elektrode so potrošni izdelki, ki se uporabljajo predvsem v proizvodnji elektroobločnega jekla. Zato so grafitne elektrode bistvena sestavina svetovne industrije recikliranja, saj so edini izdelek, ki lahko prevaja električno energijo in prenese toploto, potrebno za taljenje odpadnega jekla. Grafitne elektrode tako prispevajo k blažitvi podnebnih sprememb z zmanjšanjem uporabe surovin in z zmanjšanjem količine neobdelanih odpadkov. |
| --- | --- |

(27)

Grafitne elektrode so potrošni izdelki, ki se uporabljajo predvsem v proizvodnji elektroobločnega jekla. Zato so grafitne elektrode bistvena sestavina svetovne industrije recikliranja, saj so edini izdelek, ki lahko prevaja električno energijo in prenese toploto, potrebno za taljenje odpadnega jekla. Grafitne elektrode tako prispevajo k blažitvi podnebnih sprememb z zmanjšanjem uporabe surovin in z zmanjšanjem količine neobdelanih odpadkov.

2.2.   Podobni izdelek

Podobni izdelek

| (28) | Preiskava je pokazala, da imajo naslednji izdelki enake osnovne fizikalne, kemijske in tehnične lastnosti ter enake osnovne uporabe:






  — | zadevni izdelek, |
| --- | --- | --- |

(28)

Preiskava je pokazala, da imajo naslednji izdelki enake osnovne fizikalne, kemijske in tehnične lastnosti ter enake osnovne uporabe:

—

zadevni izdelek,

| — | izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu Ljudske republike Kitajske, in |
| --- | --- |

—

izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu Ljudske republike Kitajske, in

| — | izdelek, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije. |
| --- | --- |

—

izdelek, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije.

| (29) | Komisija se je v tej fazi odločila, da so navedeni izdelki zato podobni izdelki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(29)

Komisija se je v tej fazi odločila, da so navedeni izdelki zato podobni izdelki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

2.3.   Trditve v zvezi z obsegom izdelka in zahtevkom za izključitev izdelka

Trditve v zvezi z obsegom izdelka in zahtevkom za izključitev izdelka

| (30) | Prejete so bile štiri trditve v zvezi z obsegom izdelka, in sicer od proizvajalca Unije (Sangraf Italy), uporabnika (NLMK Verona), nepovezanega uvoznika (CTPS Srl) in kitajske gospodarske zbornice (CCCME). |
| --- | --- |

(30)

Prejete so bile štiri trditve v zvezi z obsegom izdelka, in sicer od proizvajalca Unije (Sangraf Italy), uporabnika (NLMK Verona), nepovezanega uvoznika (CTPS Srl) in kitajske gospodarske zbornice (CCCME).

| (31) | Družba Sangraf Italy je zahtevala izključitev šob (ali priključnih kontaktov) iz obsega preiskave, saj v Uniji ni več proizvodnje šob. Družba Sangraf je trdila, da jih ne more kupovati od svojih konkurentov. |
| --- | --- |

(31)

Družba Sangraf Italy je zahtevala izključitev šob (ali priključnih kontaktov) iz obsega preiskave, saj v Uniji ni več proizvodnje šob. Družba Sangraf je trdila, da jih ne more kupovati od svojih konkurentov.

| (32) | Opozoriti je treba, da so šobe sestavni in nujni del sistema grafitnih elektrod. Toda Komisija je ugotovila tudi, da imajo šobe drugačne značilnosti kot ogrodja grafitnih elektrod. Komisija je tudi ugotovila, da v Uniji ni več proizvodnje šob in da ni posebnega konkurenčnega trga za šobe. Šobe se končnim uporabnikom (proizvajalcem jekla) prodajajo bodisi pritrjene na grafitno elektrodo bodisi občasno kot rezervni del končnemu uporabniku. Vendar so šobe specifične za vsako posamezno ogrodje grafitne elektrode in jih dobavitelji sistemov grafitnih elektrod ne prodajajo drugim takim dobaviteljem. |
| --- | --- |

(32)

Opozoriti je treba, da so šobe sestavni in nujni del sistema grafitnih elektrod. Toda Komisija je ugotovila tudi, da imajo šobe drugačne značilnosti kot ogrodja grafitnih elektrod. Komisija je tudi ugotovila, da v Uniji ni več proizvodnje šob in da ni posebnega konkurenčnega trga za šobe. Šobe se končnim uporabnikom (proizvajalcem jekla) prodajajo bodisi pritrjene na grafitno elektrodo bodisi občasno kot rezervni del končnemu uporabniku. Vendar so šobe specifične za vsako posamezno ogrodje grafitne elektrode in jih dobavitelji sistemov grafitnih elektrod ne prodajajo drugim takim dobaviteljem.

| (33) | Zato je Komisija sklenila, da bi bilo treba obseg izdelka opredeliti kot grafitne elektrode, ne glede na to, ali so opremljene s šobami ali ne, kot je opisano v uvodni izjavi 26. |
| --- | --- |

(33)

Zato je Komisija sklenila, da bi bilo treba obseg izdelka opredeliti kot grafitne elektrode, ne glede na to, ali so opremljene s šobami ali ne, kot je opisano v uvodni izjavi 26.

| (34) | Proizvajalec jekla NLMK Verona je zahteval izključitev elektrod s premerom 350 mm iz obsega izdelka. Družba NLMK trdi, da industrija Unije ne zagotavlja stabilne oskrbe z elektrodami takšnega premera, saj se industrija Unije osredotoča na elektrode z večjim premerom, ki so donosnejše. COMAP Družba SAS, uvoznik grafitnih elektrod, je predložila podobne argumente za majhne elektrode (premera med 130 in 250 mm). Zbornica CCCME je prav tako zahtevala izključitev elektrod s premerom manj kot 450 mm. |
| --- | --- |

(34)

Proizvajalec jekla NLMK Verona je zahteval izključitev elektrod s premerom 350 mm iz obsega izdelka. Družba NLMK trdi, da industrija Unije ne zagotavlja stabilne oskrbe z elektrodami takšnega premera, saj se industrija Unije osredotoča na elektrode z večjim premerom, ki so donosnejše. COMAP Družba SAS, uvoznik grafitnih elektrod, je predložila podobne argumente za majhne elektrode (premera med 130 in 250 mm). Zbornica CCCME je prav tako zahtevala izključitev elektrod s premerom manj kot 450 mm.

| (35) | Komisija je menila, da imajo ne glede na njihovo velikost te grafitne elektrode enake osnovne fizikalne, tehnične in/ali kemične lastnosti. Te trditve so bile zato zavrnjene. |
| --- | --- |

(35)

Komisija je menila, da imajo ne glede na njihovo velikost te grafitne elektrode enake osnovne fizikalne, tehnične in/ali kemične lastnosti. Te trditve so bile zato zavrnjene.

| (36) | Družba CTPS Srl, nepovezani uvoznik, je zahtevala izključitev elektrod HP (5) iz obsega izdelka. Družba CTPS Srl je trdila, da v Uniji ni dovolj proizvodnje elektrod HP. Poleg tega CTPS Srl poudarja, da se elektrode HP in UHP razlikujejo glede surovin, tehničnih lastnosti in uporabe. Družba Misano S.p.A. je v svojem stališču navedla podobne argumente. Zbornica CCCME je predložila podobne trditve in zahtevala izključitev grafitnih elektrod, ki ne spadajo v razred UHP. |
| --- | --- |

(36)

Družba CTPS Srl, nepovezani uvoznik, je zahtevala izključitev elektrod HP (5) iz obsega izdelka. Družba CTPS Srl je trdila, da v Uniji ni dovolj proizvodnje elektrod HP. Poleg tega CTPS Srl poudarja, da se elektrode HP in UHP razlikujejo glede surovin, tehničnih lastnosti in uporabe. Družba Misano S.p.A. je v svojem stališču navedla podobne argumente. Zbornica CCCME je predložila podobne trditve in zahtevala izključitev grafitnih elektrod, ki ne spadajo v razred UHP.

5

| (37) | Pritožniki pa so trdili, da ni jasnih razlik med vrstami grafitnih elektrod. Uradni industrijski standard, ki bi omogočal jasno razlikovanje med grafitnimi elektrodami HP in UHP, ne obstaja. Poleg tega so trdili, da se lahko za nekatere velikosti različni razredi elektrod uporabljajo medsebojno zamenljivo. |
| --- | --- |

(37)

Pritožniki pa so trdili, da ni jasnih razlik med vrstami grafitnih elektrod. Uradni industrijski standard, ki bi omogočal jasno razlikovanje med grafitnimi elektrodami HP in UHP, ne obstaja. Poleg tega so trdili, da se lahko za nekatere velikosti različni razredi elektrod uporabljajo medsebojno zamenljivo.

| (38) | Komisija je menila, da imajo te elektrode enake osnovne fizikalne, tehnične in/ali kemijske lastnosti in da obstaja določena stopnja prekrivanja uporabe različnih razredov, katerih opis proizvajalec v vsakem primeru večinoma samostojno določi, glede na to, da ni splošno priznanega industrijskega standarda za razvrščanje. Izključitev katere koli od teh vrst bi torej ogrozila učinkovitost kakršnih koli protidampinških ukrepov in olajšala morebitno izogibanje. Zahteve za izključitev razredov HP in ne-UHP so bile zato zavrnjene. |
| --- | --- |

(38)

Komisija je menila, da imajo te elektrode enake osnovne fizikalne, tehnične in/ali kemijske lastnosti in da obstaja določena stopnja prekrivanja uporabe različnih razredov, katerih opis proizvajalec v vsakem primeru večinoma samostojno določi, glede na to, da ni splošno priznanega industrijskega standarda za razvrščanje. Izključitev katere koli od teh vrst bi torej ogrozila učinkovitost kakršnih koli protidampinških ukrepov in olajšala morebitno izogibanje. Zahteve za izključitev razredov HP in ne-UHP so bile zato zavrnjene.

3.   DAMPING

DAMPING

3.1.   Postopek za določitev normalne vrednosti na podlagi člena 2(6a) osnovne uredbe

Postopek za določitev normalne vrednosti na podlagi člena 2(6a) osnovne uredbe

| (39) | Iz dokazov, ki so bili na voljo ob začetku preiskave, je bil razviden obstoj znatnega izkrivljanja v LRK v smislu člena 2(6a)(b) osnovne uredbe. Komisija je zato menila, da je primerno začeti preiskavo v skladu s členom 2(6a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(39)

Iz dokazov, ki so bili na voljo ob začetku preiskave, je bil razviden obstoj znatnega izkrivljanja v LRK v smislu člena 2(6a)(b) osnovne uredbe. Komisija je zato menila, da je primerno začeti preiskavo v skladu s členom 2(6a) osnovne uredbe.

| (40) | Da bi Komisija zbrala potrebne podatke za morebitno uporabo člena 2(6a) osnovne uredbe, je vse proizvajalce izvoznike iz zadevne države pozvala, naj predložijo informacije o vložkih, uporabljenih za proizvodnjo grafitnih elektrod. Ustrezne informacije je predložilo dvaintrideset proizvajalcev izvoznikov. |
| --- | --- |

(40)

Da bi Komisija zbrala potrebne podatke za morebitno uporabo člena 2(6a) osnovne uredbe, je vse proizvajalce izvoznike iz zadevne države pozvala, naj predložijo informacije o vložkih, uporabljenih za proizvodnjo grafitnih elektrod. Ustrezne informacije je predložilo dvaintrideset proizvajalcev izvoznikov.

| (41) | Poleg tega je v točki 5.3.2 obvestila o začetku vse zainteresirane strani pozvala, naj izrazijo svoja stališča ter predložijo informacije in dokaze v zvezi z uporabo člena 2(6a) osnovne uredbe v 37 dneh od datuma objave obvestila o začetku v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

(41)

Poleg tega je v točki 5.3.2 obvestila o začetku vse zainteresirane strani pozvala, naj izrazijo svoja stališča ter predložijo informacije in dokaze v zvezi z uporabo člena 2(6a) osnovne uredbe v 37 dneh od datuma objave obvestila o začetku v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

| (42) | Komisija je v točki 5.3.2 obvestila o začetku zainteresirane strani tudi obvestila, da bi na podlagi informacij, ki so bile takrat na voljo, možna primerna reprezentativna država v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe lahko bila Mehika. Navedla je tudi, da bo v skladu z merili iz prve alinee člena 2(6a)(a) osnovne uredbe proučila druge možne primerne reprezentativne države. |
| --- | --- |

(42)

Komisija je v točki 5.3.2 obvestila o začetku zainteresirane strani tudi obvestila, da bi na podlagi informacij, ki so bile takrat na voljo, možna primerna reprezentativna država v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe lahko bila Mehika. Navedla je tudi, da bo v skladu z merili iz prve alinee člena 2(6a)(a) osnovne uredbe proučila druge možne primerne reprezentativne države.

| (43) | Komisija je 22. marca 2021 objavila prvo obvestilo o virih za določitev normalne vrednosti (v nadaljnjem besedilu: prvo obvestilo (6)), s katerim je zainteresirane strani obvestila o ustreznih virih, ki jih je nameravala uporabiti za določitev normalne vrednosti. V navedenem obvestilu je navedla seznam vseh proizvodnih dejavnikov, kot so surovine, delo in energija, ki se uporabljajo pri proizvodnji grafitnih elektrod. Analizirane so bile tri možne reprezentativne države: Mehika, Malezija in Ruska federacija. Komisija je na podlagi meril, ki vplivajo na izbiro neizkrivljenih cen ali referenčnih vrednosti, opredelila Mehiko kot ustrezno reprezentativno državo. Komisija je na prvo obvestilo prejela pripombe družb Fangda Carbon New Material Co., LTD., Liaoning Dantan Technology Group Co., LTD., proizvajalcev izvoznikov, ki jih zastopa kitajska gospodarska zbornica za uvoz in izvoz strojev in elektronskih izdelkov (v nadaljnjem besedilu: CCCME), ter Evropskega združenja za ogljik in grafite. |
| --- | --- |

(43)

Komisija je 22. marca 2021 objavila prvo obvestilo o virih za določitev normalne vrednosti (v nadaljnjem besedilu: prvo obvestilo (6)), s katerim je zainteresirane strani obvestila o ustreznih virih, ki jih je nameravala uporabiti za določitev normalne vrednosti. V navedenem obvestilu je navedla seznam vseh proizvodnih dejavnikov, kot so surovine, delo in energija, ki se uporabljajo pri proizvodnji grafitnih elektrod. Analizirane so bile tri možne reprezentativne države: Mehika, Malezija in Ruska federacija. Komisija je na podlagi meril, ki vplivajo na izbiro neizkrivljenih cen ali referenčnih vrednosti, opredelila Mehiko kot ustrezno reprezentativno državo. Komisija je na prvo obvestilo prejela pripombe družb Fangda Carbon New Material Co., LTD., Liaoning Dantan Technology Group Co., LTD., proizvajalcev izvoznikov, ki jih zastopa kitajska gospodarska zbornica za uvoz in izvoz strojev in elektronskih izdelkov (v nadaljnjem besedilu: CCCME), ter Evropskega združenja za ogljik in grafite.

6

| (44) | Komisija je 17. junija 2021 po analizi prejetih pripomb objavila drugo obvestilo o virih za določitev normalne vrednosti (v nadaljnjem besedilu: drugo obvestilo (7)) (prvo in drugo obvestilo v nadaljnjem besedilu skupaj: obvestili). V drugem obvestilu je posodobila seznam proizvodnih dejavnikov in zainteresirane strani obvestila, da bo na podlagi prve alinee člena 2(6a)(a) osnovne uredbe kot reprezentativno državo uporabila Mehiko. Zainteresirane strani je obvestila tudi, da bo prodajne, splošne in upravne stroške (v nadaljnjem besedilu: PSU-stroški) ter dobiček določila na podlagi takoj dostopnih finančnih poročil proizvajalca, dejavnega na področju nekeramičnih ognjevzdržnih materialov v Mehiki. Komisija je pozvala zainteresirane strani, naj predložijo pripombe. Komisija je na drugo obvestilo prejela pripombe družb Fangda Carbon New Material Co., LTD., Liaoning Dantan Technology Group Co., LTD., proizvajalcev izvoznikov, ki jih zastopa CCCME, ter Evropskega združenja za ogljik in grafite. |
| --- | --- |

(44)

Komisija je 17. junija 2021 po analizi prejetih pripomb objavila drugo obvestilo o virih za določitev normalne vrednosti (v nadaljnjem besedilu: drugo obvestilo (7)) (prvo in drugo obvestilo v nadaljnjem besedilu skupaj: obvestili). V drugem obvestilu je posodobila seznam proizvodnih dejavnikov in zainteresirane strani obvestila, da bo na podlagi prve alinee člena 2(6a)(a) osnovne uredbe kot reprezentativno državo uporabila Mehiko. Zainteresirane strani je obvestila tudi, da bo prodajne, splošne in upravne stroške (v nadaljnjem besedilu: PSU-stroški) ter dobiček določila na podlagi takoj dostopnih finančnih poročil proizvajalca, dejavnega na področju nekeramičnih ognjevzdržnih materialov v Mehiki. Komisija je pozvala zainteresirane strani, naj predložijo pripombe. Komisija je na drugo obvestilo prejela pripombe družb Fangda Carbon New Material Co., LTD., Liaoning Dantan Technology Group Co., LTD., proizvajalcev izvoznikov, ki jih zastopa CCCME, ter Evropskega združenja za ogljik in grafite.

7

| (45) | Komisija je po analizi pripomb in informacij, ki jih je prejela v zvezi z drugim obvestilom, začasno sklenila, da je Mehika ustrezna izbira za reprezentativno državo, iz katere bi izhajali neizkrivljene cene in stroški za določitev normalne vrednosti. Razlogi za to izbiro so podrobneje opisani v oddelku 3.4 v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(45)

Komisija je po analizi pripomb in informacij, ki jih je prejela v zvezi z drugim obvestilom, začasno sklenila, da je Mehika ustrezna izbira za reprezentativno državo, iz katere bi izhajali neizkrivljene cene in stroški za določitev normalne vrednosti. Razlogi za to izbiro so podrobneje opisani v oddelku 3.4 v nadaljevanju.

3.2.   Uporaba člena 18 osnovne uredbe

Uporaba člena 18 osnovne uredbe

| (46) | Komisija je po začetku preiskave na podlagi člena 2(6a)(a) osnovne uredbe kitajski vladi poslala dva vprašalnika v zvezi z obstojem izkrivljanja. Vendar kitajska vlada ni predložila nobenega izpolnjenega vprašalnika. Komisija je 15. junija 2020 z verbalno noto kitajsko vlado obvestila, da namerava uporabiti določbo člena 18 osnovne uredbe v zvezi z morebitnim obstojem znatnega izkrivljanja na kitajskem domačem trgu za grafitne elektrode v smislu člena 2(6a) osnovne uredbe in morebitnim obstojem izkrivljanja na trgu surovin v smislu člena 7(2a) osnovne uredbe. Komisija je kitajsko vlado pozvala, naj predloži svoje pripombe o uporabi člena 18. Prejeta ni bila nobena pripomba. |
| --- | --- |

(46)

Komisija je po začetku preiskave na podlagi člena 2(6a)(a) osnovne uredbe kitajski vladi poslala dva vprašalnika v zvezi z obstojem izkrivljanja. Vendar kitajska vlada ni predložila nobenega izpolnjenega vprašalnika. Komisija je 15. junija 2020 z verbalno noto kitajsko vlado obvestila, da namerava uporabiti določbo člena 18 osnovne uredbe v zvezi z morebitnim obstojem znatnega izkrivljanja na kitajskem domačem trgu za grafitne elektrode v smislu člena 2(6a) osnovne uredbe in morebitnim obstojem izkrivljanja na trgu surovin v smislu člena 7(2a) osnovne uredbe. Komisija je kitajsko vlado pozvala, naj predloži svoje pripombe o uporabi člena 18. Prejeta ni bila nobena pripomba.

3.3.   Normalna vrednost

Normalna vrednost

| (47) | V skladu s členom 2(1) osnovne uredbe „[n]ormalna vrednost običajno temelji na cenah, ki so jih neodvisne stranke plačale ali jih plačujejo v običajnem poteku trgovanja v državi izvoznici“. |
| --- | --- |

(47)

V skladu s členom 2(1) osnovne uredbe „[n]ormalna vrednost običajno temelji na cenah, ki so jih neodvisne stranke plačale ali jih plačujejo v običajnem poteku trgovanja v državi izvoznici“.

| (48) | Vendar je v členu 2(6a)(a) osnovne uredbe navedeno, da „[č]e se [...] ugotovi, da ni primerno uporabiti domačih cen in stroškov v državi izvoznici zaradi znatnega izkrivljanja v tej državi v smislu točke (b), se normalna vrednost računsko določi izključno na podlagi stroškov proizvodnje in prodaje, ki odražajo neizkrivljene cene ali referenčne vrednosti,“ ter „vključuje neizkrivljen in razumen znesek za upravne, prodajne in splošne stroške ter za dobiček“ (upravni, prodajni in splošni stroški se v nadaljnjem besedilu imenujejo PSU-stroški). |
| --- | --- |

(48)

Vendar je v členu 2(6a)(a) osnovne uredbe navedeno, da „[č]e se [...] ugotovi, da ni primerno uporabiti domačih cen in stroškov v državi izvoznici zaradi znatnega izkrivljanja v tej državi v smislu točke (b), se normalna vrednost računsko določi izključno na podlagi stroškov proizvodnje in prodaje, ki odražajo neizkrivljene cene ali referenčne vrednosti,“ ter „vključuje neizkrivljen in razumen znesek za upravne, prodajne in splošne stroške ter za dobiček“ (upravni, prodajni in splošni stroški se v nadaljnjem besedilu imenujejo PSU-stroški).

| (49) | V pripombah na obvestili so družbi Fangda Carbon New Material Co., LTD. in Liaoning Dantan Technology Group Co., LTD. ter proizvajalci izvozniki, ki jih zastopa CCCME, trdili, da:






  (1) | člen 2(6a) osnovne uredbe ni v skladu s členom 2.2 in 2.2.1.1 Protidampinškega sporazuma STO in sodno prakso STO; |
| --- | --- | --- |

(49)

V pripombah na obvestili so družbi Fangda Carbon New Material Co., LTD. in Liaoning Dantan Technology Group Co., LTD. ter proizvajalci izvozniki, ki jih zastopa CCCME, trdili, da:

(1)

člen 2(6a) osnovne uredbe ni v skladu s členom 2.2 in 2.2.1.1 Protidampinškega sporazuma STO in sodno prakso STO;

| (2) | v zvezi z domnevnimi „znatnimi izkrivljanji“ v povezavi s kitajsko industrijo grafitnih elektrod ni dokazov. Nasprotno, kitajska industrija grafitnih elektrod naj bi delovala pod tržno usmerjenimi pogoji. |
| --- | --- |

(2)

v zvezi z domnevnimi „znatnimi izkrivljanji“ v povezavi s kitajsko industrijo grafitnih elektrod ni dokazov. Nasprotno, kitajska industrija grafitnih elektrod naj bi delovala pod tržno usmerjenimi pogoji.

| (50) | Natančneje, v zvezi z združljivostjo člena 2(6a) osnovne uredbe s STO so strani poudarile, da pojem znatnih izkrivljanj v Protidampinškem sporazumu STO ne obstaja. Trdile so, da metodologija, določena v členu 2 Protidampinškega sporazuma STO, ne dovoljuje uporabe drugih informacij kot informacij v državi izvoznici za določitev normalne vrednosti in da v Protidampinškem sporazumu STO ni ničesar, kar bi omogočalo neupoštevanje stroškov in cen proizvajalca izvoznika ali tistih, ki obstajajo v državi izvoznici, ter njihovo nadomestitev z domnevno neizkrivljenimi cenami ali referenčnimi vrednostmi v tako imenovani ustrezni reprezentativni državi. Strani so se sklicevale tudi na spora STO DS473 Evropska unija – protidampinški ukrepi za biodizel iz Argentine in DS494 Evropska unija – Metodologije prilagoditve stroškov in nekateri protidampinški ukrepi za uvoz iz Rusije, pri čemer so opozorile, da v skladu z navedenima odločitvama v sporu za izračun stroškov, da bi se dosegla normalna vrednost zadevnega izdelka, kadar domače cene v državi izvoznici ni mogoče uporabiti, preiskovalni organi ne smejo oceniti stroškov, sporočenih v evidencah, ki jih hrani izvoznik/proizvajalec v skladu z referenčno vrednostjo, ki ni povezana s stroški proizvodnje v državi porekla. |
| --- | --- |

(50)

Natančneje, v zvezi z združljivostjo člena 2(6a) osnovne uredbe s STO so strani poudarile, da pojem znatnih izkrivljanj v Protidampinškem sporazumu STO ne obstaja. Trdile so, da metodologija, določena v členu 2 Protidampinškega sporazuma STO, ne dovoljuje uporabe drugih informacij kot informacij v državi izvoznici za določitev normalne vrednosti in da v Protidampinškem sporazumu STO ni ničesar, kar bi omogočalo neupoštevanje stroškov in cen proizvajalca izvoznika ali tistih, ki obstajajo v državi izvoznici, ter njihovo nadomestitev z domnevno neizkrivljenimi cenami ali referenčnimi vrednostmi v tako imenovani ustrezni reprezentativni državi. Strani so se sklicevale tudi na spora STO DS473 Evropska unija – protidampinški ukrepi za biodizel iz Argentine in DS494 Evropska unija – Metodologije prilagoditve stroškov in nekateri protidampinški ukrepi za uvoz iz Rusije, pri čemer so opozorile, da v skladu z navedenima odločitvama v sporu za izračun stroškov, da bi se dosegla normalna vrednost zadevnega izdelka, kadar domače cene v državi izvoznici ni mogoče uporabiti, preiskovalni organi ne smejo oceniti stroškov, sporočenih v evidencah, ki jih hrani izvoznik/proizvajalec v skladu z referenčno vrednostjo, ki ni povezana s stroški proizvodnje v državi porekla.

| (51) | V zvezi z domnevnim pomanjkanjem dokazov o „znatnih izkrivljanjih“ so strani najprej menile, da poročilo o državi v zvezi z LRK (v nadaljnjem besedilu: poročilo) (8) ne izpolnjuje standardov nepristranskih, objektivnih in zadostnih dokazov, saj ga je pripravila Komisija in je prilagojeno tako, da olajšuje vložitev pritožb ter zato namerno izpušča dejanske okoliščine, elemente in sklepe, ki bi nasprotovali ali ošibili ta namen. Poleg tega je poročilo po mnenju strani zastarelo in zato ne more odražati domnevnih izkrivljanj v obdobju preiskave ali v zvezi z izdelkom v preiskavi. Poleg tega poročilo ne obravnava posebej sektorja grafitnih elektrod, kar postavlja pod vprašaj njegovo pomembnost za sedanjo preiskavo. Drugič, strani so trdile, da je kitajski sektor grafitnih elektrod zelo tržno usmerjen, pri čemer je prisotnost družb v državni lasti omejena in deluje na podlagi tržnih in trgovinskih načel ter brez posebnih predpisov ali politik, ki jih je kitajska vlada sprejela za „spodbujanje“ proizvodnje ali izvoza grafitnih elektrod. |
| --- | --- |

(51)

V zvezi z domnevnim pomanjkanjem dokazov o „znatnih izkrivljanjih“ so strani najprej menile, da poročilo o državi v zvezi z LRK (v nadaljnjem besedilu: poročilo) (8) ne izpolnjuje standardov nepristranskih, objektivnih in zadostnih dokazov, saj ga je pripravila Komisija in je prilagojeno tako, da olajšuje vložitev pritožb ter zato namerno izpušča dejanske okoliščine, elemente in sklepe, ki bi nasprotovali ali ošibili ta namen. Poleg tega je poročilo po mnenju strani zastarelo in zato ne more odražati domnevnih izkrivljanj v obdobju preiskave ali v zvezi z izdelkom v preiskavi. Poleg tega poročilo ne obravnava posebej sektorja grafitnih elektrod, kar postavlja pod vprašaj njegovo pomembnost za sedanjo preiskavo. Drugič, strani so trdile, da je kitajski sektor grafitnih elektrod zelo tržno usmerjen, pri čemer je prisotnost družb v državni lasti omejena in deluje na podlagi tržnih in trgovinskih načel ter brez posebnih predpisov ali politik, ki jih je kitajska vlada sprejela za „spodbujanje“ proizvodnje ali izvoza grafitnih elektrod.

8

| (52) | Zato so strani trdile, da Komisija ne bi smela uporabiti člena 2(6a) osnovne uredbe, temveč bi morala sprejeti domače cene in stroške, sporočene v LRK. Strani so menile, da bi bilo treba, če bi Komisija kljub temu uporabila člen 2(6a), oceno opraviti ločeno za vsakega proizvajalca izvoznika in vsak proizvodni dejavnik. |
| --- | --- |

(52)

Zato so strani trdile, da Komisija ne bi smela uporabiti člena 2(6a) osnovne uredbe, temveč bi morala sprejeti domače cene in stroške, sporočene v LRK. Strani so menile, da bi bilo treba, če bi Komisija kljub temu uporabila člen 2(6a), oceno opraviti ločeno za vsakega proizvajalca izvoznika in vsak proizvodni dejavnik.

| (53) | Oddelek 3.3.1 vsebuje oceno Komisije o obstoju znatnih izkrivljanj. Ta ocena obravnava specifične pripombe strani glede domnevnega pomanjkanja dokazov v zvezi z znatnim izkrivljanjem v sektorju grafitnih elektrod na Kitajskem. V zvezi s splošno trditvijo, da je poročilo napisano s ciljnim namenom ter zato ni nepristransko in objektivno, je Komisija najprej opozorila, da je poročilo izčrpen dokument, ki temelji na obsežnih objektivnih dokazih, vključno s kitajsko zakonodajo, predpisi in drugimi uradnimi dokumenti politike, ki jih je objavila kitajska vlada, poročilih tretjih strani, ki so jih pripravile mednarodne organizacije, akademskih študijah in člankih strokovnjakov ter drugih zanesljivih neodvisnih virih. Poročilo je takoj dostopno že od decembra 2017, da bi vse zainteresirane strani imele dovolj možnosti za ovrženje, dopolnitev ali predložitev pripomb v zvezi s poročilom in dokazi, na katerih temelji. Ker stranke niso izpodbijale vsebine in dokazov, vsebovanih v poročilu, razen tega, da so opozorile na abstraktne pomanjkljivosti poročila v zvezi z njegovo dokazno vrednostjo, mora Komisija trditev zavrniti. Prav tako ni mogoče sprejeti trditve, da je poročilo preveč zastarelo in preveč posplošeno, da bi odražalo domnevna izkrivljanja v obdobju preiskave ali v zvezi z izdelkom v preiskavi. Zakonodaja in politike, ki se nanašajo na širša področja kitajskega gospodarstva ali državo kot celoto, se ne morejo šteti za nepomembne samo zato, ker izdelek v preiskavi ni izrecno naveden. Podobno so, dokler veljajo, veljavna zakonodaja in vladne politike pomembne za sedanjo preiskavo, ne glede na to, kdaj so bile sprejete ali navedene v poročilu. Nazadnje je Komisija opozorila, da analiza v oddelku 3.3.1 temelji na številnih virih, med katerimi poročilo predstavlja le en dokaz. |
| --- | --- |

(53)

Oddelek 3.3.1 vsebuje oceno Komisije o obstoju znatnih izkrivljanj. Ta ocena obravnava specifične pripombe strani glede domnevnega pomanjkanja dokazov v zvezi z znatnim izkrivljanjem v sektorju grafitnih elektrod na Kitajskem. V zvezi s splošno trditvijo, da je poročilo napisano s ciljnim namenom ter zato ni nepristransko in objektivno, je Komisija najprej opozorila, da je poročilo izčrpen dokument, ki temelji na obsežnih objektivnih dokazih, vključno s kitajsko zakonodajo, predpisi in drugimi uradnimi dokumenti politike, ki jih je objavila kitajska vlada, poročilih tretjih strani, ki so jih pripravile mednarodne organizacije, akademskih študijah in člankih strokovnjakov ter drugih zanesljivih neodvisnih virih. Poročilo je takoj dostopno že od decembra 2017, da bi vse zainteresirane strani imele dovolj možnosti za ovrženje, dopolnitev ali predložitev pripomb v zvezi s poročilom in dokazi, na katerih temelji. Ker stranke niso izpodbijale vsebine in dokazov, vsebovanih v poročilu, razen tega, da so opozorile na abstraktne pomanjkljivosti poročila v zvezi z njegovo dokazno vrednostjo, mora Komisija trditev zavrniti. Prav tako ni mogoče sprejeti trditve, da je poročilo preveč zastarelo in preveč posplošeno, da bi odražalo domnevna izkrivljanja v obdobju preiskave ali v zvezi z izdelkom v preiskavi. Zakonodaja in politike, ki se nanašajo na širša področja kitajskega gospodarstva ali državo kot celoto, se ne morejo šteti za nepomembne samo zato, ker izdelek v preiskavi ni izrecno naveden. Podobno so, dokler veljajo, veljavna zakonodaja in vladne politike pomembne za sedanjo preiskavo, ne glede na to, kdaj so bile sprejete ali navedene v poročilu. Nazadnje je Komisija opozorila, da analiza v oddelku 3.3.1 temelji na številnih virih, med katerimi poročilo predstavlja le en dokaz.

| (54) | Kar zadeva argumente strank v zvezi z združljivostjo člena 2(6a) osnovne uredbe s STO, Komisija meni, da so določbe člena 2(6a) v celoti skladne z obveznostmi Evropske unije v okviru STO in s sodno prakso, ki jo navaja CCCME. Komisija na začetku opozarja, da odločitvi STO v zadevah DS473 in DS494 nista zadevali uporabe člena 2(6a) osnovne uredbe, temveč posebno določbo člena 2(5) osnovne uredbe. V vsakem primeru pravo STO, kot ga razlagata odbor STO za reševanje sporov in pritožbeni organ v DS473, dovoljuje uporabo podatkov iz tretje države, ki se ustrezno prilagodijo, kadar je taka prilagoditev potrebna in utemeljena. Zaradi obstoja znatnega izkrivljanja stroški in cene v državi izvoznici niso primerni za računsko določitev normalne vrednosti. V teh okoliščinah člen 2(6a) predvideva konstruiranje stroškov proizvodnje in prodaje na podlagi neizkrivljenih cen ali referenčnih vrednosti, vključno s tistimi v primerni reprezentativni državi s stopnjo razvitosti, ki je podobna stopnji v državi izvoznici. Poleg tega v zvezi z zadevo DS494 Komisija opozarja, da sta se Unija in Ruska federacija pritožili na ugotovitve odbora, ki niso dokončne in zato v skladu s stalno prakso STO nimajo pravnega statusa v sistemu STO, saj niso bile potrjene s sklepi članic STO. V poročilu odbora je v tem sporu v vsakem primeru izrecno navedeno, da določbe člena 2(6a) osnovne uredbe ne spadajo v okvir spora. |
| --- | --- |

(54)

Kar zadeva argumente strank v zvezi z združljivostjo člena 2(6a) osnovne uredbe s STO, Komisija meni, da so določbe člena 2(6a) v celoti skladne z obveznostmi Evropske unije v okviru STO in s sodno prakso, ki jo navaja CCCME. Komisija na začetku opozarja, da odločitvi STO v zadevah DS473 in DS494 nista zadevali uporabe člena 2(6a) osnovne uredbe, temveč posebno določbo člena 2(5) osnovne uredbe. V vsakem primeru pravo STO, kot ga razlagata odbor STO za reševanje sporov in pritožbeni organ v DS473, dovoljuje uporabo podatkov iz tretje države, ki se ustrezno prilagodijo, kadar je taka prilagoditev potrebna in utemeljena. Zaradi obstoja znatnega izkrivljanja stroški in cene v državi izvoznici niso primerni za računsko določitev normalne vrednosti. V teh okoliščinah člen 2(6a) predvideva konstruiranje stroškov proizvodnje in prodaje na podlagi neizkrivljenih cen ali referenčnih vrednosti, vključno s tistimi v primerni reprezentativni državi s stopnjo razvitosti, ki je podobna stopnji v državi izvoznici. Poleg tega v zvezi z zadevo DS494 Komisija opozarja, da sta se Unija in Ruska federacija pritožili na ugotovitve odbora, ki niso dokončne in zato v skladu s stalno prakso STO nimajo pravnega statusa v sistemu STO, saj niso bile potrjene s sklepi članic STO. V poročilu odbora je v tem sporu v vsakem primeru izrecno navedeno, da določbe člena 2(6a) osnovne uredbe ne spadajo v okvir spora.

| (55) | V zvezi s trditvijo strani, da bi bilo treba obstoj izkrivljanj oceniti posamično za vsakega proizvajalca izvoznika in proizvodni dejavnik, Komisija opozarja, da ko je ugotovljeno, da v skladu s členom 2(6a)(b) osnovne uredbe zaradi obstoja znatnega izkrivljanja za državo izvoznico ni ustrezno uporabiti domačih cen ali stroškov v državi izvoznici, lahko Komisija v skladu s členom 2(6a)(a) za vsakega proizvajalca izvoznika normalno vrednost računsko določi z uporabo neizkrivljenih cen ali referenčnih vrednosti v ustrezni reprezentativni državi. Člen 2(6a)(a) dovoljuje uporabo domačih stroškov, samo če je zanesljivo ugotovljeno, da niso izkrivljeni. Vendar pa glede na dokaze, ki so na voljo o proizvodnih dejavnikih posameznih proizvajalcev izvoznikov, ni bilo mogoče nobenih stroškov proizvodnje in prodaje izdelka v preiskavi določiti kot neizkrivljene stroške. Ta trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(55)

V zvezi s trditvijo strani, da bi bilo treba obstoj izkrivljanj oceniti posamično za vsakega proizvajalca izvoznika in proizvodni dejavnik, Komisija opozarja, da ko je ugotovljeno, da v skladu s členom 2(6a)(b) osnovne uredbe zaradi obstoja znatnega izkrivljanja za državo izvoznico ni ustrezno uporabiti domačih cen ali stroškov v državi izvoznici, lahko Komisija v skladu s členom 2(6a)(a) za vsakega proizvajalca izvoznika normalno vrednost računsko določi z uporabo neizkrivljenih cen ali referenčnih vrednosti v ustrezni reprezentativni državi. Člen 2(6a)(a) dovoljuje uporabo domačih stroškov, samo če je zanesljivo ugotovljeno, da niso izkrivljeni. Vendar pa glede na dokaze, ki so na voljo o proizvodnih dejavnikih posameznih proizvajalcev izvoznikov, ni bilo mogoče nobenih stroškov proizvodnje in prodaje izdelka v preiskavi določiti kot neizkrivljene stroške. Ta trditev je bila zato zavrnjena.

| (56) | Iz zgoraj navedenih razlogov in kot je podrobneje pojasnjeno v nadaljevanju, je Komisija v tej preiskavi sklenila, da je bila glede na razpoložljive dokaze in zaradi nesodelovanja kitajske vlade uporaba člena 2(6a) osnovne uredbe primerna. |
| --- | --- |

(56)

Iz zgoraj navedenih razlogov in kot je podrobneje pojasnjeno v nadaljevanju, je Komisija v tej preiskavi sklenila, da je bila glede na razpoložljive dokaze in zaradi nesodelovanja kitajske vlade uporaba člena 2(6a) osnovne uredbe primerna.

3.3.1.   Obstoj znatnega izkrivljanja

Obstoj znatnega izkrivljanja

3.3.1.1.   Uvod

Uvod

| (57) | Člen 2(6a)(b) osnovne uredbe določa, da je „[z]natno izkrivljanje [...] izkrivljanje, do katerega pride, kadar sporočene cene ali stroški, vključno s stroški surovin in energije, niso rezultat sil prostega trga, in sicer zaradi znatnega poseganja države. Pri ugotavljanju obstoja znatnega izkrivljanja se med drugim upošteva možni učinek enega ali več naslednjih elementov:






  — | ali zadevni trg večinoma oskrbujejo podjetja, ki delujejo v okviru lastništva, pod nadzorom ali pod nadzorom politik ali po navodilih organov države izvoznice, |
| --- | --- | --- |

(57)

Člen 2(6a)(b) osnovne uredbe določa, da je „[z]natno izkrivljanje [...] izkrivljanje, do katerega pride, kadar sporočene cene ali stroški, vključno s stroški surovin in energije, niso rezultat sil prostega trga, in sicer zaradi znatnega poseganja države. Pri ugotavljanju obstoja znatnega izkrivljanja se med drugim upošteva možni učinek enega ali več naslednjih elementov:

—

ali zadevni trg večinoma oskrbujejo podjetja, ki delujejo v okviru lastništva, pod nadzorom ali pod nadzorom politik ali po navodilih organov države izvoznice,

| — | ali prisotnost države v podjetjih državi omogoča, da vpliva na cene ali stroške, |
| --- | --- |

—

ali prisotnost države v podjetjih državi omogoča, da vpliva na cene ali stroške,

| — | ali javne politike ali ukrepi diskriminirajo v korist domačih dobaviteljev ali kako drugače vplivajo na sile prostega trga, |
| --- | --- |

—

ali javne politike ali ukrepi diskriminirajo v korist domačih dobaviteljev ali kako drugače vplivajo na sile prostega trga,

| — | ali je prisotno pomanjkanje zakonodaje o stečaju, družbah ali lastnini, ali diskriminatorna uporaba ali nezadostno izvrševanje navedene zakonodaje, |
| --- | --- |

—

ali je prisotno pomanjkanje zakonodaje o stečaju, družbah ali lastnini, ali diskriminatorna uporaba ali nezadostno izvrševanje navedene zakonodaje,

| — | ali so stroški plač izkrivljeni, |
| --- | --- |

—

ali so stroški plač izkrivljeni,

| — | ali dostop do financiranja ponujajo institucije, ki izvajajo cilje javne politike ali kako drugače ne delujejo neodvisno od države.“ |
| --- | --- |

—

ali dostop do financiranja ponujajo institucije, ki izvajajo cilje javne politike ali kako drugače ne delujejo neodvisno od države.“

| (58) | Ker seznam iz člena 2(6a)(b) osnovne uredbe ni kumulativen, za ugotovitev znatnega izkrivljanja ni treba upoštevati vseh elementov. Poleg tega se lahko za dokazovanje obstoja enega ali več elementov s seznama uporabijo iste dejanske okoliščine. Vendar je treba vsak sklep o znatnem izkrivljanju v smislu člena 2(6a)(a) oblikovati na podlagi vseh razpoložljivih dokazov. V splošni oceni obstoja izkrivljanja se lahko upoštevajo tudi splošne razmere in okoliščine v državi izvoznici, zlasti kadar temeljni elementi gospodarske in upravne ureditve države izvoznice vladi zagotavljajo znatne pristojnosti za tako poseganje v gospodarstvo, da cene in stroški niso rezultat nemotenega razvoja tržnih sil. |
| --- | --- |

(58)

Ker seznam iz člena 2(6a)(b) osnovne uredbe ni kumulativen, za ugotovitev znatnega izkrivljanja ni treba upoštevati vseh elementov. Poleg tega se lahko za dokazovanje obstoja enega ali več elementov s seznama uporabijo iste dejanske okoliščine. Vendar je treba vsak sklep o znatnem izkrivljanju v smislu člena 2(6a)(a) oblikovati na podlagi vseh razpoložljivih dokazov. V splošni oceni obstoja izkrivljanja se lahko upoštevajo tudi splošne razmere in okoliščine v državi izvoznici, zlasti kadar temeljni elementi gospodarske in upravne ureditve države izvoznice vladi zagotavljajo znatne pristojnosti za tako poseganje v gospodarstvo, da cene in stroški niso rezultat nemotenega razvoja tržnih sil.

| (59) | V členu 2(6a)(c) osnovne uredbe je določeno, da „[k]adar ima Komisija utemeljene informacije glede morebitnega obstoja znatnega izkrivljanja v smislu točke (b) v posamezni državi ali posameznem sektorju v tej državi in če je to ustrezno za učinkovito uporabo te uredbe, Komisija pripravi, objavi in redno posodablja poročilo, v katerem opiše tržne razmere iz točke (b) v tej državi ali sektorju“. |
| --- | --- |

(59)

V členu 2(6a)(c) osnovne uredbe je določeno, da „[k]adar ima Komisija utemeljene informacije glede morebitnega obstoja znatnega izkrivljanja v smislu točke (b) v posamezni državi ali posameznem sektorju v tej državi in če je to ustrezno za učinkovito uporabo te uredbe, Komisija pripravi, objavi in redno posodablja poročilo, v katerem opiše tržne razmere iz točke (b) v tej državi ali sektorju“.

| (60) | V skladu s to določbo je Komisija pripravila poročilo, ki opisuje znatno poseganje države na mnogih ravneh gospodarstva, vključno z določenimi izkrivljanji pri mnogih ključnih proizvodnih dejavnikih (kot so zemljišče, energija, kapital, surovine in delo) ter v določenih sektorjih (kot sta jeklarski sektor in sektor kemikalij). Zainteresirane strani so bile pozvane, naj na začetku preiskave dokaze v spisu preiskave izpodbijajo, predložijo pripombe v zvezi z njimi ali jih dopolnijo. Poročilo je bilo v spis o preiskavi vključeno ob njenem začetku. |
| --- | --- |

(60)

V skladu s to določbo je Komisija pripravila poročilo, ki opisuje znatno poseganje države na mnogih ravneh gospodarstva, vključno z določenimi izkrivljanji pri mnogih ključnih proizvodnih dejavnikih (kot so zemljišče, energija, kapital, surovine in delo) ter v določenih sektorjih (kot sta jeklarski sektor in sektor kemikalij). Zainteresirane strani so bile pozvane, naj na začetku preiskave dokaze v spisu preiskave izpodbijajo, predložijo pripombe v zvezi z njimi ali jih dopolnijo. Poročilo je bilo v spis o preiskavi vključeno ob njenem začetku.

| (61) | Pritožba je poleg ugotovitev iz poročila vsebovala dodatne informacije. Navajala je dodatne vire, vključno s poročilom ZDA o skladnosti Kitajske s STO za leto 2019 (9), ki opozarja na izkrivljanja na različnih ravneh kitajskega gospodarstva. V pritožbi je bilo tudi poudarjeno, da so sektor grafitnih elektrod preiskali organi drugih držav, ki so ugotovile nepravilnosti v sektorju (10). Poleg tega je bilo v pritožbi navedeno, da so številni glavni proizvajalci grafitnih elektrod podjetja v državni lasti, med drugim: Sinosteel Engineering & Technology (nekdanji Sinosteel Jilin Carbon), Shanxi Jinneng Group, Henan General Machinery, Jilin Songjiang Carbon in Kaifeng Carbon. V njej je bilo poudarjeno tudi, da obstajajo pobude za oblikovanje velikih proizvajalcev grafitnih elektrod na Kitajskem, na primer Shanghai Baosteel Chemical, hčerinska družba skupine Baosteel Group, se je pridružila vodilnemu zasebnemu proizvajalcu grafitnih elektrod Fangda Carbon, s čimer je bila ustanovljena družba Baofang Carbon Material Technology, ki je skupno podjetje za proizvodnjo grafitnih elektrod UHP v gospodarski in tehnološki razvojni coni Lanzhou v provinci Gansu v višini 100 000 ton letno (11). Družba Fangda Carbon, čeprav je v zasebni lasti, v svojem letnem poročilu poudarja, da dejavnosti tesno usklajuje s cilji kitajske vlade (njene „običajne poslovne dejavnosti so tesno povezane z nacionalno politiko“, pri čemer nadalje trdi, da „se bo družba močno osredotočala na cilj izgradnje prvega in največjega vodilnega ogljičnega podjetja na svetu ter (...) v celoti izvajala duh 19. nacionalnega kongresa Komunistične partije Kitajske“, hkrati pa zagotovila, da „bo sledila navodilom nove socialistične dobe Xi Jinpinga s kitajskimi značilnostmi“ (12)). |
| --- | --- |

(61)

Pritožba je poleg ugotovitev iz poročila vsebovala dodatne informacije. Navajala je dodatne vire, vključno s poročilom ZDA o skladnosti Kitajske s STO za leto 2019 (9), ki opozarja na izkrivljanja na različnih ravneh kitajskega gospodarstva. V pritožbi je bilo tudi poudarjeno, da so sektor grafitnih elektrod preiskali organi drugih držav, ki so ugotovile nepravilnosti v sektorju (10). Poleg tega je bilo v pritožbi navedeno, da so številni glavni proizvajalci grafitnih elektrod podjetja v državni lasti, med drugim: Sinosteel Engineering & Technology (nekdanji Sinosteel Jilin Carbon), Shanxi Jinneng Group, Henan General Machinery, Jilin Songjiang Carbon in Kaifeng Carbon. V njej je bilo poudarjeno tudi, da obstajajo pobude za oblikovanje velikih proizvajalcev grafitnih elektrod na Kitajskem, na primer Shanghai Baosteel Chemical, hčerinska družba skupine Baosteel Group, se je pridružila vodilnemu zasebnemu proizvajalcu grafitnih elektrod Fangda Carbon, s čimer je bila ustanovljena družba Baofang Carbon Material Technology, ki je skupno podjetje za proizvodnjo grafitnih elektrod UHP v gospodarski in tehnološki razvojni coni Lanzhou v provinci Gansu v višini 100 000 ton letno (11). Družba Fangda Carbon, čeprav je v zasebni lasti, v svojem letnem poročilu poudarja, da dejavnosti tesno usklajuje s cilji kitajske vlade (njene „običajne poslovne dejavnosti so tesno povezane z nacionalno politiko“, pri čemer nadalje trdi, da „se bo družba močno osredotočala na cilj izgradnje prvega in največjega vodilnega ogljičnega podjetja na svetu ter (...) v celoti izvajala duh 19. nacionalnega kongresa Komunistične partije Kitajske“, hkrati pa zagotovila, da „bo sledila navodilom nove socialistične dobe Xi Jinpinga s kitajskimi značilnostmi“ (12)).

9

10

11

12

| (62) | V pritožbi je nadalje pojasnjeno, da so celo zasebna podjetja pogosto pod neposrednim vplivom vlade, na primer občinska podružnica SASAC ima manjšinski delež v Fushun Carbon, največjem proizvajalcu grafitnih elektrod v Liaoningu, kar pomeni, da ima neposreden vpliv na družbo. Podobno ima naložbena družba CITIC v državni lasti manjšinski delež v Heifei Carbo, pomembnem proizvajalcu grafitnih elektrod. |
| --- | --- |

(62)

V pritožbi je nadalje pojasnjeno, da so celo zasebna podjetja pogosto pod neposrednim vplivom vlade, na primer občinska podružnica SASAC ima manjšinski delež v Fushun Carbon, največjem proizvajalcu grafitnih elektrod v Liaoningu, kar pomeni, da ima neposreden vpliv na družbo. Podobno ima naložbena družba CITIC v državni lasti manjšinski delež v Heifei Carbo, pomembnem proizvajalcu grafitnih elektrod.

| (63) | V pritožbi je bilo nadalje navedeno, da so proizvajalci glavne surovine, tj. igelnega koksa, v veliki meri tudi podjetja v državni lasti. V skladu s pritožbo je glavni proizvajalec koksa iz nafte in premoga na Kitajskem CNPC Jinzhou Petrochemical Company, hčerinska družba PetroChina, katere edini nadzorni delničar je China National Petroleum Corporation, veliko podjetje v državni lasti, ki ga upravlja SASAC. Tudi Shanghai Baosteel Chemical, podružnica družbe v državni lasti China Baowu Steel Group, je vodilni proizvajalec igelnega koksa. |
| --- | --- |

(63)

V pritožbi je bilo nadalje navedeno, da so proizvajalci glavne surovine, tj. igelnega koksa, v veliki meri tudi podjetja v državni lasti. V skladu s pritožbo je glavni proizvajalec koksa iz nafte in premoga na Kitajskem CNPC Jinzhou Petrochemical Company, hčerinska družba PetroChina, katere edini nadzorni delničar je China National Petroleum Corporation, veliko podjetje v državni lasti, ki ga upravlja SASAC. Tudi Shanghai Baosteel Chemical, podružnica družbe v državni lasti China Baowu Steel Group, je vodilni proizvajalec igelnega koksa.

| (64) | V pritožbi je bilo tudi poudarjeno, da so glavni proizvajalci grafitnih elektrod, ne glede na to, ali so družbe v državni lasti ali zasebne družbe, člani združenja China Carbon Industry Association, ki je pod neposrednim nadzorom SASAC in ministrstva za civilne zadeve. Cilj te organizacije je slediti naukom partije ter izvajati glavne cilje in ključne naloge, ki jih je določil 19. nacionalni kongres komunistične partije. |
| --- | --- |

(64)

V pritožbi je bilo tudi poudarjeno, da so glavni proizvajalci grafitnih elektrod, ne glede na to, ali so družbe v državni lasti ali zasebne družbe, člani združenja China Carbon Industry Association, ki je pod neposrednim nadzorom SASAC in ministrstva za civilne zadeve. Cilj te organizacije je slediti naukom partije ter izvajati glavne cilje in ključne naloge, ki jih je določil 19. nacionalni kongres komunistične partije.

| (65) | V pritožbi so bili navedeni tudi številni primeri osebnih povezav med vodstvom proizvajalcev grafitnih elektrod in Kitajsko komunistično partijo (v nadaljnjem besedilu: KKP), vključno s prisotnostjo članov KKP v višjem vodstvu proizvajalcev grafitnih elektrod, vključno z družbami Fushun Carbon, Fangda Carbon, CIMM Group in družbami, ki proizvajajo glavne surovine, kot sta Ansteel Chemical ter Shaanxi Coal and Chemical Industry Group. |
| --- | --- |

(65)

V pritožbi so bili navedeni tudi številni primeri osebnih povezav med vodstvom proizvajalcev grafitnih elektrod in Kitajsko komunistično partijo (v nadaljnjem besedilu: KKP), vključno s prisotnostjo članov KKP v višjem vodstvu proizvajalcev grafitnih elektrod, vključno z družbami Fushun Carbon, Fangda Carbon, CIMM Group in družbami, ki proizvajajo glavne surovine, kot sta Ansteel Chemical ter Shaanxi Coal and Chemical Industry Group.

| (66) | V pritožbi je bila omenjena tudi velika širitev zmogljivosti v Notranji Mongoliji (13). |
| --- | --- |

(66)

V pritožbi je bila omenjena tudi velika širitev zmogljivosti v Notranji Mongoliji (13).

13

| (67) | Pritožba navaja tudi smernice, ki usmerjajo razvoj industrije grafitnih elektrod, med drugim: različici kataloga smernic za prilagoditev industrijske strukture za leti 2013 in 2019 – izvedbeni ukrep Sklepa št. 40, ki nudi podporo proizvodnji grafitnih elektrod iz UHP s premerom 600 mm in več; katalog strateških nastajajočih industrij (Strategic Emerging Industries Key Products and Services Catalogue) in klasifikacija strateških nastajajočih industrij iz leta 2018, ki v določbah o novih materialih vključujeta grafitne elektrode; trinajsti petletni načrt za kemično industrijo province Shanxi; trinajsti petletni načrt province Shanxi o industriji novih materialov in trinajsti petletni načrt province Shanxi o industrijskem in informacijskem razvoju; petletni načrt za obdobje 2019–2025 za zahodni Henan; izvedbeni načrt Notranje Mongolije za visokokakovostni razvoj nastajajočih industrij v avtonomni regiji; izvedbeni načrt za projekt izgradnje nacionalne nove baze surovin v provinci Liaoning ali gradbeni načrt za okrepitev industrije province Heilongjiang; ter Strateški načrt Made in China 2025. Več dokumentov se nanaša na igelni koks, vključno s katalogom za usmerjanje prestrukturiranja industrije in katalogom smernic za prilagoditev industrijske strukture iz leta 2019 in na ravni provinc. 13. petletni načrt province Shanxi za razvoj industrije novih materialov se neposredno nanaša na igelni koks, ki je opredeljen kot spodbujana industrija. Poleg tega se 13. petletni načrt province Shanxi za industrijski in informacijski razvoj nanaša na igelni koks v zvezi s ciljem pospešitve preobrazbe tradicionalnih industrij in pospešitve razvoja potencialne industrije. |
| --- | --- |

(67)

Pritožba navaja tudi smernice, ki usmerjajo razvoj industrije grafitnih elektrod, med drugim: različici kataloga smernic za prilagoditev industrijske strukture za leti 2013 in 2019 – izvedbeni ukrep Sklepa št. 40, ki nudi podporo proizvodnji grafitnih elektrod iz UHP s premerom 600 mm in več; katalog strateških nastajajočih industrij (Strategic Emerging Industries Key Products and Services Catalogue) in klasifikacija strateških nastajajočih industrij iz leta 2018, ki v določbah o novih materialih vključujeta grafitne elektrode; trinajsti petletni načrt za kemično industrijo province Shanxi; trinajsti petletni načrt province Shanxi o industriji novih materialov in trinajsti petletni načrt province Shanxi o industrijskem in informacijskem razvoju; petletni načrt za obdobje 2019–2025 za zahodni Henan; izvedbeni načrt Notranje Mongolije za visokokakovostni razvoj nastajajočih industrij v avtonomni regiji; izvedbeni načrt za projekt izgradnje nacionalne nove baze surovin v provinci Liaoning ali gradbeni načrt za okrepitev industrije province Heilongjiang; ter Strateški načrt Made in China 2025. Več dokumentov se nanaša na igelni koks, vključno s katalogom za usmerjanje prestrukturiranja industrije in katalogom smernic za prilagoditev industrijske strukture iz leta 2019 in na ravni provinc. 13. petletni načrt province Shanxi za razvoj industrije novih materialov se neposredno nanaša na igelni koks, ki je opredeljen kot spodbujana industrija. Poleg tega se 13. petletni načrt province Shanxi za industrijski in informacijski razvoj nanaša na igelni koks v zvezi s ciljem pospešitve preobrazbe tradicionalnih industrij in pospešitve razvoja potencialne industrije.

| (68) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 46, kitajska vlada ni predložila pripomb ali dokazov, ki bi podpirali ali izpodbijali obstoječe dokaze iz spisa o zadevi, vključno s poročilom in dodatnimi dokazi o obstoju znatnih izkrivljanj in/ali ustreznosti uporabe člena 2(6a) osnovne uredbe v obravnavani zadevi, ki so jih predložili pritožniki. |
| --- | --- |

(68)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 46, kitajska vlada ni predložila pripomb ali dokazov, ki bi podpirali ali izpodbijali obstoječe dokaze iz spisa o zadevi, vključno s poročilom in dodatnimi dokazi o obstoju znatnih izkrivljanj in/ali ustreznosti uporabe člena 2(6a) osnovne uredbe v obravnavani zadevi, ki so jih predložili pritožniki.

| (69) | V zvezi s tem so bile prejete pripombe vzorčenih proizvajalcev izvoznikov. Kot je navedeno v uvodni izjavi 51, so proizvajalci izvozniki trdili, da je kitajski sektor grafitnih elektrod zelo tržno usmerjen, pri čemer je prisotnost družb v državni lasti omejena in deluje na podlagi tržnih in trgovinskih načel ter brez posebnih predpisov ali politik, ki jih je kitajska vlada sprejela za „spodbujanje“ proizvodnje ali izvoza grafitnih elektrod. |
| --- | --- |

(69)

V zvezi s tem so bile prejete pripombe vzorčenih proizvajalcev izvoznikov. Kot je navedeno v uvodni izjavi 51, so proizvajalci izvozniki trdili, da je kitajski sektor grafitnih elektrod zelo tržno usmerjen, pri čemer je prisotnost družb v državni lasti omejena in deluje na podlagi tržnih in trgovinskih načel ter brez posebnih predpisov ali politik, ki jih je kitajska vlada sprejela za „spodbujanje“ proizvodnje ali izvoza grafitnih elektrod.

| (70) | Komisija je proučila, ali je primerno uporabiti domače cene in stroške v LRK ali ne, ker obstajajo znatna izkrivljanja v smislu člena 2(6a)(b) osnovne uredbe. To je storila na podlagi razpoložljivih dokazov v spisu, vključno z dokazi v poročilu, ki temeljijo na takoj dostopnih virih. Ta analiza je zajemala pregled znatnih poseganj države v gospodarstvo LRK na splošno ter posebne razmere na trgu v zadevnem sektorju, vključno z zadevnim izdelkom. Komisija je te dokazne elemente dodatno dopolnila z lastno raziskavo o različnih merilih, relevantnih za potrditev obstoja znatnih izkrivljanj v LRK. |
| --- | --- |

(70)

Komisija je proučila, ali je primerno uporabiti domače cene in stroške v LRK ali ne, ker obstajajo znatna izkrivljanja v smislu člena 2(6a)(b) osnovne uredbe. To je storila na podlagi razpoložljivih dokazov v spisu, vključno z dokazi v poročilu, ki temeljijo na takoj dostopnih virih. Ta analiza je zajemala pregled znatnih poseganj države v gospodarstvo LRK na splošno ter posebne razmere na trgu v zadevnem sektorju, vključno z zadevnim izdelkom. Komisija je te dokazne elemente dodatno dopolnila z lastno raziskavo o različnih merilih, relevantnih za potrditev obstoja znatnih izkrivljanj v LRK.

3.3.1.2.   Znatna izkrivljanja, ki vplivajo na domače cene in stroške v LRK

Znatna izkrivljanja, ki vplivajo na domače cene in stroške v LRK

| (71) | Kitajski gospodarski sistem temelji na konceptu t. i. socialističnega tržnega gospodarstva. Navedeni koncept je vključen v kitajsko ustavo in določa gospodarsko upravljanje LRK. Osrednje načelo je, da so „sredstva proizvodnje v socialistični javni lasti, tj. lasti celotnega ljudstva in skupni lasti delovnega ljudstva“. Gospodarstvo v državni lasti je „vodilna sila nacionalnega gospodarstva“, država pa je pristojna za „zagotavljanje njegove konsolidacije in rasti“ (14). Splošna ureditev kitajskega gospodarstva zato ne le omogoča znatna poseganja države v gospodarstvo, temveč je država za taka poseganja tudi izrecno pooblaščena. Pojem prevlade javnega lastništva nad zasebnim je prisoten v celotnem pravnem sistemu in je posebej poudarjen kot splošno načelo v vseh osrednjih zakonodajnih aktih. Odličen primer je kitajsko stvarno pravo, ki se sklicuje na začetno fazo socializma in državi zaupa ohranjanje temeljnega gospodarskega sistema, v katerem ima vodilno vlogo javno lastništvo. Dopuščajo se tudi druge oblike lastništva, pravo pa jim omogoča, da se razvijajo vzporedno z državnim lastništvom (15). |
| --- | --- |

(71)

Kitajski gospodarski sistem temelji na konceptu t. i. socialističnega tržnega gospodarstva. Navedeni koncept je vključen v kitajsko ustavo in določa gospodarsko upravljanje LRK. Osrednje načelo je, da so „sredstva proizvodnje v socialistični javni lasti, tj. lasti celotnega ljudstva in skupni lasti delovnega ljudstva“. Gospodarstvo v državni lasti je „vodilna sila nacionalnega gospodarstva“, država pa je pristojna za „zagotavljanje njegove konsolidacije in rasti“ (14). Splošna ureditev kitajskega gospodarstva zato ne le omogoča znatna poseganja države v gospodarstvo, temveč je država za taka poseganja tudi izrecno pooblaščena. Pojem prevlade javnega lastništva nad zasebnim je prisoten v celotnem pravnem sistemu in je posebej poudarjen kot splošno načelo v vseh osrednjih zakonodajnih aktih. Odličen primer je kitajsko stvarno pravo, ki se sklicuje na začetno fazo socializma in državi zaupa ohranjanje temeljnega gospodarskega sistema, v katerem ima vodilno vlogo javno lastništvo. Dopuščajo se tudi druge oblike lastništva, pravo pa jim omogoča, da se razvijajo vzporedno z državnim lastništvom (15).

14

15

| (72) | Poleg tega se socialistično tržno gospodarstvo na podlagi kitajskega prava razvija pod vodstvom KKP. Strukturi kitajske države in KKP se prepletata na vseh ravneh (pravni, institucionalni, osebni) in tvorita superstrukturo, v kateri ni mogoče razlikovati med vlogo KKP in vlogo države. S spremembo kitajske ustave marca 2018 je bila še bolj poudarjena vodilna vloga KKP, ki je bila ponovno potrjena v besedilu člena 1 ustave. Za obstoječim prvim stavkom določbe: „[s]ocialistični sistem je temeljni sistem Ljudske republike Kitajske“ je vstavljen nov drugi stavek, ki se glasi: „[g]lavna lastnost socializma s kitajskimi značilnostmi je vodstvo Komunistične partije Kitajske“. (16) To kaže na nesporen in vse večji nadzor KKP nad gospodarskim sistemom LRK. To vodstvo in nadzor sta neločljivo povezana s kitajskim sistemom in močno presegata položaj, ki je običajen v drugih državah, v katerih vlade izvajajo splošni makroekonomski nadzor znotraj meja, v katerih delujejo sile prostega trga. |
| --- | --- |

(72)

Poleg tega se socialistično tržno gospodarstvo na podlagi kitajskega prava razvija pod vodstvom KKP. Strukturi kitajske države in KKP se prepletata na vseh ravneh (pravni, institucionalni, osebni) in tvorita superstrukturo, v kateri ni mogoče razlikovati med vlogo KKP in vlogo države. S spremembo kitajske ustave marca 2018 je bila še bolj poudarjena vodilna vloga KKP, ki je bila ponovno potrjena v besedilu člena 1 ustave. Za obstoječim prvim stavkom določbe: „[s]ocialistični sistem je temeljni sistem Ljudske republike Kitajske“ je vstavljen nov drugi stavek, ki se glasi: „[g]lavna lastnost socializma s kitajskimi značilnostmi je vodstvo Komunistične partije Kitajske“. (16) To kaže na nesporen in vse večji nadzor KKP nad gospodarskim sistemom LRK. To vodstvo in nadzor sta neločljivo povezana s kitajskim sistemom in močno presegata položaj, ki je običajen v drugih državah, v katerih vlade izvajajo splošni makroekonomski nadzor znotraj meja, v katerih delujejo sile prostega trga.

16

| (73) | Kitajska država izvaja interventno ekonomsko politiko pri uresničevanju ciljev, ki sovpadajo s političnim programom KKP in ne izražajo prevladujočih gospodarskih razmer na prostem trgu (17). Orodja interventne ekonomske politike, ki jih uporabljajo kitajski organi, so raznolika ter med drugim vključujejo tudi sistem načrtovanja industrijskih dejavnosti, finančni sistem in raven zakonodajnega okolja. |
| --- | --- |

(73)

Kitajska država izvaja interventno ekonomsko politiko pri uresničevanju ciljev, ki sovpadajo s političnim programom KKP in ne izražajo prevladujočih gospodarskih razmer na prostem trgu (17). Orodja interventne ekonomske politike, ki jih uporabljajo kitajski organi, so raznolika ter med drugim vključujejo tudi sistem načrtovanja industrijskih dejavnosti, finančni sistem in raven zakonodajnega okolja.

17

| (74) | Prvič, usmeritev kitajskega gospodarstva je na ravni splošnega upravnega nadzora urejena z zapletenim sistemom načrtovanja industrijskih dejavnosti, ki vpliva na vse gospodarske dejavnosti v državi. Vsi ti načrti zajemajo celovito in zapleteno matriko sektorjev in medsektorskih politik ter so prisotni na vseh ravneh upravljanja. Načrti na ravni provinc so podrobni, medtem ko so v načrtih na nacionalni ravni določeni širši cilji. V načrtih so opredeljeni tudi sredstva za podporo ustreznim industrijam/sektorjem in časovni okviri, v katerih je treba doseči cilje. Nekateri načrti še vedno vsebujejo izrecne cilje glede rezultatov, medtem ko so bili ti cilji stalnica v prejšnjih ciklih načrtovanja. V načrtih so posamezni industrijski sektorji in/ali projekti izpostavljeni kot (pozitivne ali negativne) prednostne naloge v skladu s prednostnimi nalogami vlade in so jim dodeljeni posebni razvojni cilji (posodobitev industrije, mednarodna širitev itd.). Gospodarski subjekti, tj. zasebni in tisti v lasti države, morajo učinkovito prilagoditi svoje poslovne dejavnosti v skladu z dejanskimi razmerami, ki se uvajajo s sistemom načrtovanja. Razlog za to ni zgolj zavezujoča narava načrtov, ampak tudi to, da ustrezni kitajski organi na vseh ravneh upravljanja spoštujejo sistem načrtov in skladno s tem uporabljajo podeljena pooblastila, s čimer gospodarske subjekte spodbujajo, da upoštevajo prednostne naloge, določene v načrtih (glej tudi oddelek 3.3.1.5 v nadaljevanju) (18). |
| --- | --- |

(74)

Prvič, usmeritev kitajskega gospodarstva je na ravni splošnega upravnega nadzora urejena z zapletenim sistemom načrtovanja industrijskih dejavnosti, ki vpliva na vse gospodarske dejavnosti v državi. Vsi ti načrti zajemajo celovito in zapleteno matriko sektorjev in medsektorskih politik ter so prisotni na vseh ravneh upravljanja. Načrti na ravni provinc so podrobni, medtem ko so v načrtih na nacionalni ravni določeni širši cilji. V načrtih so opredeljeni tudi sredstva za podporo ustreznim industrijam/sektorjem in časovni okviri, v katerih je treba doseči cilje. Nekateri načrti še vedno vsebujejo izrecne cilje glede rezultatov, medtem ko so bili ti cilji stalnica v prejšnjih ciklih načrtovanja. V načrtih so posamezni industrijski sektorji in/ali projekti izpostavljeni kot (pozitivne ali negativne) prednostne naloge v skladu s prednostnimi nalogami vlade in so jim dodeljeni posebni razvojni cilji (posodobitev industrije, mednarodna širitev itd.). Gospodarski subjekti, tj. zasebni in tisti v lasti države, morajo učinkovito prilagoditi svoje poslovne dejavnosti v skladu z dejanskimi razmerami, ki se uvajajo s sistemom načrtovanja. Razlog za to ni zgolj zavezujoča narava načrtov, ampak tudi to, da ustrezni kitajski organi na vseh ravneh upravljanja spoštujejo sistem načrtov in skladno s tem uporabljajo podeljena pooblastila, s čimer gospodarske subjekte spodbujajo, da upoštevajo prednostne naloge, določene v načrtih (glej tudi oddelek 3.3.1.5 v nadaljevanju) (18).

18

| (75) | Drugič, na ravni dodelitve finančnih sredstev v finančnem sistemu LRK prevladujejo poslovne banke v državni lasti. Te banke se morajo pri oblikovanju in izvajanju svoje posojilne politike usklajevati z vladnimi cilji na področju industrijske politike in ne zgolj ocenjevati ekonomskih prednosti določenega projekta (glej tudi oddelek 3.3.1.8 v nadaljevanju) (19). Enako velja za druge sestavne dele kitajskega finančnega sistema, kot so borzni trgi, trgi obveznic, trgi zasebnega kapitala itd. Prav tako so ti deli finančnega sektorja razen bančnega sektorja institucionalno in operativno vzpostavljeni na način, ki ni usmerjen k čim učinkovitejšemu delovanju finančnih trgov, temveč k zagotavljanju nadzora ter omogočanju poseganja države in KKP (20). |
| --- | --- |

(75)

Drugič, na ravni dodelitve finančnih sredstev v finančnem sistemu LRK prevladujejo poslovne banke v državni lasti. Te banke se morajo pri oblikovanju in izvajanju svoje posojilne politike usklajevati z vladnimi cilji na področju industrijske politike in ne zgolj ocenjevati ekonomskih prednosti določenega projekta (glej tudi oddelek 3.3.1.8 v nadaljevanju) (19). Enako velja za druge sestavne dele kitajskega finančnega sistema, kot so borzni trgi, trgi obveznic, trgi zasebnega kapitala itd. Prav tako so ti deli finančnega sektorja razen bančnega sektorja institucionalno in operativno vzpostavljeni na način, ki ni usmerjen k čim učinkovitejšemu delovanju finančnih trgov, temveč k zagotavljanju nadzora ter omogočanju poseganja države in KKP (20).

19

20

| (76) | Tretjič, v zakonodajnem okolju država v gospodarstvo posega na več načinov. Na primer pravila o javnem naročanju se redno uporabljajo za doseganje ciljev politike, ki pa ne vključujejo gospodarske učinkovitosti, in s tem spodkopavajo tržna načela na tem področju. Zakonodaja, ki se uporablja, posebej določa, da se javno naročanje izvaja zaradi lažjega doseganja ciljev, ki jih oblikujejo državne politike. Vendar narava teh ciljev še vedno ni opredeljena, zato imajo organi odločanja na voljo široko polje proste presoje (21). Podobno kitajska vlada na področju naložb ohranja znaten nadzor ter vpliv nad namembnostjo in obsežnostjo državnih in zasebnih naložb. Organi uporabljajo preglede naložb ter različne spodbude, omejitve in prepovedi v zvezi z naložbami kot pomembno orodje za podpiranje ciljev industrijske politike, na primer ohranjanje državnega nadzora nad ključnimi sektorji ali krepitev domače industrije (22). |
| --- | --- |

(76)

Tretjič, v zakonodajnem okolju država v gospodarstvo posega na več načinov. Na primer pravila o javnem naročanju se redno uporabljajo za doseganje ciljev politike, ki pa ne vključujejo gospodarske učinkovitosti, in s tem spodkopavajo tržna načela na tem področju. Zakonodaja, ki se uporablja, posebej določa, da se javno naročanje izvaja zaradi lažjega doseganja ciljev, ki jih oblikujejo državne politike. Vendar narava teh ciljev še vedno ni opredeljena, zato imajo organi odločanja na voljo široko polje proste presoje (21). Podobno kitajska vlada na področju naložb ohranja znaten nadzor ter vpliv nad namembnostjo in obsežnostjo državnih in zasebnih naložb. Organi uporabljajo preglede naložb ter različne spodbude, omejitve in prepovedi v zvezi z naložbami kot pomembno orodje za podpiranje ciljev industrijske politike, na primer ohranjanje državnega nadzora nad ključnimi sektorji ali krepitev domače industrije (22).

21

22

| (77) | Kitajski ekonomski model torej temelji na nekaterih temeljnih načelih, ki omogočajo in spodbujajo različna poseganja države. Taka znatna poseganja države so v nasprotju s prostim delovanjem tržnih sil, kar povzroča izkrivljanje učinkovitega dodeljevanja sredstev v skladu s tržnimi načeli (23). |
| --- | --- |

(77)

Kitajski ekonomski model torej temelji na nekaterih temeljnih načelih, ki omogočajo in spodbujajo različna poseganja države. Taka znatna poseganja države so v nasprotju s prostim delovanjem tržnih sil, kar povzroča izkrivljanje učinkovitega dodeljevanja sredstev v skladu s tržnimi načeli (23).

23

3.3.1.3.   Znatna izkrivljanja v skladu s členom 2(6a)(b), prva alinea, osnovne uredbe: zadevni trg v veliki meri oskrbujejo podjetja, ki delujejo v okviru lastništva, pod nadzorom ali pod nadzorom politik ali po navodilih organov države izvoznice

Znatna izkrivljanja v skladu s členom 2(6a)(b), prva alinea, osnovne uredbe: zadevni trg v veliki meri oskrbujejo podjetja, ki delujejo v okviru lastništva, pod nadzorom ali pod nadzorom politik ali po navodilih organov države izvoznice

| (78) | V LRK so podjetja, ki delujejo v okviru lastništva, pod nadzorom in/ali pod nadzorom politik ali po navodilih države, bistveni del gospodarstva. |
| --- | --- |

(78)

V LRK so podjetja, ki delujejo v okviru lastništva, pod nadzorom in/ali pod nadzorom politik ali po navodilih države, bistveni del gospodarstva.

| (79) | Kitajska vlada in KKP vzdržujeta strukture, ki zagotavljajo njun nadaljnji vpliv na podjetja, zlasti podjetja v državni lasti. Država (in v številnih pogledih tudi KKP) ni samo dejavno vključena v oblikovanje splošnih ekonomskih politik v posameznih podjetjih v državni lasti in nadzor nad njihovim izvajanjem, temveč tudi uveljavlja svoje pravice do sodelovanja pri operativnem odločanju v teh podjetjih. To se običajno izvaja s kroženjem kadrov med vladnimi organi in podjetji v državni lasti, s prisotnostjo članov stranke v izvršnih organih podjetij v državni lasti in strankarskih celic v družbah (glej tudi oddelek 3.3.1.4) ter oblikovanjem korporacijske strukture v sektorju podjetij v državni lasti (24). V zameno imajo podjetja v državni lasti poseben status v kitajskem gospodarstvu, ki vključuje številne gospodarske koristi, zlasti zaščito pred konkurenco in preferenčni dostop do ustreznih vložkov, vključno s financiranjem (25). Elementi, ki kažejo na obstoj državnega nadzora nad podjetji v sektorju grafitnih elektrod, so podrobneje opredeljeni v oddelku 3.3.1.4. |
| --- | --- |

(79)

Kitajska vlada in KKP vzdržujeta strukture, ki zagotavljajo njun nadaljnji vpliv na podjetja, zlasti podjetja v državni lasti. Država (in v številnih pogledih tudi KKP) ni samo dejavno vključena v oblikovanje splošnih ekonomskih politik v posameznih podjetjih v državni lasti in nadzor nad njihovim izvajanjem, temveč tudi uveljavlja svoje pravice do sodelovanja pri operativnem odločanju v teh podjetjih. To se običajno izvaja s kroženjem kadrov med vladnimi organi in podjetji v državni lasti, s prisotnostjo članov stranke v izvršnih organih podjetij v državni lasti in strankarskih celic v družbah (glej tudi oddelek 3.3.1.4) ter oblikovanjem korporacijske strukture v sektorju podjetij v državni lasti (24). V zameno imajo podjetja v državni lasti poseben status v kitajskem gospodarstvu, ki vključuje številne gospodarske koristi, zlasti zaščito pred konkurenco in preferenčni dostop do ustreznih vložkov, vključno s financiranjem (25). Elementi, ki kažejo na obstoj državnega nadzora nad podjetji v sektorju grafitnih elektrod, so podrobneje opredeljeni v oddelku 3.3.1.4.

24

25

| (80) | Prav v sektorju grafitnih elektrod kitajska vlada ohranja znatno stopnjo lastništva, kot je navedeno v pritožbi in opisano v uvodni izjavi 61. Preiskava je potrdila, da so številne družbe, vključno s tistimi, ki so navedene v pritožbi, dejansko podjetja v državni lasti in da je, čeprav ni uradnih informacij o natančni razdelitvi med družbe v zasebni lasti in družbe v državni lasti, prisotnost družb v državni lasti v sektorju grafitnih elektrod velika, vključno z naslednjimi subjekti: Shanxi Jinneng Group Co., Ltd., Henan General Machinery, Kaifeng Carbon. Komisija nadalje ugotavlja, da so v sektorju prisotna skupna podjetja, ki združujejo zasebna podjetja in podjetja v državni lasti, na primer družba Baofang Carbon Material Technology (51 % pod nadzorom skupine Baowu, ki je v državni lasti, in 49 % v lasti družbe Fangda Carbon New Materials Co., LTD (26)) ali Fushun Carbon (pri čemer je 65,5 % v lasti družbe Fangda Carbon New Materials Co., LTD in 34,5 % v lasti skupine Fushun Longsheng State-owned Capital Operation Group Co., Ltd., ki je v državni lasti). |
| --- | --- |

(80)

Prav v sektorju grafitnih elektrod kitajska vlada ohranja znatno stopnjo lastništva, kot je navedeno v pritožbi in opisano v uvodni izjavi 61. Preiskava je potrdila, da so številne družbe, vključno s tistimi, ki so navedene v pritožbi, dejansko podjetja v državni lasti in da je, čeprav ni uradnih informacij o natančni razdelitvi med družbe v zasebni lasti in družbe v državni lasti, prisotnost družb v državni lasti v sektorju grafitnih elektrod velika, vključno z naslednjimi subjekti: Shanxi Jinneng Group Co., Ltd., Henan General Machinery, Kaifeng Carbon. Komisija nadalje ugotavlja, da so v sektorju prisotna skupna podjetja, ki združujejo zasebna podjetja in podjetja v državni lasti, na primer družba Baofang Carbon Material Technology (51 % pod nadzorom skupine Baowu, ki je v državni lasti, in 49 % v lasti družbe Fangda Carbon New Materials Co., LTD (26)) ali Fushun Carbon (pri čemer je 65,5 % v lasti družbe Fangda Carbon New Materials Co., LTD in 34,5 % v lasti skupine Fushun Longsheng State-owned Capital Operation Group Co., Ltd., ki je v državni lasti).

26

| (81) | Komisija poleg tega ugotavlja, da so različne družbe v državni lasti, kot sta CNPC Jinzhou Petrochemical (27) in Shanghai Baosteel chemical (28), vključene v proizvodnjo igelnega koksa, ki je bistvena surovina za proizvodnjo grafitnih elektrod. Poleg tega je drugo podjetje v državni lasti, Ordos Weiyi High-tech Materials (29), podružnica podjetja Baotou, vključeno v projekt razširitve zmogljivosti za igelni koks v Notranji Mongoliji. |
| --- | --- |

(81)

Komisija poleg tega ugotavlja, da so različne družbe v državni lasti, kot sta CNPC Jinzhou Petrochemical (27) in Shanghai Baosteel chemical (28), vključene v proizvodnjo igelnega koksa, ki je bistvena surovina za proizvodnjo grafitnih elektrod. Poleg tega je drugo podjetje v državni lasti, Ordos Weiyi High-tech Materials (29), podružnica podjetja Baotou, vključeno v projekt razširitve zmogljivosti za igelni koks v Notranji Mongoliji.

27

28

29

| (82) | Visoka raven poseganja države v industriji grafitnih elektrod in znaten delež podjetij v državni lasti v tem sektorju ter podjetij višje v prodajni verigi tudi zasebnim proizvajalcem preprečujeta poslovanje pod tržnimi pogoji. Za javna in zasebna podjetja v sektorju grafitnih elektrod dejansko veljajo politični nadzor in navodila, kot je navedeno v oddelku 3.3.1.5 v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(82)

Visoka raven poseganja države v industriji grafitnih elektrod in znaten delež podjetij v državni lasti v tem sektorju ter podjetij višje v prodajni verigi tudi zasebnim proizvajalcem preprečujeta poslovanje pod tržnimi pogoji. Za javna in zasebna podjetja v sektorju grafitnih elektrod dejansko veljajo politični nadzor in navodila, kot je navedeno v oddelku 3.3.1.5 v nadaljevanju.

3.3.1.4.   Znatno izkrivljanje v skladu s členom 2(6a)(b), druga alinea, osnovne uredbe: prisotnost v podjetjih državi omogoča, da vpliva na cene ali stroške

Znatno izkrivljanje v skladu s členom 2(6a)(b), druga alinea, osnovne uredbe: prisotnost v podjetjih državi omogoča, da vpliva na cene ali stroške

| (83) | Poleg tega, da kitajska vlada prek lastništva podjetij v državni lasti in z drugimi orodji izvaja nadzor nad gospodarstvom, ji prisotnost vlade v podjetjih omogoča tudi, da vpliva na cene in stroške. Čeprav se lahko šteje, da pravica ustreznih državnih organov do imenovanja in razrešitve ključnega poslovodnega osebja v podjetjih v državni lasti, kot je določena v kitajski zakonodaji, izraža ustrezne lastniške pravice (30), so celice KKP v podjetjih v državni lasti in zasebnih podjetjih še en pomemben kanal, prek katerega lahko država vpliva na poslovne odločitve. V skladu s pravom družb LRK je treba v vsaki družbi ustanoviti organizacijo KKP (z vsaj tremi člani KKP, kot je določeno v statutu Komunistične partije Kitajske (31)), družba pa zagotovi potrebne pogoje za dejavnosti organizacije partije. Zdi se, da se v preteklosti ta zahteva ni vedno upoštevala ali strogo izvrševala. Vendar je KKP vsaj od leta 2016 okrepila zahteve po nadzoru nad poslovnimi odločitvami v podjetjih v državni lasti zaradi političnih načel. Po poročilih naj bi KKP tudi izvajala pritisk na zasebne družbe ter zahtevala, naj na prvo mesto postavijo „patriotizem“ in sledijo partijski disciplini (32). Leta 2017 se je poročalo o obstoju partijskih celic v 70 % od približno 1,86 milijona zasebnih družb, pri čemer se je izvajal vse večji pritisk, da morajo organizacije KKP imeti zadnjo besedo pri poslovnih odločitvah v svojih družbah (33). Ta pravila se splošno uporabljajo v celotnem kitajskem gospodarstvu, in sicer v vseh sektorjih, vključno s proizvajalci grafitnih elektrod in dobavitelji vložkov zanje. |
| --- | --- |

(83)

Poleg tega, da kitajska vlada prek lastništva podjetij v državni lasti in z drugimi orodji izvaja nadzor nad gospodarstvom, ji prisotnost vlade v podjetjih omogoča tudi, da vpliva na cene in stroške. Čeprav se lahko šteje, da pravica ustreznih državnih organov do imenovanja in razrešitve ključnega poslovodnega osebja v podjetjih v državni lasti, kot je določena v kitajski zakonodaji, izraža ustrezne lastniške pravice (30), so celice KKP v podjetjih v državni lasti in zasebnih podjetjih še en pomemben kanal, prek katerega lahko država vpliva na poslovne odločitve. V skladu s pravom družb LRK je treba v vsaki družbi ustanoviti organizacijo KKP (z vsaj tremi člani KKP, kot je določeno v statutu Komunistične partije Kitajske (31)), družba pa zagotovi potrebne pogoje za dejavnosti organizacije partije. Zdi se, da se v preteklosti ta zahteva ni vedno upoštevala ali strogo izvrševala. Vendar je KKP vsaj od leta 2016 okrepila zahteve po nadzoru nad poslovnimi odločitvami v podjetjih v državni lasti zaradi političnih načel. Po poročilih naj bi KKP tudi izvajala pritisk na zasebne družbe ter zahtevala, naj na prvo mesto postavijo „patriotizem“ in sledijo partijski disciplini (32). Leta 2017 se je poročalo o obstoju partijskih celic v 70 % od približno 1,86 milijona zasebnih družb, pri čemer se je izvajal vse večji pritisk, da morajo organizacije KKP imeti zadnjo besedo pri poslovnih odločitvah v svojih družbah (33). Ta pravila se splošno uporabljajo v celotnem kitajskem gospodarstvu, in sicer v vseh sektorjih, vključno s proizvajalci grafitnih elektrod in dobavitelji vložkov zanje.

30

31

32

33

| (84) | Poleg tega je bil 15. septembra 2020 objavljen dokument z naslovom „Smernice splošnega urada centralnega komiteja KKP o pospešitvi delovanja združene fronte v zasebnem sektorju za novo obdobje“ (v nadaljnjem besedilu: smernice) (34), s katerim se je dodatno razširila vloga partijskih odborov v zasebnih podjetjih. V oddelku II.4 smernic je navedeno: „okrepiti splošno zmogljivost partije za vodenje delovanja združene fronte v zasebnem sektorju in učinkovito pospešiti delo na tem področju“; v oddelku III.6 pa je navedeno: „nadalje izboljšati krepitev partije v zasebnih podjetjih in omogočiti, da bodo lahko partijske celice učinkovito izvajale svojo vlogo trdnjave ter članom partije omogočile izvajanje njihovih vlog nosilcev in pionirjev“. Smernice torej poudarjajo in poskušajo povečati vlogo KKP v družbah in drugih subjektih v zasebnem sektorju (35). |
| --- | --- |

(84)

Poleg tega je bil 15. septembra 2020 objavljen dokument z naslovom „Smernice splošnega urada centralnega komiteja KKP o pospešitvi delovanja združene fronte v zasebnem sektorju za novo obdobje“ (v nadaljnjem besedilu: smernice) (34), s katerim se je dodatno razširila vloga partijskih odborov v zasebnih podjetjih. V oddelku II.4 smernic je navedeno: „okrepiti splošno zmogljivost partije za vodenje delovanja združene fronte v zasebnem sektorju in učinkovito pospešiti delo na tem področju“; v oddelku III.6 pa je navedeno: „nadalje izboljšati krepitev partije v zasebnih podjetjih in omogočiti, da bodo lahko partijske celice učinkovito izvajale svojo vlogo trdnjave ter članom partije omogočile izvajanje njihovih vlog nosilcev in pionirjev“. Smernice torej poudarjajo in poskušajo povečati vlogo KKP v družbah in drugih subjektih v zasebnem sektorju (35).

34

35

| (85) | Kot je bilo že poudarjeno, so zlasti v sektorju grafitnih elektrod številni proizvajalci v lasti države in se zavezujejo, da bodo spoštovali vladno industrijsko politiko ter vodilno vlogo KKP. Na primer, proizvajalec v državni lasti Henan General Machinery in proizvajalec Kaifeng Carbon že več let poudarjata pomen smernic KKP, pri čemer je družba Henan General Machinery izjavila, da „jo vodi znanstveni koncept razvoja, [zato bo] dosledno izvajala duh 18. nacionalnega kongresa Komunistične partije Kitajske“ (36), družba Kaifeng Carbon pa poroča o prvem uspešnem kongresu družbe že leta 2016 (37). Vendar vpliv države in stranke ni omejen na družbe v državni lasti, temveč se pojavlja tudi pri zasebnih družbah, kar potrjuje vse večji vpliv KKP v zasebnem sektorju, kot je opisano v uvodni izjavi zgoraj. Komisija v zvezi s tem ugotavlja, da je predsednik upravnega odbora družbe Fangda Carbon New Materials Co., LTD. tudi član KKP (38). Poleg tega družba v zvezi z dejavnostmi krepitve partije navaja naslednje: „Družba Fangda Carbon, ki je eno od vodilnih ogljičnih podjetij na svetu, dejavno izvaja korporativno kulturo, pri čemer obravnava ‚krepitev partije kot dušo‘. Družba se je z leti močno osredotočala na korporativno strategijo razvoja, tj. ‚krepitev močne in rastoče partije‘, neomajno integrirala krepitev partije v proizvodnjo in poslovanje družbe ter zbirala močno pozitivno energijo za zdrav in hiter razvoj družbe. [... ] Družba Fangda Carbon je z leti nenehno izboljševala krepitev partijske organizacije [...]. Partijski odbor družbe je prejel nagrado ‚National Pioneer for Advanced Grassroots Party Organisation‘ [...]“ (39). Podobno družba Jilin Carbon Co. LTD, ki je del skupine Zhongze Group, navaja: „Partijske organizacije na vseh ravneh skupine Zhongze Group dejavno izvajajo vrsto dejavnosti za krepitev partije, da bi obeležile 99. obletnico ustanovitve Komunistične partije Kitajske, [...] ki dokazuje odločenost, prepričanje in odgovornost zasebnih družb, da vedno spoštujejo vodstvo partije in pomagajo pri izgradnji socialističnega gospodarstva. [...] Vse družbe iz skupine Zhongze Group so vedno dobro opravljale delo krepitve partije, in sicer z dejavnostmi, kot sta razvoj in organizacija predavanj o partiji in njeni zgodovini ter oblikovanje naprednih modelov, ‚podedovanje rdečega gena‘ in ohranjanje začetnih ciljev (40).“ |
| --- | --- |

(85)

Kot je bilo že poudarjeno, so zlasti v sektorju grafitnih elektrod številni proizvajalci v lasti države in se zavezujejo, da bodo spoštovali vladno industrijsko politiko ter vodilno vlogo KKP. Na primer, proizvajalec v državni lasti Henan General Machinery in proizvajalec Kaifeng Carbon že več let poudarjata pomen smernic KKP, pri čemer je družba Henan General Machinery izjavila, da „jo vodi znanstveni koncept razvoja, [zato bo] dosledno izvajala duh 18. nacionalnega kongresa Komunistične partije Kitajske“ (36), družba Kaifeng Carbon pa poroča o prvem uspešnem kongresu družbe že leta 2016 (37). Vendar vpliv države in stranke ni omejen na družbe v državni lasti, temveč se pojavlja tudi pri zasebnih družbah, kar potrjuje vse večji vpliv KKP v zasebnem sektorju, kot je opisano v uvodni izjavi zgoraj. Komisija v zvezi s tem ugotavlja, da je predsednik upravnega odbora družbe Fangda Carbon New Materials Co., LTD. tudi član KKP (38). Poleg tega družba v zvezi z dejavnostmi krepitve partije navaja naslednje: „Družba Fangda Carbon, ki je eno od vodilnih ogljičnih podjetij na svetu, dejavno izvaja korporativno kulturo, pri čemer obravnava ‚krepitev partije kot dušo‘. Družba se je z leti močno osredotočala na korporativno strategijo razvoja, tj. ‚krepitev močne in rastoče partije‘, neomajno integrirala krepitev partije v proizvodnjo in poslovanje družbe ter zbirala močno pozitivno energijo za zdrav in hiter razvoj družbe. [... ] Družba Fangda Carbon je z leti nenehno izboljševala krepitev partijske organizacije [...]. Partijski odbor družbe je prejel nagrado ‚National Pioneer for Advanced Grassroots Party Organisation‘ [...]“ (39). Podobno družba Jilin Carbon Co. LTD, ki je del skupine Zhongze Group, navaja: „Partijske organizacije na vseh ravneh skupine Zhongze Group dejavno izvajajo vrsto dejavnosti za krepitev partije, da bi obeležile 99. obletnico ustanovitve Komunistične partije Kitajske, [...] ki dokazuje odločenost, prepričanje in odgovornost zasebnih družb, da vedno spoštujejo vodstvo partije in pomagajo pri izgradnji socialističnega gospodarstva. [...] Vse družbe iz skupine Zhongze Group so vedno dobro opravljale delo krepitve partije, in sicer z dejavnostmi, kot sta razvoj in organizacija predavanj o partiji in njeni zgodovini ter oblikovanje naprednih modelov, ‚podedovanje rdečega gena‘ in ohranjanje začetnih ciljev (40).“

36

37

38

39

40

| (86) | Poleg tega Komisija ugotavlja, da statut kitajskega združenja za ogljično industrijo, tj. industrijsko združenje sektorja grafitnih elektrod, katerega članica in namestnica predsednika je družba Fangda Carbon New Materials Co., LTD., njegova članica in stalna direktorica pa je skupina Liaoning Dantan Technology Group (41), nedvoumno navaja, da je namen združenja „izvajati smernice, navodila in politike stranke“ ter da združenje „spoštuje splošno vodstvo KKP in v skladu z ustavo KKP vzpostavlja organizacijo KKP, dejavnosti partije ter zagotavlja potrebne pogoje za delovanje partije“ (42). |
| --- | --- |

(86)

Poleg tega Komisija ugotavlja, da statut kitajskega združenja za ogljično industrijo, tj. industrijsko združenje sektorja grafitnih elektrod, katerega članica in namestnica predsednika je družba Fangda Carbon New Materials Co., LTD., njegova članica in stalna direktorica pa je skupina Liaoning Dantan Technology Group (41), nedvoumno navaja, da je namen združenja „izvajati smernice, navodila in politike stranke“ ter da združenje „spoštuje splošno vodstvo KKP in v skladu z ustavo KKP vzpostavlja organizacijo KKP, dejavnosti partije ter zagotavlja potrebne pogoje za delovanje partije“ (42).

41

42

| (87) | Prisotnost in poseganje države na finančnih trgih (glej tudi oddelek 3.3.1.8 v nadaljevanju) ter zagotavljanje surovin in vložkov imajo še dodatni učinek izkrivljanja na trgu (43). Zato prisotnost države v podjetjih, vključno s podjetji v državni lasti, v sektorju grafitnih elektrod in drugih sektorjih (kot sta finančni sektor in sektor vložkov) kitajski vladi omogoča, da vpliva na cene in stroške. |
| --- | --- |

(87)

Prisotnost in poseganje države na finančnih trgih (glej tudi oddelek 3.3.1.8 v nadaljevanju) ter zagotavljanje surovin in vložkov imajo še dodatni učinek izkrivljanja na trgu (43). Zato prisotnost države v podjetjih, vključno s podjetji v državni lasti, v sektorju grafitnih elektrod in drugih sektorjih (kot sta finančni sektor in sektor vložkov) kitajski vladi omogoča, da vpliva na cene in stroške.

43

3.3.1.5.   Znatno izkrivljanje v skladu s členom 2(6a)(b), tretja alinea, osnovne uredbe: javne politike ali ukrepi diskriminirajo v korist domačih dobaviteljev ali kako drugače vplivajo na sile prostega trga

Znatno izkrivljanje v skladu s členom 2(6a)(b), tretja alinea, osnovne uredbe: javne politike ali ukrepi diskriminirajo v korist domačih dobaviteljev ali kako drugače vplivajo na sile prostega trga

| (88) | Usmeritev kitajskega gospodarstva večinoma določa izpopolnjen sistem načrtovanja, ki opredeljuje prednostne naloge in predpisuje cilje, na katere se morajo osredotočiti osrednje in lokalne oblasti. Ustrezni načrti so na voljo na vseh ravneh upravljanja in zajemajo skoraj vse gospodarske sektorje. Cilji, določeni v instrumentih načrtovanja, so zavezujoči, organi na posamezni ravni upravljanja pa spremljajo izvajanje načrtov na ustrezni nižji ravni upravljanja. Sistem načrtovanja v LRK na splošno prispeva k temu, da se sredstva usmerjajo v sektorje, ki jih je vlada opredelila kot strateške ali kako drugače politično pomembne, in se ne dodeljujejo v skladu s tržnimi silami (44). |
| --- | --- |

(88)

Usmeritev kitajskega gospodarstva večinoma določa izpopolnjen sistem načrtovanja, ki opredeljuje prednostne naloge in predpisuje cilje, na katere se morajo osredotočiti osrednje in lokalne oblasti. Ustrezni načrti so na voljo na vseh ravneh upravljanja in zajemajo skoraj vse gospodarske sektorje. Cilji, določeni v instrumentih načrtovanja, so zavezujoči, organi na posamezni ravni upravljanja pa spremljajo izvajanje načrtov na ustrezni nižji ravni upravljanja. Sistem načrtovanja v LRK na splošno prispeva k temu, da se sredstva usmerjajo v sektorje, ki jih je vlada opredelila kot strateške ali kako drugače politično pomembne, in se ne dodeljujejo v skladu s tržnimi silami (44).

44

| (89) | Kitajska vlada meni, da je industrija grafitnih elektrod ključna industrija. To je potrjeno v številnih načrtih, direktivah in drugih dokumentih, ki se nanašajo na grafitne elektrode ter so izdani na nacionalni, regionalni in občinski ravni. |
| --- | --- |

(89)

Kitajska vlada meni, da je industrija grafitnih elektrod ključna industrija. To je potrjeno v številnih načrtih, direktivah in drugih dokumentih, ki se nanašajo na grafitne elektrode ter so izdani na nacionalni, regionalni in občinski ravni.

| (90) | Kot je navedeno v pritožbi in uvodni izjavi 67, obstaja veliko strateških smernic za industrijo grafitnih elektrod in igelnega koksa, ki je glavna surovina za proizvodnjo grafitnih elektrod. Raziskava Komisije je potrdila informacije, ki so v zvezi s tem navedene v pritožbi. Grafitne elektrode so na primer navedene kot spodbujana industrija v točki VIII.2 usmerjevalnega kataloga NDRC 2019 za prilagoditev industrije. Ta določba se nanaša na „elektrode z ultra visoko močjo s premerom 600 mm in več, mikroporozne in ultramikroporozne ogljične zidake za plavže, posebni grafit (visoka trdnost, visoka gostota, visoka čistost, visok modul elastičnosti), grafitno (kakovostno) katodo, razvoj in proizvodnjo notranjih grafizacijskih peči“ (45). V istem oddelku usmerjevalnega kataloga je naveden tudi igelni koks: „Uporaba virov odpadne vode za razžvepljevanje, napredno čiščenje in ponovna uporaba odpadne vode za koksanje, katrana iz črnega premoga in materialov na osnovi ogljika, igelni koks iz premogove smole, uporaba koksnega plina z visoko dodano vrednostjo, nerazredčeni plin in kroženje amoniaka itd.“ Podobno je na ravni pokrajin pospešitev preoblikovanja in nadgradnje premogovništva ena od prednostnih nalog 13. petletnega načrta za industrijski in informacijski razvoj province Shanxi. V skladu s tem načrtom, ki se nanaša tako na grafitne elektrode kot na igelni koks, bi morala pokrajina: „nadalje aktivno razvijati kemikalije za drobno predelavo pralnih olj, fenolnega olja, naftalenskega olja, antracenskega olja in drugih frakcij s poudarkom na spodbujanju igelnega koksa na osnovi smole in grafitnih elektrod z ultra visoko močjo, posebnih ogljenih saj, jedrskega grafita in materialov z visoko dodano vrednostjo na osnovi smole, kot so ogljikova vlakna. Spodbujati razvoj obsežnih proizvodnih zmogljivosti“ (46). Na občinski ravni je tak primer industrijski park Xishe v območju gospodarskega razvoja Jishan v Datongu (Shanxi), kjer se za ključni projekt province šteje novozgrajeni projekt z letno proizvodno zmogljivostjo 60 000 ton grafitnih elektrod z ultra visoko močjo s premerom 600 mm in več, v katerega je bilo skupno vloženo 1,2 milijarde RMB (47). Raziskava Komisije je potrdila tudi, da so med dokumenti industrijske politike, usmerjenimi v sektor grafitnih elektrod, tudi naslednji: načrt za preoblikovanje in posodobitev industrije ter izgradnjo predstavitvenih območij v zahodnem Henanu (48), izvedbeni načrt za visokokakovostni razvoj nastajajočih industrij v avtonomni regiji Notranja Mongolija (49), izvedbeni načrt za projekt izgradnje nacionalne nove baze surovin v provinci Liaoning (50) ter gradbeni načrt za okrepitev industrije province Heilongjiang (51). |
| --- | --- |

(90)

Kot je navedeno v pritožbi in uvodni izjavi 67, obstaja veliko strateških smernic za industrijo grafitnih elektrod in igelnega koksa, ki je glavna surovina za proizvodnjo grafitnih elektrod. Raziskava Komisije je potrdila informacije, ki so v zvezi s tem navedene v pritožbi. Grafitne elektrode so na primer navedene kot spodbujana industrija v točki VIII.2 usmerjevalnega kataloga NDRC 2019 za prilagoditev industrije. Ta določba se nanaša na „elektrode z ultra visoko močjo s premerom 600 mm in več, mikroporozne in ultramikroporozne ogljične zidake za plavže, posebni grafit (visoka trdnost, visoka gostota, visoka čistost, visok modul elastičnosti), grafitno (kakovostno) katodo, razvoj in proizvodnjo notranjih grafizacijskih peči“ (45). V istem oddelku usmerjevalnega kataloga je naveden tudi igelni koks: „Uporaba virov odpadne vode za razžvepljevanje, napredno čiščenje in ponovna uporaba odpadne vode za koksanje, katrana iz črnega premoga in materialov na osnovi ogljika, igelni koks iz premogove smole, uporaba koksnega plina z visoko dodano vrednostjo, nerazredčeni plin in kroženje amoniaka itd.“ Podobno je na ravni pokrajin pospešitev preoblikovanja in nadgradnje premogovništva ena od prednostnih nalog 13. petletnega načrta za industrijski in informacijski razvoj province Shanxi. V skladu s tem načrtom, ki se nanaša tako na grafitne elektrode kot na igelni koks, bi morala pokrajina: „nadalje aktivno razvijati kemikalije za drobno predelavo pralnih olj, fenolnega olja, naftalenskega olja, antracenskega olja in drugih frakcij s poudarkom na spodbujanju igelnega koksa na osnovi smole in grafitnih elektrod z ultra visoko močjo, posebnih ogljenih saj, jedrskega grafita in materialov z visoko dodano vrednostjo na osnovi smole, kot so ogljikova vlakna. Spodbujati razvoj obsežnih proizvodnih zmogljivosti“ (46). Na občinski ravni je tak primer industrijski park Xishe v območju gospodarskega razvoja Jishan v Datongu (Shanxi), kjer se za ključni projekt province šteje novozgrajeni projekt z letno proizvodno zmogljivostjo 60 000 ton grafitnih elektrod z ultra visoko močjo s premerom 600 mm in več, v katerega je bilo skupno vloženo 1,2 milijarde RMB (47). Raziskava Komisije je potrdila tudi, da so med dokumenti industrijske politike, usmerjenimi v sektor grafitnih elektrod, tudi naslednji: načrt za preoblikovanje in posodobitev industrije ter izgradnjo predstavitvenih območij v zahodnem Henanu (48), izvedbeni načrt za visokokakovostni razvoj nastajajočih industrij v avtonomni regiji Notranja Mongolija (49), izvedbeni načrt za projekt izgradnje nacionalne nove baze surovin v provinci Liaoning (50) ter gradbeni načrt za okrepitev industrije province Heilongjiang (51).

45

46

47

48

49

50

51

| (91) | Skratka, kitajska vlada je sprejela ukrepe, s katerimi gospodarske subjekte, dejavne v sektorju grafitnih elektrod, spodbuja k izpolnjevanju ciljev javne politike glede podpiranja spodbujanih industrij, vključno s proizvodnjo igelnega koksa kot glavne surovine, ki se uporablja pri proizvodnji zadevnega izdelka. Taki ukrepi preprečujejo nemoteno delovanje tržnih sil. |
| --- | --- |

(91)

Skratka, kitajska vlada je sprejela ukrepe, s katerimi gospodarske subjekte, dejavne v sektorju grafitnih elektrod, spodbuja k izpolnjevanju ciljev javne politike glede podpiranja spodbujanih industrij, vključno s proizvodnjo igelnega koksa kot glavne surovine, ki se uporablja pri proizvodnji zadevnega izdelka. Taki ukrepi preprečujejo nemoteno delovanje tržnih sil.

3.3.1.6.   Znatno izkrivljanje v skladu s členom 2(6a)(b), četrta alinea, osnovne uredbe: neobstoj zakonodaje o stečaju, družbah ali lastnini, diskriminatorna uporaba ali nezadostno izvrševanje navedene zakonodaje

Znatno izkrivljanje v skladu s členom 2(6a)(b), četrta alinea, osnovne uredbe: neobstoj zakonodaje o stečaju, družbah ali lastnini, diskriminatorna uporaba ali nezadostno izvrševanje navedene zakonodaje

| (92) | V skladu z informacijami v spisu kitajski stečajni sistem nezadostno izpolnjuje lastne glavne cilje, kot sta pravična poravnava zahtevkov in terjatev ter varstvo zakonitih pravic in interesov upnikov in dolžnikov. Zdi se, da to izhaja iz dejstva, da je za kitajski sistem značilno sistematično nezadostno izvrševanje, čeprav kitajsko stečajno pravo formalno temelji na podobnih načelih, kot se uporabljajo v sorodnem pravu v drugih državah. Število stečajev je še vedno izjemno majhno glede na velikost gospodarstva države, med drugim tudi zato, ker so postopki v primeru insolventnosti polni pomanjkljivosti, ki dejansko odvračajo od vložitve predloga za stečaj. Poleg tega ima država še vedno močno in dejavno vlogo v postopkih v primeru insolventnosti ter pogosto neposredno vpliva na njihov izid (52). |
| --- | --- |

(92)

V skladu z informacijami v spisu kitajski stečajni sistem nezadostno izpolnjuje lastne glavne cilje, kot sta pravična poravnava zahtevkov in terjatev ter varstvo zakonitih pravic in interesov upnikov in dolžnikov. Zdi se, da to izhaja iz dejstva, da je za kitajski sistem značilno sistematično nezadostno izvrševanje, čeprav kitajsko stečajno pravo formalno temelji na podobnih načelih, kot se uporabljajo v sorodnem pravu v drugih državah. Število stečajev je še vedno izjemno majhno glede na velikost gospodarstva države, med drugim tudi zato, ker so postopki v primeru insolventnosti polni pomanjkljivosti, ki dejansko odvračajo od vložitve predloga za stečaj. Poleg tega ima država še vedno močno in dejavno vlogo v postopkih v primeru insolventnosti ter pogosto neposredno vpliva na njihov izid (52).

52

| (93) | Pomanjkljivosti sistema lastninskih pravic so poleg tega posebej očitne v zvezi z lastništvom zemljišč in pravicami do uporabe zemljišč v LRK (53). Vsa zemljišča so last kitajske države (kmetijska zemljišča so v skupni lasti, mestna zemljišča pa v lasti države). Za njihovo dodelitev je še vedno pristojna le država. Obstajajo pravne določbe, katerih cilj je, da se pravice do rabe zemljišč dodelijo pregledno in po tržnih cenah, na primer z uvedbo postopkov zbiranja ponudb. Vendar se te določbe skoraj nikoli ne upoštevajo in nekateri kupci pridobijo zemljišča brezplačno ali po ceni, nižji od tržne (54). Poleg tega si organi pri dodeljevanju zemljišč pogosto prizadevajo uresničiti posebne politične cilje, vključno z izvajanjem gospodarskih načrtov (55). |
| --- | --- |

(93)

Pomanjkljivosti sistema lastninskih pravic so poleg tega posebej očitne v zvezi z lastništvom zemljišč in pravicami do uporabe zemljišč v LRK (53). Vsa zemljišča so last kitajske države (kmetijska zemljišča so v skupni lasti, mestna zemljišča pa v lasti države). Za njihovo dodelitev je še vedno pristojna le država. Obstajajo pravne določbe, katerih cilj je, da se pravice do rabe zemljišč dodelijo pregledno in po tržnih cenah, na primer z uvedbo postopkov zbiranja ponudb. Vendar se te določbe skoraj nikoli ne upoštevajo in nekateri kupci pridobijo zemljišča brezplačno ali po ceni, nižji od tržne (54). Poleg tega si organi pri dodeljevanju zemljišč pogosto prizadevajo uresničiti posebne politične cilje, vključno z izvajanjem gospodarskih načrtov (55).

53

54

55

| (94) | Podobno kot za druge sektorje kitajskega gospodarstva tudi za proizvajalce grafitnih elektrod veljajo splošna pravila o kitajskem stečajnem pravu, pravu gospodarskih družb in stvarnem pravu. To pomeni, da tudi na te družbe vpliva izkrivljanje od zgoraj navzdol, ki izhaja iz diskriminatorne uporabe ali nezadostnega izvrševanja zakonodaje o stečaju in lastnini. Ta preiskava ni razkrila ničesar, kar bi lahko omajalo navedene ugotovitve. Komisija je zato sklenila, da kitajska zakonodaja o stečaju in lastnini ne deluje pravilno, kar povzroča izkrivljanja pri ohranjanju plačilno nesposobnih podjetij in dodeljevanju pravic do uporabe zemljišč v LRK. Na podlagi razpoložljivih dokazov se zdi, da navedene ugotovitve v celoti veljajo tudi za sektor grafitnih elektrod. |
| --- | --- |

(94)

Podobno kot za druge sektorje kitajskega gospodarstva tudi za proizvajalce grafitnih elektrod veljajo splošna pravila o kitajskem stečajnem pravu, pravu gospodarskih družb in stvarnem pravu. To pomeni, da tudi na te družbe vpliva izkrivljanje od zgoraj navzdol, ki izhaja iz diskriminatorne uporabe ali nezadostnega izvrševanja zakonodaje o stečaju in lastnini. Ta preiskava ni razkrila ničesar, kar bi lahko omajalo navedene ugotovitve. Komisija je zato sklenila, da kitajska zakonodaja o stečaju in lastnini ne deluje pravilno, kar povzroča izkrivljanja pri ohranjanju plačilno nesposobnih podjetij in dodeljevanju pravic do uporabe zemljišč v LRK. Na podlagi razpoložljivih dokazov se zdi, da navedene ugotovitve v celoti veljajo tudi za sektor grafitnih elektrod.

| (95) | Glede na navedeno je Komisija sklenila, da je bila uporaba zakonodaje o stečaju in lastnini v sektorju grafitnih elektrod, tudi v zvezi z zadevnim izdelkom, diskriminatorna ali pa je bilo njeno izvrševanje nezadostno. |
| --- | --- |

(95)

Glede na navedeno je Komisija sklenila, da je bila uporaba zakonodaje o stečaju in lastnini v sektorju grafitnih elektrod, tudi v zvezi z zadevnim izdelkom, diskriminatorna ali pa je bilo njeno izvrševanje nezadostno.

3.3.1.7.   Znatno izkrivljanje v skladu s členom 2(6a)(b), peta alinea, osnovne uredbe: stroški plač so izkrivljeni

Znatno izkrivljanje v skladu s členom 2(6a)(b), peta alinea, osnovne uredbe: stroški plač so izkrivljeni

| (96) | Sistem tržno določenih plač se v LRK ne more v celoti razviti, saj delavci in delodajalci ne morejo uveljavljati pravic do kolektivne organizacije. LRK ni ratificirala številnih bistvenih konvencij Mednarodne organizacije dela (MOD), zlasti konvencij o sindikalni svobodi in kolektivnem dogovarjanju (56). Na podlagi nacionalne zakonodaje je dejavna samo ena sindikalna organizacija. Ta pa ni neodvisna od državnih organov, zato njeno sodelovanje pri kolektivnih pogajanjih in varstvu pravic delavcev ostaja na osnovni ravni (57). Poleg tega je mobilnost kitajske delovne sile omejena s sistemom prijave gospodinjstev, ki dostop do celotnega nabora socialnovarstvenih in drugih prejemkov omogoča le lokalnemu prebivalstvu določenega upravnega območja. Delavci, ki nimajo prijavljenega lokalnega prebivališča, se zato običajno znajdejo v ranljivem položaju na področju zaposlovanja in prejemajo nižji dohodek kot tisti, ki imajo prijavljeno prebivališče (58). Navedene ugotovitve kažejo na izkrivljanje stroškov plač v LRK. |
| --- | --- |

(96)

Sistem tržno določenih plač se v LRK ne more v celoti razviti, saj delavci in delodajalci ne morejo uveljavljati pravic do kolektivne organizacije. LRK ni ratificirala številnih bistvenih konvencij Mednarodne organizacije dela (MOD), zlasti konvencij o sindikalni svobodi in kolektivnem dogovarjanju (56). Na podlagi nacionalne zakonodaje je dejavna samo ena sindikalna organizacija. Ta pa ni neodvisna od državnih organov, zato njeno sodelovanje pri kolektivnih pogajanjih in varstvu pravic delavcev ostaja na osnovni ravni (57). Poleg tega je mobilnost kitajske delovne sile omejena s sistemom prijave gospodinjstev, ki dostop do celotnega nabora socialnovarstvenih in drugih prejemkov omogoča le lokalnemu prebivalstvu določenega upravnega območja. Delavci, ki nimajo prijavljenega lokalnega prebivališča, se zato običajno znajdejo v ranljivem položaju na področju zaposlovanja in prejemajo nižji dohodek kot tisti, ki imajo prijavljeno prebivališče (58). Navedene ugotovitve kažejo na izkrivljanje stroškov plač v LRK.

56

57

58

| (97) | Nobeni dokazi niso bili predloženi o tem, da za sektor grafitnih elektrod ne bi veljal opisani kitajski sistem delovnega prava. Tako je izkrivljanje stroškov plač sektor grafitnih elektrod prizadelo neposredno (pri proizvodnji zadevnega izdelka ali glavne surovine za njegovo proizvodnjo) in posredno (pri dostopu do kapitala ali vložkov družb, za katere velja isti sistem delovnega prava v LRK). |
| --- | --- |

(97)

Nobeni dokazi niso bili predloženi o tem, da za sektor grafitnih elektrod ne bi veljal opisani kitajski sistem delovnega prava. Tako je izkrivljanje stroškov plač sektor grafitnih elektrod prizadelo neposredno (pri proizvodnji zadevnega izdelka ali glavne surovine za njegovo proizvodnjo) in posredno (pri dostopu do kapitala ali vložkov družb, za katere velja isti sistem delovnega prava v LRK).

3.3.1.8.   Znatno izkrivljanje v skladu s členom 2(6a)(b), šesta alinea, osnovne uredbe: dostop do financiranja ponujajo institucije, ki izvajajo cilje javne politike ali kako drugače ne delujejo neodvisno od države

Znatno izkrivljanje v skladu s členom 2(6a)(b), šesta alinea, osnovne uredbe: dostop do financiranja ponujajo institucije, ki izvajajo cilje javne politike ali kako drugače ne delujejo neodvisno od države

| (98) | V LRK je za dostop gospodarskih subjektov do kapitala značilno različno izkrivljanje. |
| --- | --- |

(98)

V LRK je za dostop gospodarskih subjektov do kapitala značilno različno izkrivljanje.

| (99) | Prvič, za kitajski finančni sistem je značilen močan položaj bank v državni lasti (59), ki pri zagotavljanju dostopa do financiranja ne upoštevajo ekonomske uspešnosti projekta, temveč druga merila. Banke so podobno kot nefinančna podjetja v državni lasti še vedno povezane z državo, in sicer ne samo v okviru lastništva, temveč tudi kadrovsko (glavne vodstvene delavce velikih finančnih institucij v državni lasti nazadnje imenuje KKP) (60), pri čemer tako kot nefinančna podjetja v državni lasti redno izvajajo javne politike, ki jih oblikuje vlada. Pri tem banke upoštevajo izrecno pravno obveznost opravljanja svojih poslov v skladu s potrebami nacionalnega gospodarskega in družbenega razvoja ter v skladu z navodili industrijskih politik države (61). To dopolnjujejo dodatna obstoječa pravila, ki usmerjajo finančna sredstva v sektorje, za katere vlada določi, da se spodbujajo ali da so kako drugače pomembni (62). |
| --- | --- |

(99)

Prvič, za kitajski finančni sistem je značilen močan položaj bank v državni lasti (59), ki pri zagotavljanju dostopa do financiranja ne upoštevajo ekonomske uspešnosti projekta, temveč druga merila. Banke so podobno kot nefinančna podjetja v državni lasti še vedno povezane z državo, in sicer ne samo v okviru lastništva, temveč tudi kadrovsko (glavne vodstvene delavce velikih finančnih institucij v državni lasti nazadnje imenuje KKP) (60), pri čemer tako kot nefinančna podjetja v državni lasti redno izvajajo javne politike, ki jih oblikuje vlada. Pri tem banke upoštevajo izrecno pravno obveznost opravljanja svojih poslov v skladu s potrebami nacionalnega gospodarskega in družbenega razvoja ter v skladu z navodili industrijskih politik države (61). To dopolnjujejo dodatna obstoječa pravila, ki usmerjajo finančna sredstva v sektorje, za katere vlada določi, da se spodbujajo ali da so kako drugače pomembni (62).

59

60

61

62

| (100) | Čeprav se priznava, da se različne pravne določbe nanašajo na potrebo po spoštovanju običajnega bančnega poslovanja ter pravil skrbnega in varnega poslovanja, kot je potreba po proučitvi kreditne sposobnosti posojilojemalca, prepričljivi dokazi, vključno z ugotovitvami iz preiskav o trgovinski zaščiti, kažejo, da imajo te določbe pri uporabi različnih pravnih instrumentov le drugotno vlogo. |
| --- | --- |

(100)

Čeprav se priznava, da se različne pravne določbe nanašajo na potrebo po spoštovanju običajnega bančnega poslovanja ter pravil skrbnega in varnega poslovanja, kot je potreba po proučitvi kreditne sposobnosti posojilojemalca, prepričljivi dokazi, vključno z ugotovitvami iz preiskav o trgovinski zaščiti, kažejo, da imajo te določbe pri uporabi različnih pravnih instrumentov le drugotno vlogo.

| (101) | Na primer, kitajska vlada je pred kratkim pojasnila, da mora KKP nadzorovati celo odločitve zasebnega poslovnega bančništva, te pa morajo biti skladne z nacionalnimi politikami. Eden od treh splošnih ciljev države v zvezi z upravljanjem bančništva je zdaj okrepiti vodilno vlogo partije v bančnem in zavarovalniškem sektorju, tudi glede vprašanj poslovanja in upravljanja družb (63). Poleg tega morajo zdaj merila za ocenjevanje uspešnosti poslovnih bank upoštevati zlasti način, kako subjekti „prispevajo k doseganju nacionalnih razvojnih ciljev in realnemu gospodarstvu“, predvsem pa, kako „prispevajo k strateškim in nastajajočim industrijam“ (64). |
| --- | --- |

(101)

Na primer, kitajska vlada je pred kratkim pojasnila, da mora KKP nadzorovati celo odločitve zasebnega poslovnega bančništva, te pa morajo biti skladne z nacionalnimi politikami. Eden od treh splošnih ciljev države v zvezi z upravljanjem bančništva je zdaj okrepiti vodilno vlogo partije v bančnem in zavarovalniškem sektorju, tudi glede vprašanj poslovanja in upravljanja družb (63). Poleg tega morajo zdaj merila za ocenjevanje uspešnosti poslovnih bank upoštevati zlasti način, kako subjekti „prispevajo k doseganju nacionalnih razvojnih ciljev in realnemu gospodarstvu“, predvsem pa, kako „prispevajo k strateškim in nastajajočim industrijam“ (64).

63

64

| (102) | Poleg tega so bonitetne ocene v zvezi z obveznicami in posojili pogosto izkrivljene iz različnih razlogov, vključno z dejstvom, da na oceno tveganja vplivata strateški pomen podjetja za kitajsko vlado in trdnost implicitnega jamstva vlade. Ocene jasno kažejo, da kitajske bonitetne ocene sistematično ustrezajo nižjim mednarodnim ocenam (65). |
| --- | --- |

(102)

Poleg tega so bonitetne ocene v zvezi z obveznicami in posojili pogosto izkrivljene iz različnih razlogov, vključno z dejstvom, da na oceno tveganja vplivata strateški pomen podjetja za kitajsko vlado in trdnost implicitnega jamstva vlade. Ocene jasno kažejo, da kitajske bonitetne ocene sistematično ustrezajo nižjim mednarodnim ocenam (65).

65

| (103) | To dopolnjujejo dodatna obstoječa pravila, ki usmerjajo finančna sredstva v sektorje, za katere vlada določi, da se spodbujajo ali da so kako drugače pomembni (66). Posledica tega je, da se posojila pristransko izdajajo v korist podjetij v državni lasti, velikih, dobro povezanih zasebnih podjetij in podjetij v ključnih industrijskih sektorjih, kar pomeni, da razpoložljivost in stroški kapitala niso enaki za vse subjekte na trgu. |
| --- | --- |

(103)

To dopolnjujejo dodatna obstoječa pravila, ki usmerjajo finančna sredstva v sektorje, za katere vlada določi, da se spodbujajo ali da so kako drugače pomembni (66). Posledica tega je, da se posojila pristransko izdajajo v korist podjetij v državni lasti, velikih, dobro povezanih zasebnih podjetij in podjetij v ključnih industrijskih sektorjih, kar pomeni, da razpoložljivost in stroški kapitala niso enaki za vse subjekte na trgu.

66

| (104) | Drugič, stroški izposojanja se umetno ohranjajo na nizki ravni, da bi se spodbudila rast naložb. To je povzročilo čezmerno uporabo kapitalskih naložb z vse nižjo donosnostjo naložb. To ponazarja porast korporativnega vzvoda v državnem sektorju kljub velikemu padcu dobičkonosnosti, kar kaže, da mehanizmi v bančnem sistemu ne upoštevajo normalnih komercialnih odzivov. |
| --- | --- |

(104)

Drugič, stroški izposojanja se umetno ohranjajo na nizki ravni, da bi se spodbudila rast naložb. To je povzročilo čezmerno uporabo kapitalskih naložb z vse nižjo donosnostjo naložb. To ponazarja porast korporativnega vzvoda v državnem sektorju kljub velikemu padcu dobičkonosnosti, kar kaže, da mehanizmi v bančnem sistemu ne upoštevajo normalnih komercialnih odzivov.

| (105) | Tretjič, čeprav je bila liberalizacija nominalne obrestne mere dosežena oktobra 2015, cenovni signali še vedno niso rezultat sil prostega trga, temveč nanje vpliva izkrivljanje, ki ga povzroča vlada. Delež posojil, ki je enak referenčni vrednosti ali manjši od nje, še vedno predstavlja najmanj eno tretjino vseh posojil konec leta 2018 (67). Uradni mediji v LRK so pred kratkim poročali o tem, da je KKP pozvala k „znižanju obrestne mere na trgu posojil“ (68). Posledica umetno nizkih obrestnih mer so prenizke cene in s tem čezmerna uporaba kapitala. |
| --- | --- |

(105)

Tretjič, čeprav je bila liberalizacija nominalne obrestne mere dosežena oktobra 2015, cenovni signali še vedno niso rezultat sil prostega trga, temveč nanje vpliva izkrivljanje, ki ga povzroča vlada. Delež posojil, ki je enak referenčni vrednosti ali manjši od nje, še vedno predstavlja najmanj eno tretjino vseh posojil konec leta 2018 (67). Uradni mediji v LRK so pred kratkim poročali o tem, da je KKP pozvala k „znižanju obrestne mere na trgu posojil“ (68). Posledica umetno nizkih obrestnih mer so prenizke cene in s tem čezmerna uporaba kapitala.

67

68

| (106) | Splošna rast posojil v LRK pomeni poslabšanje učinkovitosti dodeljevanja kapitala brez kakršnih koli znakov omejevanja kreditiranja, ki bi bilo pričakovano v neizkrivljenem tržnem okolju. Zato se je obseg slabih posojil v zadnjih letih hitro povečeval. Ker je bilo tveganih posojil vse več, se je kitajska vlada odločila, da se izogne neplačilom. Zato se vprašanja slabih terjatev rešujejo z obnavljanjem terjatev, s čimer se ustvarjajo tako imenovane „zombi“ družbe, ali s prenosom lastništva terjatve (npr. z združevanji ali zamenjavami terjatev v lastniške deleže), ne da bi se pri tem nujno odpravila splošna težava terjatev ali obravnavali njeni glavni vzroki. |
| --- | --- |

(106)

Splošna rast posojil v LRK pomeni poslabšanje učinkovitosti dodeljevanja kapitala brez kakršnih koli znakov omejevanja kreditiranja, ki bi bilo pričakovano v neizkrivljenem tržnem okolju. Zato se je obseg slabih posojil v zadnjih letih hitro povečeval. Ker je bilo tveganih posojil vse več, se je kitajska vlada odločila, da se izogne neplačilom. Zato se vprašanja slabih terjatev rešujejo z obnavljanjem terjatev, s čimer se ustvarjajo tako imenovane „zombi“ družbe, ali s prenosom lastništva terjatve (npr. z združevanji ali zamenjavami terjatev v lastniške deleže), ne da bi se pri tem nujno odpravila splošna težava terjatev ali obravnavali njeni glavni vzroki.

| (107) | Znatno izkrivljanje, ki je posledica stalne vseprisotne vloge države na kapitalskih trgih, v bistvu vpliva na korporativni sistem posojil v LRK, kljub sprejetim ukrepom za liberalizacijo trga. |
| --- | --- |

(107)

Znatno izkrivljanje, ki je posledica stalne vseprisotne vloge države na kapitalskih trgih, v bistvu vpliva na korporativni sistem posojil v LRK, kljub sprejetim ukrepom za liberalizacijo trga.

| (108) | Dokazi o tem, da bi bil sektor grafitnih elektrod izvzet iz zgoraj opisanega poseganja države v finančni sistem, niso bili predloženi. Zato so zaradi znatnega poseganja države v finančni sistem tržne razmere na vseh ravneh močno prizadete. |
| --- | --- |

(108)

Dokazi o tem, da bi bil sektor grafitnih elektrod izvzet iz zgoraj opisanega poseganja države v finančni sistem, niso bili predloženi. Zato so zaradi znatnega poseganja države v finančni sistem tržne razmere na vseh ravneh močno prizadete.

3.3.1.9.   Sistemska narava opisanega izkrivljanja

Sistemska narava opisanega izkrivljanja

| (109) | Komisija je ugotovila, da je izkrivljanje, opisano v poročilu, značilno za kitajsko gospodarstvo. Razpoložljivi dokazi namreč kažejo, da so dejstva in značilnosti kitajskega sistema, kakor je opisan zgoraj v oddelkih 3.3.1.2 do 3.3.1.5 in delu A poročila, značilni za celotno državo in vse sektorje gospodarstva. Enako velja tudi za opis proizvodnih dejavnikov, kot so navedeni zgoraj v oddelkih 3.3.1.6 do 3.3.1.8 in delu B poročila. |
| --- | --- |

(109)

Komisija je ugotovila, da je izkrivljanje, opisano v poročilu, značilno za kitajsko gospodarstvo. Razpoložljivi dokazi namreč kažejo, da so dejstva in značilnosti kitajskega sistema, kakor je opisan zgoraj v oddelkih 3.3.1.2 do 3.3.1.5 in delu A poročila, značilni za celotno državo in vse sektorje gospodarstva. Enako velja tudi za opis proizvodnih dejavnikov, kot so navedeni zgoraj v oddelkih 3.3.1.6 do 3.3.1.8 in delu B poročila.

| (110) | Komisija opozarja, da je za proizvodnjo grafitnih elektrod potrebna vrsta vložkov, kot so med drugim naftni koks, igelni naftni koks, igelni smolni koks in električna energija (glej oddelek 2.1). Glede na dokaze v spisu je LRK eden od glavnih proizvajalcev igelnega koksa, ki je ključna surovina v proizvodnem procesu grafitnih elektrod, vzorčeni proizvajalci izvozniki pa so večino svojih vložkov nabavljali v LRK (tj. več kot 70 % v smislu nakupne vrednosti). Ko proizvajalci grafitnih elektrod kupijo/naročijo te vložke, so cene, ki jih plačajo (in ki so evidentirane kot njihovi stroški), očitno izpostavljene istim sistemskim izkrivljanjem, kot so navedena zgoraj. Na primer, dobavitelji vložkov zaposlujejo delovno silo, ki je izpostavljena izkrivljanju. Morda si izposodijo denar, ki je izpostavljen izkrivljanju v finančnem sektorju/pri dodeljevanju kapitala. Poleg tega zanje velja sistem načrtovanja, ki se uporablja na vseh ravneh upravljanja in v vseh sektorjih. |
| --- | --- |

(110)

Komisija opozarja, da je za proizvodnjo grafitnih elektrod potrebna vrsta vložkov, kot so med drugim naftni koks, igelni naftni koks, igelni smolni koks in električna energija (glej oddelek 2.1). Glede na dokaze v spisu je LRK eden od glavnih proizvajalcev igelnega koksa, ki je ključna surovina v proizvodnem procesu grafitnih elektrod, vzorčeni proizvajalci izvozniki pa so večino svojih vložkov nabavljali v LRK (tj. več kot 70 % v smislu nakupne vrednosti). Ko proizvajalci grafitnih elektrod kupijo/naročijo te vložke, so cene, ki jih plačajo (in ki so evidentirane kot njihovi stroški), očitno izpostavljene istim sistemskim izkrivljanjem, kot so navedena zgoraj. Na primer, dobavitelji vložkov zaposlujejo delovno silo, ki je izpostavljena izkrivljanju. Morda si izposodijo denar, ki je izpostavljen izkrivljanju v finančnem sektorju/pri dodeljevanju kapitala. Poleg tega zanje velja sistem načrtovanja, ki se uporablja na vseh ravneh upravljanja in v vseh sektorjih.

| (111) | Posledica tega je, da domače prodajne cene grafitnih elektrod niso primerne za uporabo v smislu člena 2(6a)(a) osnovne uredbe, to pa vpliva tudi na vse stroške vložkov (vključno s surovinami, energijo, zemljišči, financiranjem, delom itd.), saj država z znatnim poseganjem vpliva na oblikovanje cen vložkov, kot je opisano v delih A in B poročila. Opisana poseganja države v zvezi z dodeljevanjem kapitala, zemljišči, delom, energijo in surovinami so dejansko prisotna po vsej LRK. To na primer pomeni, da je vložek, ki je sam po sebi proizveden v LRK, z združevanjem številnih proizvodnih dejavnikov izpostavljen znatnemu izkrivljanju. Enako velja za vložke v vložke in tako dalje. Kitajska vlada ali proizvajalci izvozniki v tej preiskavi niso predložili nobenih dokazov ali protiargumentov. |
| --- | --- |

(111)

Posledica tega je, da domače prodajne cene grafitnih elektrod niso primerne za uporabo v smislu člena 2(6a)(a) osnovne uredbe, to pa vpliva tudi na vse stroške vložkov (vključno s surovinami, energijo, zemljišči, financiranjem, delom itd.), saj država z znatnim poseganjem vpliva na oblikovanje cen vložkov, kot je opisano v delih A in B poročila. Opisana poseganja države v zvezi z dodeljevanjem kapitala, zemljišči, delom, energijo in surovinami so dejansko prisotna po vsej LRK. To na primer pomeni, da je vložek, ki je sam po sebi proizveden v LRK, z združevanjem številnih proizvodnih dejavnikov izpostavljen znatnemu izkrivljanju. Enako velja za vložke v vložke in tako dalje. Kitajska vlada ali proizvajalci izvozniki v tej preiskavi niso predložili nobenih dokazov ali protiargumentov.

3.3.1.10.   Sklep

Sklep

| (112) | Analiza iz oddelkov 3.3.1.2 do 3.3.1.9, ki vključuje pregled vseh razpoložljivih dokazov o poseganju LRK v svoje gospodarstvo na splošno ter v sektor grafitnih elektrod, je pokazala, da cene ali stroški zadevnega izdelka, vključno s stroški surovin, energije in dela, niso rezultat sil prostega trga zaradi znatnega poseganja države v smislu člena 2(6a)(b) osnovne uredbe, kot kaže dejanski ali možni učinek enega ali več zadevnih elementov iz navedenega člena. Na podlagi navedenega in zaradi nesodelovanja kitajske vlade je Komisija zavrnila trditev proizvajalcev izvoznikov glede neobstoja znatnih izkrivljanj (glej uvodno izjavo 69) ter sklenila, da v tem primeru ni primerno uporabiti domačih cen in stroškov za določitev normalne vrednosti. |
| --- | --- |

(112)

Analiza iz oddelkov 3.3.1.2 do 3.3.1.9, ki vključuje pregled vseh razpoložljivih dokazov o poseganju LRK v svoje gospodarstvo na splošno ter v sektor grafitnih elektrod, je pokazala, da cene ali stroški zadevnega izdelka, vključno s stroški surovin, energije in dela, niso rezultat sil prostega trga zaradi znatnega poseganja države v smislu člena 2(6a)(b) osnovne uredbe, kot kaže dejanski ali možni učinek enega ali več zadevnih elementov iz navedenega člena. Na podlagi navedenega in zaradi nesodelovanja kitajske vlade je Komisija zavrnila trditev proizvajalcev izvoznikov glede neobstoja znatnih izkrivljanj (glej uvodno izjavo 69) ter sklenila, da v tem primeru ni primerno uporabiti domačih cen in stroškov za določitev normalne vrednosti.

| (113) | Komisija je zato normalno vrednost računsko določila izključno na podlagi stroškov proizvodnje in prodaje, ki odražajo neizkrivljene cene ali referenčne vrednosti, v tem primeru torej na podlagi ustreznih stroškov proizvodnje in prodaje v primerni reprezentativni državi v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe, kot je obravnavano v naslednjem oddelku. |
| --- | --- |

(113)

Komisija je zato normalno vrednost računsko določila izključno na podlagi stroškov proizvodnje in prodaje, ki odražajo neizkrivljene cene ali referenčne vrednosti, v tem primeru torej na podlagi ustreznih stroškov proizvodnje in prodaje v primerni reprezentativni državi v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe, kot je obravnavano v naslednjem oddelku.

3.3.2.   Reprezentativna država

Reprezentativna država

3.3.2.1.   Splošne pripombe

Splošne pripombe

| (114) | Izbira reprezentativne države je temeljila na naslednjih merilih v skladu s členom 2(6a) osnovne uredbe:






  — | stopnja gospodarske razvitosti, ki je podobna stopnji LRK. Komisija je za ta namen uporabila države, ki imajo glede na podatkovno zbirko Svetovne banke podoben bruto nacionalni dohodek na prebivalca kot LRK (69), |
| --- | --- | --- |

(114)

Izbira reprezentativne države je temeljila na naslednjih merilih v skladu s členom 2(6a) osnovne uredbe:

—

stopnja gospodarske razvitosti, ki je podobna stopnji LRK. Komisija je za ta namen uporabila države, ki imajo glede na podatkovno zbirko Svetovne banke podoben bruto nacionalni dohodek na prebivalca kot LRK (69),

69

| — | proizvodnja izdelka v preiskavi v navedeni državi, |
| --- | --- |

—

proizvodnja izdelka v preiskavi v navedeni državi,

| — | razpoložljivost ustreznih javnih podatkov v reprezentativni državi, |
| --- | --- |

—

razpoložljivost ustreznih javnih podatkov v reprezentativni državi,

| — | kadar je več možnih reprezentativnih držav, imajo prednost države z ustrezno ravnjo socialne zaščite in varstva okolja, če je to ustrezno. |
| --- | --- |

—

kadar je več možnih reprezentativnih držav, imajo prednost države z ustrezno ravnjo socialne zaščite in varstva okolja, če je to ustrezno.

| (115) | Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 43 in 44, je Komisija izdala in dodala v spis dve obvestili za spis o virih za določitev normalne vrednosti. V teh obvestilih so bili opisani dejstva in dokazi, na katerih temeljijo ustrezna merila, ter obravnavane pripombe, prejete od zainteresiranih strani o teh elementih in ustreznih virih. V drugem obvestilu je Komisija zainteresirane strani obvestila, da namerava razmisliti o uporabi Mehike kot primerne reprezentativne države v tem primeru, če bo potrjen obstoj znatnih izkrivljanj na podlagi člena 2(6a) osnovne uredbe. Oceno Komisije je mogoče povzeti, kot je navedeno v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(115)

Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 43 in 44, je Komisija izdala in dodala v spis dve obvestili za spis o virih za določitev normalne vrednosti. V teh obvestilih so bili opisani dejstva in dokazi, na katerih temeljijo ustrezna merila, ter obravnavane pripombe, prejete od zainteresiranih strani o teh elementih in ustreznih virih. V drugem obvestilu je Komisija zainteresirane strani obvestila, da namerava razmisliti o uporabi Mehike kot primerne reprezentativne države v tem primeru, če bo potrjen obstoj znatnih izkrivljanj na podlagi člena 2(6a) osnovne uredbe. Oceno Komisije je mogoče povzeti, kot je navedeno v nadaljevanju.

3.3.2.2.   Stopnja gospodarskega razvoja, ki je podobna stopnji Kitajske, in proizvodnja izdelka v preiskavi

Stopnja gospodarskega razvoja, ki je podobna stopnji Kitajske, in proizvodnja izdelka v preiskavi

| (116) | V prvem obvestilu o proizvodnih dejavnikih je Komisija opredelila države s podobno stopnjo gospodarskega razvoja kot Kitajska. V obdobju preiskave je Svetovna banka te države uvrstila med države z višjim srednjim dohodkom na podlagi bruto nacionalnega dohodka. Obsežna proizvodnja izdelka v preiskavi pa je bila ugotovljena le v treh od teh držav, in sicer v Maleziji, Mehiki in Rusiji. |
| --- | --- |

(116)

V prvem obvestilu o proizvodnih dejavnikih je Komisija opredelila države s podobno stopnjo gospodarskega razvoja kot Kitajska. V obdobju preiskave je Svetovna banka te države uvrstila med države z višjim srednjim dohodkom na podlagi bruto nacionalnega dohodka. Obsežna proizvodnja izdelka v preiskavi pa je bila ugotovljena le v treh od teh držav, in sicer v Maleziji, Mehiki in Rusiji.

| (117) | Po drugem obvestilu sta zbornica CCCME in družba Fangda Carbon New Material Co. trdili, da Malezija, Mehika in Rusija niso primerne izbire za reprezentativno državo, in priporočili druge možne države, zlasti Ukrajino in Indijo. Obe strani sta navedli, da je Komisija v nedavnem postopku kot reprezentativno državo izbrala Indijo (70). |
| --- | --- |

(117)

Po drugem obvestilu sta zbornica CCCME in družba Fangda Carbon New Material Co. trdili, da Malezija, Mehika in Rusija niso primerne izbire za reprezentativno državo, in priporočili druge možne države, zlasti Ukrajino in Indijo. Obe strani sta navedli, da je Komisija v nedavnem postopku kot reprezentativno državo izbrala Indijo (70).

70

| (118) | V zvezi s preiskavo, ki so jo navedle strani, je Komisija kot reprezentativno državo uporabila Indijo, saj se zdi, da se izdelek v navedeni preiskavi proizvaja samo v Indiji in Združenih državah Amerike. Ker pa je bila navedena preiskava pregled zaradi izteka ukrepa, pri katerem je bilo glavno vprašanje, ali obstaja verjetnost, da se bo damping nadaljeval ali ponovil ne glede na dejansko stopnjo dampinga, je Komisija menila, da bi lahko Indija izjemoma predstavljala osnovo za določitev stroškov proizvodnje in prodaje v posebnih okoliščinah tega primera. |
| --- | --- |

(118)

V zvezi s preiskavo, ki so jo navedle strani, je Komisija kot reprezentativno državo uporabila Indijo, saj se zdi, da se izdelek v navedeni preiskavi proizvaja samo v Indiji in Združenih državah Amerike. Ker pa je bila navedena preiskava pregled zaradi izteka ukrepa, pri katerem je bilo glavno vprašanje, ali obstaja verjetnost, da se bo damping nadaljeval ali ponovil ne glede na dejansko stopnjo dampinga, je Komisija menila, da bi lahko Indija izjemoma predstavljala osnovo za določitev stroškov proizvodnje in prodaje v posebnih okoliščinah tega primera.

| (119) | Poleg tega obvestila vsebujejo posebno prilogo, ki stranem pomaga pri predložitvi informacij o morebitnih dodatnih reprezentativnih državah in/ali družbah za namen člena 2(6a)(a) osnovne uredbe. Nobena stran ni predložila informacij v skladu z zahtevanim standardom in ravnjo podrobnosti, ki sta določena v navedeni prilogi. |
| --- | --- |

(119)

Poleg tega obvestila vsebujejo posebno prilogo, ki stranem pomaga pri predložitvi informacij o morebitnih dodatnih reprezentativnih državah in/ali družbah za namen člena 2(6a)(a) osnovne uredbe. Nobena stran ni predložila informacij v skladu z zahtevanim standardom in ravnjo podrobnosti, ki sta določena v navedeni prilogi.

| (120) | Komisija je ugotovila, da imata Indija in Ukrajina stopnjo gospodarskega razvoja, ki je nižja od stopnje v LRK, kot je opredeljena v klasifikaciji Svetovne banke, Malezija, Mehika in Rusija pa imajo podobno stopnjo gospodarske razvitosti kot LRK. V skladu s členom 2(6a)(a), prva alinea, osnovne uredbe, ki določa, da se normalna vrednost določi na podlagi ustreznih stroškov proizvodnje in prodaje v primerni reprezentativni državi, ki je po gospodarski razvitosti podobna državi izvoznici, so se te države štele za primerne potencialne reprezentativne države in ni bilo razloga za obravnavo držav z nižjo stopnjo gospodarskega razvoja, kot sta Indija in Ukrajina. Zato je Komisija te trditve zavrnila. |
| --- | --- |

(120)

Komisija je ugotovila, da imata Indija in Ukrajina stopnjo gospodarskega razvoja, ki je nižja od stopnje v LRK, kot je opredeljena v klasifikaciji Svetovne banke, Malezija, Mehika in Rusija pa imajo podobno stopnjo gospodarske razvitosti kot LRK. V skladu s členom 2(6a)(a), prva alinea, osnovne uredbe, ki določa, da se normalna vrednost določi na podlagi ustreznih stroškov proizvodnje in prodaje v primerni reprezentativni državi, ki je po gospodarski razvitosti podobna državi izvoznici, so se te države štele za primerne potencialne reprezentativne države in ni bilo razloga za obravnavo držav z nižjo stopnjo gospodarskega razvoja, kot sta Indija in Ukrajina. Zato je Komisija te trditve zavrnila.

3.3.2.3.   Razpoložljivost ustreznih javnih podatkov v reprezentativni državi

Razpoložljivost ustreznih javnih podatkov v reprezentativni državi

| (121) | Komisija je v prvem obvestilu navedla, da je bilo treba za države, ki so bile opredeljene kot države, v katerih se proizvaja zadevni izdelek, tj. Malezijo, Mehiko in Rusijo, razpoložljivost javnih podatkov dodatno preveriti, zlasti kar zadeva javne finančne podatke proizvajalcev zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(121)

Komisija je v prvem obvestilu navedla, da je bilo treba za države, ki so bile opredeljene kot države, v katerih se proizvaja zadevni izdelek, tj. Malezijo, Mehiko in Rusijo, razpoložljivost javnih podatkov dodatno preveriti, zlasti kar zadeva javne finančne podatke proizvajalcev zadevnega izdelka.

| (122) | Kar zadeva Rusko federacijo, so se računovodski izkazi zadevnih opredeljenih proizvajalcev nanašali samo na leto 2019. Poleg tega je ena družba v Rusiji poslovala z izgubo. Poleg tega je Komisija v prvem obvestilu opredelila številna izkrivljanja na ruskem trgu, ki so vplivala na stroške proizvodnje izdelka v preiskavi in omajala primernost Rusije kot reprezentativne države. |
| --- | --- |

(122)

Kar zadeva Rusko federacijo, so se računovodski izkazi zadevnih opredeljenih proizvajalcev nanašali samo na leto 2019. Poleg tega je ena družba v Rusiji poslovala z izgubo. Poleg tega je Komisija v prvem obvestilu opredelila številna izkrivljanja na ruskem trgu, ki so vplivala na stroške proizvodnje izdelka v preiskavi in omajala primernost Rusije kot reprezentativne države.

| (123) | Kar zadeva Malezijo, so takoj dostopni računovodski izkazi iz leta 2017 zastareli glede na obdobje preiskave. Poleg tega sta v Maleziji veljali dve omejitvi izvoza, čeprav sta imeli nebistven vpliv na stroške proizvodnje izdelka v preiskavi, ki predstavljata približno 1 % stroškov proizvodnje grafitnih elektrod vzorčenih proizvajalcev izvoznikov. Medtem je Komisija pridobila dostop do javno dostopnih računovodskih izkazov za leto 2020 za družbo Showa Denko Malaysia (71), vendar je podjetje v tem letu poslovalo z izgubo. Ker v tej državi s takoj dostopnimi podatki za obdobje preiskave ni bilo dobičkonosnega proizvajalca, Komisija Malezije ni štela za primerno reprezentativno državo. |
| --- | --- |

(123)

Kar zadeva Malezijo, so takoj dostopni računovodski izkazi iz leta 2017 zastareli glede na obdobje preiskave. Poleg tega sta v Maleziji veljali dve omejitvi izvoza, čeprav sta imeli nebistven vpliv na stroške proizvodnje izdelka v preiskavi, ki predstavljata približno 1 % stroškov proizvodnje grafitnih elektrod vzorčenih proizvajalcev izvoznikov. Medtem je Komisija pridobila dostop do javno dostopnih računovodskih izkazov za leto 2020 za družbo Showa Denko Malaysia (71), vendar je podjetje v tem letu poslovalo z izgubo. Ker v tej državi s takoj dostopnimi podatki za obdobje preiskave ni bilo dobičkonosnega proizvajalca, Komisija Malezije ni štela za primerno reprezentativno državo.

71

| (124) | Kar zadeva Mehiko, je Komisija opredelila enega proizvajalca, in sicer družbo GrafTech Mexico S.A. de C.V (v nadaljnjem besedilu: GrafTech Mexico). Čeprav računovodski izkazi družbe niso bili takoj na voljo, je Komisija poiskala letno poročilo skupine GrafTech (v nadaljnjem besedilu: GrafTech International) za leto 2020, ki je vsebovalo konsolidirane računovodske izkaze skupine. Glede na zgoraj navedeno se zdi, da so to na splošno najboljši razpoložljivi podatki. Nazadnje je Komisija v prvem obvestilu ugotovila, da ima Mehika uvozne zahteve za grafitne elektrode (tarifni oznaki 8545 11 in 8545 90) v obliki zahtev za označevanje. Vendar te zahteve za označevanje niso specifične za izdelek, temveč se uporabljajo za vse izdelke, uvožene v Mehiko. Zadevna mehiška zakonodaja (72) določa splošna pravila, ki zagotavljajo, da oznake ne zavajajo potrošnikov ali končnih uporabnikov pri uvozu iz tretjih držav in kot taka ne omejuje uvoza. Te zahteve zato nimajo pomembnega vpliva na stroške proizvodnje izdelka v preiskavi. |
| --- | --- |

(124)

Kar zadeva Mehiko, je Komisija opredelila enega proizvajalca, in sicer družbo GrafTech Mexico S.A. de C.V (v nadaljnjem besedilu: GrafTech Mexico). Čeprav računovodski izkazi družbe niso bili takoj na voljo, je Komisija poiskala letno poročilo skupine GrafTech (v nadaljnjem besedilu: GrafTech International) za leto 2020, ki je vsebovalo konsolidirane računovodske izkaze skupine. Glede na zgoraj navedeno se zdi, da so to na splošno najboljši razpoložljivi podatki. Nazadnje je Komisija v prvem obvestilu ugotovila, da ima Mehika uvozne zahteve za grafitne elektrode (tarifni oznaki 8545 11 in 8545 90) v obliki zahtev za označevanje. Vendar te zahteve za označevanje niso specifične za izdelek, temveč se uporabljajo za vse izdelke, uvožene v Mehiko. Zadevna mehiška zakonodaja (72) določa splošna pravila, ki zagotavljajo, da oznake ne zavajajo potrošnikov ali končnih uporabnikov pri uvozu iz tretjih držav in kot taka ne omejuje uvoza. Te zahteve zato nimajo pomembnega vpliva na stroške proizvodnje izdelka v preiskavi.

72

| (125) | Po prvem obvestilu so družbe Fangda Carbon New Material Co., Ltd., Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. in zbornica CCCME v svojih stališčih trdile, da družba GrafTech Mexico ni primerna možnost. Prvič, ker so bili edini razpoložljivi računovodski izkazi konsolidirani računovodski izkazi, sestavljeni ne le iz podatkov za Mehiko, ampak tudi za druge hčerinske družbe po vsem svetu, bi ti konsolidirani računovodski izkazi vključevali družbe iz držav, ki jih ni bilo mogoče obravnavati na enaki stopnji razvoja kot je Kitajska in ki ne bi odražali stalnih proizvodnih stroškov, PSU-stroškov in dobička Mehike, če bi Mehika za namene te preiskave postala reprezentativna država. Poleg tega je skupina Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. trdila, da je treba, če je Mehika izbrana za reprezentativno državo, dobiček družbe GrafTech International Ltd prilagoditi tako, da bo odražal razumno raven dobička za poslovanje na področju grafitnih elektrod, saj je konsolidirana stopnja dobička družbe GrafTech International Ltd previsoka, kar je posledica popolnoma vertikalno integrirane narave poslovanja družbe GrafTech, saj družba proizvaja lasten naftni igelni koks, namesto da bi se zanašala na tretje dobavitelje. Zbornica CCCME je nazadnje podvomila v splošno objektivnost vseh podatkov, ki jih je predložila družba GrafTech Mexico, glede na to, da je družba GrafTech International Ltd podporna stran v pritožbi. |
| --- | --- |

(125)

Po prvem obvestilu so družbe Fangda Carbon New Material Co., Ltd., Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. in zbornica CCCME v svojih stališčih trdile, da družba GrafTech Mexico ni primerna možnost. Prvič, ker so bili edini razpoložljivi računovodski izkazi konsolidirani računovodski izkazi, sestavljeni ne le iz podatkov za Mehiko, ampak tudi za druge hčerinske družbe po vsem svetu, bi ti konsolidirani računovodski izkazi vključevali družbe iz držav, ki jih ni bilo mogoče obravnavati na enaki stopnji razvoja kot je Kitajska in ki ne bi odražali stalnih proizvodnih stroškov, PSU-stroškov in dobička Mehike, če bi Mehika za namene te preiskave postala reprezentativna država. Poleg tega je skupina Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. trdila, da je treba, če je Mehika izbrana za reprezentativno državo, dobiček družbe GrafTech International Ltd prilagoditi tako, da bo odražal razumno raven dobička za poslovanje na področju grafitnih elektrod, saj je konsolidirana stopnja dobička družbe GrafTech International Ltd previsoka, kar je posledica popolnoma vertikalno integrirane narave poslovanja družbe GrafTech, saj družba proizvaja lasten naftni igelni koks, namesto da bi se zanašala na tretje dobavitelje. Zbornica CCCME je nazadnje podvomila v splošno objektivnost vseh podatkov, ki jih je predložila družba GrafTech Mexico, glede na to, da je družba GrafTech International Ltd podporna stran v pritožbi.

| (126) | Družba Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. je predložila splošnejšo ugotovitev, in sicer, da se bo dobičkonosnost za leto 2020 v primerjavi z letom 2019 precej zmanjšala zaradi cikličnih pojavov v tej industriji in posledic svetovne pandemije v zadnjem času. Zato Mehika ne izpolnjuje zahteve za ustrezno reprezentativno državo v skladu z določbo člena 2(6a), razen če bodo na voljo posamezni finančni podatki družbe GrafTech Mexico za leto 2020. |
| --- | --- |

(126)

Družba Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. je predložila splošnejšo ugotovitev, in sicer, da se bo dobičkonosnost za leto 2020 v primerjavi z letom 2019 precej zmanjšala zaradi cikličnih pojavov v tej industriji in posledic svetovne pandemije v zadnjem času. Zato Mehika ne izpolnjuje zahteve za ustrezno reprezentativno državo v skladu z določbo člena 2(6a), razen če bodo na voljo posamezni finančni podatki družbe GrafTech Mexico za leto 2020.

| (127) | Kot je navedeno v prvem obvestilu, je Komisija na spletu našla konsolidirane računovodske izkaze družbe GrafTech International Ltd. V prvem obvestilu so se nanašali na proračunsko leto 2019 (73) , v drugem obvestilu pa na proračunsko leto 2020 (74). |
| --- | --- |

(127)

Kot je navedeno v prvem obvestilu, je Komisija na spletu našla konsolidirane računovodske izkaze družbe GrafTech International Ltd. V prvem obvestilu so se nanašali na proračunsko leto 2019 (73) , v drugem obvestilu pa na proračunsko leto 2020 (74).

73

74

| (128) | V zvezi s trditvijo, da bi konsolidirani računovodski izkazi družbe GrafTech International Ltd. vključevali družbe, ki ne bi odražale stalnih režijskih proizvodnih stroškov, PSU-stroškov in dobička Mehike, so razpoložljivi podatki družbe GrafTech International Ltd. specifični za proizvodnjo izdelka v preiskavi, saj so edini izdelek, ki ga skupina proizvaja, grafitne elektrode. Z drugimi besedami, konsolidirani finančni podatki skupine odražajo uspešnost proizvodnje grafitnih elektrod in njene stalne proizvodne režijske stroške, PSU-stroške ter dobiček grafitnih elektrod, ker skupina ne proizvaja drugih izdelkov razen grafitnih elektrod. V obdobju preiskave je družba GrafTech International ltd. ustvarjala tudi dobiček. Poleg tega je GrafTech Mexico tudi družba, ki je po velikosti podobna kitajskim družbam in ima tudi pomembno proizvodnjo zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(128)

V zvezi s trditvijo, da bi konsolidirani računovodski izkazi družbe GrafTech International Ltd. vključevali družbe, ki ne bi odražale stalnih režijskih proizvodnih stroškov, PSU-stroškov in dobička Mehike, so razpoložljivi podatki družbe GrafTech International Ltd. specifični za proizvodnjo izdelka v preiskavi, saj so edini izdelek, ki ga skupina proizvaja, grafitne elektrode. Z drugimi besedami, konsolidirani finančni podatki skupine odražajo uspešnost proizvodnje grafitnih elektrod in njene stalne proizvodne režijske stroške, PSU-stroške ter dobiček grafitnih elektrod, ker skupina ne proizvaja drugih izdelkov razen grafitnih elektrod. V obdobju preiskave je družba GrafTech International ltd. ustvarjala tudi dobiček. Poleg tega je GrafTech Mexico tudi družba, ki je po velikosti podobna kitajskim družbam in ima tudi pomembno proizvodnjo zadevnega izdelka.

| (129) | Podatkov, ki so jih predložili drugi proizvajalci iz drugih držav, ni bilo mogoče uporabiti iz pojasnjenih razlogov, nobena od strani, ki so predložile pripombe po prvem obvestilu, pa ni predložila drugih možnosti. |
| --- | --- |

(129)

Podatkov, ki so jih predložili drugi proizvajalci iz drugih držav, ni bilo mogoče uporabiti iz pojasnjenih razlogov, nobena od strani, ki so predložile pripombe po prvem obvestilu, pa ni predložila drugih možnosti.

| (130) | Vendar se je Komisija glede na navedene pripombe odločila, da bo preiskala tudi, ali so v Mehiki obstajali proizvajalci enakih ali podobnih kategorij izdelkov kot je izdelek v preiskavi. Komisija je zlasti ugotovila, da je bil dobiček, prijavljen v konsolidiranih računovodskih izkazih družbe GrafTech International za leto 2020, dejansko izjemno visok (35,5 %, izraženo na podlagi prihodkov). Med mehiškimi proizvajalci, ki proizvajajo enake ali podobne kategorije izdelkov, kot je izdelek v preiskavi, je Komisija na tej stopnji opredelila samo eno družbo, ki je imela na voljo podatke za leto 2020. To je družba Reotix Materiales Refractarios, S.A. de C.V. (v nadaljnjem besedilu: Reotix Materiales Refractarios), družba, dejavna na področju nekeramičnih ognjevzdržnih izdelkov. Dobiček, ki ga je ta družba ustvarila leta 2020, je znašal 4,7 %. Ker v tej fazi ni bilo drugih takoj dostopnih podatkov, je Komisija menila, da lahko proizvajalec izdelka v preiskavi v Mehiki razumno doseže ta dobiček. |
| --- | --- |

(130)

Vendar se je Komisija glede na navedene pripombe odločila, da bo preiskala tudi, ali so v Mehiki obstajali proizvajalci enakih ali podobnih kategorij izdelkov kot je izdelek v preiskavi. Komisija je zlasti ugotovila, da je bil dobiček, prijavljen v konsolidiranih računovodskih izkazih družbe GrafTech International za leto 2020, dejansko izjemno visok (35,5 %, izraženo na podlagi prihodkov). Med mehiškimi proizvajalci, ki proizvajajo enake ali podobne kategorije izdelkov, kot je izdelek v preiskavi, je Komisija na tej stopnji opredelila samo eno družbo, ki je imela na voljo podatke za leto 2020. To je družba Reotix Materiales Refractarios, S.A. de C.V. (v nadaljnjem besedilu: Reotix Materiales Refractarios), družba, dejavna na področju nekeramičnih ognjevzdržnih izdelkov. Dobiček, ki ga je ta družba ustvarila leta 2020, je znašal 4,7 %. Ker v tej fazi ni bilo drugih takoj dostopnih podatkov, je Komisija menila, da lahko proizvajalec izdelka v preiskavi v Mehiki razumno doseže ta dobiček.

| (131) | Po drugi strani je bilo prikazano, da znašajo PSU-stroški družbe Reotix Materiales Refractarios 39,0 % na podlagi prihodkov. Glede na to je Komisija menila, da je bolj smiselno, da se opre na PSU-stroške iz letnega poročila družbe GrafTech International Ltd za leto 2020, ki so znašali 5,9 % na podlagi prihodkov, saj se je to nanašalo na zadevni izdelek, delno pa na družbo GrafTech Mexico. |
| --- | --- |

(131)

Po drugi strani je bilo prikazano, da znašajo PSU-stroški družbe Reotix Materiales Refractarios 39,0 % na podlagi prihodkov. Glede na to je Komisija menila, da je bolj smiselno, da se opre na PSU-stroške iz letnega poročila družbe GrafTech International Ltd za leto 2020, ki so znašali 5,9 % na podlagi prihodkov, saj se je to nanašalo na zadevni izdelek, delno pa na družbo GrafTech Mexico.

| (132) | Glede na navedeno in ker ni bilo drugih zanesljivih podatkov, je Komisija menila, da sta znesek PSU-stroškov družbe GrafTech International Ltd in dobiček, ki ga je dosegla družba Reotix Materiales Refractarios, neizkrivljena in razumna v smislu zadnjega odstavka člena 2(6a)(a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(132)

Glede na navedeno in ker ni bilo drugih zanesljivih podatkov, je Komisija menila, da sta znesek PSU-stroškov družbe GrafTech International Ltd in dobiček, ki ga je dosegla družba Reotix Materiales Refractarios, neizkrivljena in razumna v smislu zadnjega odstavka člena 2(6a)(a) osnovne uredbe.

| (133) | V odgovor na drugo obvestilo so zbornica CCCME ter družbi Fangda Carbon New Material Co., LTD in Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd nasprotovale uporabi PSU-stroškov, pridobljenih od družbe GrafTech International Ltd, saj so izhajale iz konsolidiranih finančnih podatkov različnih družb s sedežem v državah z različno ravnjo dohodka, vključno z državami z visokim dohodkom, vendar niso navedle novih argumentov v primerjavi s podobnimi argumenti, že navedenimi po prvem obvestilu, ali predložile dokazov v zvezi s tem. Hkrati je Komisija ugotovila, da zbornica CCCME in družba Fangda Carbon New Material Co., LTD podpirata odločitev Komisije, da uporabi razumen dobiček. |
| --- | --- |

(133)

V odgovor na drugo obvestilo so zbornica CCCME ter družbi Fangda Carbon New Material Co., LTD in Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd nasprotovale uporabi PSU-stroškov, pridobljenih od družbe GrafTech International Ltd, saj so izhajale iz konsolidiranih finančnih podatkov različnih družb s sedežem v državah z različno ravnjo dohodka, vključno z državami z visokim dohodkom, vendar niso navedle novih argumentov v primerjavi s podobnimi argumenti, že navedenimi po prvem obvestilu, ali predložile dokazov v zvezi s tem. Hkrati je Komisija ugotovila, da zbornica CCCME in družba Fangda Carbon New Material Co., LTD podpirata odločitev Komisije, da uporabi razumen dobiček.

| (134) | Ker ni bilo nobenih drugih pripomb ali predloženih drugih takoj dostopnih podatkov, je Komisija začasno sklenila, da so viri, ki jih je predlagala za uporabo za PSU-stroške in dobiček, neizkrivljeni in razumni v smislu zadnjega odstavka člena 2(6a)(a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(134)

Ker ni bilo nobenih drugih pripomb ali predloženih drugih takoj dostopnih podatkov, je Komisija začasno sklenila, da so viri, ki jih je predlagala za uporabo za PSU-stroške in dobiček, neizkrivljeni in razumni v smislu zadnjega odstavka člena 2(6a)(a) osnovne uredbe.

3.3.2.4.   Raven socialne zaščite in varstva okolja

Raven socialne zaščite in varstva okolja

| (135) | Ker je bilo ugotovljeno, da je na podlagi vseh navedenih elementov Mehika edina razpoložljiva primerna reprezentativna država, ni bilo treba oceniti ravni socialne zaščite in varstva okolja v skladu z zadnjim stavkom prve alinee člena 2(6a)(a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(135)

Ker je bilo ugotovljeno, da je na podlagi vseh navedenih elementov Mehika edina razpoložljiva primerna reprezentativna država, ni bilo treba oceniti ravni socialne zaščite in varstva okolja v skladu z zadnjim stavkom prve alinee člena 2(6a)(a) osnovne uredbe.

3.3.2.5.   Sklep

Sklep

| (136) | Glede na zgornjo analizo Mehika izpolnjuje merila iz člena 2(6a)(a), prva alinea, osnovne uredbe, da se lahko šteje za primerno reprezentativno državo. |
| --- | --- |

(136)

Glede na zgornjo analizo Mehika izpolnjuje merila iz člena 2(6a)(a), prva alinea, osnovne uredbe, da se lahko šteje za primerno reprezentativno državo.

| (137) | Družbi Fangda Carbon New Material Co., Ltd., in Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. ter zbornica CCCME so v svojih pripombah poudarili, da je treba najti drugo četrto reprezentativno državo. Vendar nobena od teh strani ni predlagala druge reprezentativne države. Treba je poudariti, da je Komisija na podlagi informacij, ki so ji na voljo, dejansko ugotovila, da od vseh držav z gospodarskim razvojem, primerljivim z LRK, samo Mehika, Malezija in Rusija proizvajajo izdelek v preiskavi. Poleg tega so bili ustrezni podatki iz teh treh držav takoj na voljo samo v Mehiki. |
| --- | --- |

(137)

Družbi Fangda Carbon New Material Co., Ltd., in Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. ter zbornica CCCME so v svojih pripombah poudarili, da je treba najti drugo četrto reprezentativno državo. Vendar nobena od teh strani ni predlagala druge reprezentativne države. Treba je poudariti, da je Komisija na podlagi informacij, ki so ji na voljo, dejansko ugotovila, da od vseh držav z gospodarskim razvojem, primerljivim z LRK, samo Mehika, Malezija in Rusija proizvajajo izdelek v preiskavi. Poleg tega so bili ustrezni podatki iz teh treh držav takoj na voljo samo v Mehiki.

| (138) | Glede na navedene ugotovitve in vsa proučena zadevna dejstva se je Komisija na tej stopnji začasno odločila uporabiti Mehiko kot ustrezno reprezentativno državo za določitev normalne vrednosti kitajskih proizvajalcev izvoznikov v skladu s členom 2(6a) osnovne uredbe in družbo GrafTech Mexico s sedežem v Mehiki v skladu s prvo alineo člena 2(6a)(a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(138)

Glede na navedene ugotovitve in vsa proučena zadevna dejstva se je Komisija na tej stopnji začasno odločila uporabiti Mehiko kot ustrezno reprezentativno državo za določitev normalne vrednosti kitajskih proizvajalcev izvoznikov v skladu s členom 2(6a) osnovne uredbe in družbo GrafTech Mexico s sedežem v Mehiki v skladu s prvo alineo člena 2(6a)(a) osnovne uredbe.

3.3.3.   Viri, uporabljeni za določitev neizkrivljenih stroškov za proizvodne dejavnike

Viri, uporabljeni za določitev neizkrivljenih stroškov za proizvodne dejavnike

| (139) | Komisija je na podlagi informacij, ki so jih predložile zainteresirane strani, in drugih ustreznih informacij, ki so na voljo v spisu, v prvem obvestilu določila prvotni seznam proizvodnih dejavnikov, kot so materiali, energija in delovna sila, ki se uporabljajo za proizvodnjo izdelka v preiskavi. |
| --- | --- |

(139)

Komisija je na podlagi informacij, ki so jih predložile zainteresirane strani, in drugih ustreznih informacij, ki so na voljo v spisu, v prvem obvestilu določila prvotni seznam proizvodnih dejavnikov, kot so materiali, energija in delovna sila, ki se uporabljajo za proizvodnjo izdelka v preiskavi.

| (140) | Komisija je v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe opredelila tudi vire, ki jih je treba uporabljati za določitev neizkrivljenih cen in referenčnih vrednosti. Glavni vir, uporabo katerega je predlagala Komisija, je vključevala zbirko podatkov Global Trade Atlas (GTA). Nazadnje, Komisija je v istem obvestilu določila oznake harmoniziranega sistema (HS) za proizvodne dejavnike, ki naj bi se po informacijah, ki so jih predložile zainteresirane strani, prvotno uporabljali za analizo GTA. |
| --- | --- |

(140)

Komisija je v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe opredelila tudi vire, ki jih je treba uporabljati za določitev neizkrivljenih cen in referenčnih vrednosti. Glavni vir, uporabo katerega je predlagala Komisija, je vključevala zbirko podatkov Global Trade Atlas (GTA). Nazadnje, Komisija je v istem obvestilu določila oznake harmoniziranega sistema (HS) za proizvodne dejavnike, ki naj bi se po informacijah, ki so jih predložile zainteresirane strani, prvotno uporabljali za analizo GTA.

| (141) | Komisija je zainteresirane strani je pozvala, naj predložijo pripombe in takoj dostopne informacije o neizkrivljenih vrednostih za vsakega od proizvodnih dejavnikov, omenjenih v navedenem obvestilu. |
| --- | --- |

(141)

Komisija je zainteresirane strani je pozvala, naj predložijo pripombe in takoj dostopne informacije o neizkrivljenih vrednostih za vsakega od proizvodnih dejavnikov, omenjenih v navedenem obvestilu.

| (142) | Komisija je nato v drugem obvestilu seznam proizvodnih dejavnikov posodobila na podlagi pripomb strani in informacij, ki so jih vzorčeni proizvajalci izvozniki predložili v izpolnjenem vprašalniku. |
| --- | --- |

(142)

Komisija je nato v drugem obvestilu seznam proizvodnih dejavnikov posodobila na podlagi pripomb strani in informacij, ki so jih vzorčeni proizvajalci izvozniki predložili v izpolnjenem vprašalniku.

| (143) | Komisija je v drugem obvestilu predlagala, da se za določitev cene naftnega koksa (HS 2713 12) namesto mehiške uvozne cene uporabijo malezijski podatki o uvozu, in sicer na podlagi pripomb proizvajalcev izvoznikov in Evropskega združenja za ogljik in grafite, da statistični podatki o uvozu naftnega koksa v Mehiko niso zadovoljivo odražali kakovosti razreda igelnega koksa, ki se uporablja pri proizvodnji sistemov grafitnih elektrod. |
| --- | --- |

(143)

Komisija je v drugem obvestilu predlagala, da se za določitev cene naftnega koksa (HS 2713 12) namesto mehiške uvozne cene uporabijo malezijski podatki o uvozu, in sicer na podlagi pripomb proizvajalcev izvoznikov in Evropskega združenja za ogljik in grafite, da statistični podatki o uvozu naftnega koksa v Mehiko niso zadovoljivo odražali kakovosti razreda igelnega koksa, ki se uporablja pri proizvodnji sistemov grafitnih elektrod.

| (144) | Na podlagi drugega obvestila je več strani trdilo, da Komisija za določitev cene naftnega koksa (HS 2713 12) ne bi smela uporabiti malezijskih podatkov o uvozu, saj je količina, navedena v malezijskih statističnih podatkih, zelo majhna in ni reprezentativna. |
| --- | --- |

(144)

Na podlagi drugega obvestila je več strani trdilo, da Komisija za določitev cene naftnega koksa (HS 2713 12) ne bi smela uporabiti malezijskih podatkov o uvozu, saj je količina, navedena v malezijskih statističnih podatkih, zelo majhna in ni reprezentativna.

| (145) | Komisija je to trditev sprejela in se odločila, da začasno določi referenčno vrednost za naftni koks na podlagi mehiške uvozne cene. |
| --- | --- |

(145)

Komisija je to trditev sprejela in se odločila, da začasno določi referenčno vrednost za naftni koks na podlagi mehiške uvozne cene.

| (146) | Komisija je v drugem obvestilu navedla tudi, da Mehika ne uvaža premogovega katrana (HS 2708 20), zato se je odločila, da bo za določitev navedene referenčne vrednosti uporabila Malezijo. |
| --- | --- |

(146)

Komisija je v drugem obvestilu navedla tudi, da Mehika ne uvaža premogovega katrana (HS 2708 20), zato se je odločila, da bo za določitev navedene referenčne vrednosti uporabila Malezijo.

| (147) | Komisija je ugotovila, da strani v svojih pripombah na drugo obvestilo temu sklepu niso nasprotovale. |
| --- | --- |

(147)

Komisija je ugotovila, da strani v svojih pripombah na drugo obvestilo temu sklepu niso nasprotovale.

| (148) | Ena stran je trdila, da metodologija, uporabljena za določitev mehiške uvozne cene CIF, ni pravilna, saj je Komisija uporabila isto razmerje stroškov prevoza na podlagi enotne oznake HS (tj. 2713) za katero koli državo izvoznico in za vse referenčne vrednosti. Poleg tega je uporabljeni nabor podatkov zastarel, saj je zadnje razpoložljivo proračunsko leto 2016. |
| --- | --- |

(148)

Ena stran je trdila, da metodologija, uporabljena za določitev mehiške uvozne cene CIF, ni pravilna, saj je Komisija uporabila isto razmerje stroškov prevoza na podlagi enotne oznake HS (tj. 2713) za katero koli državo izvoznico in za vse referenčne vrednosti. Poleg tega je uporabljeni nabor podatkov zastarel, saj je zadnje razpoložljivo proračunsko leto 2016.

| (149) | Čeprav je stran trdila, da metodologija ni pravilna, ni bila predlagana nobena alternativna rešitev. Komisija je sklenila, da je ocena še vedno najbolj natančna, ki jo ima na voljo. |
| --- | --- |

(149)

Čeprav je stran trdila, da metodologija ni pravilna, ni bila predlagana nobena alternativna rešitev. Komisija je sklenila, da je ocena še vedno najbolj natančna, ki jo ima na voljo.

| (150) | Ob upoštevanju vseh informacij, ki so jih predložile zainteresirane strani in ki so bile zbrane med preveritvenimi obiski, so bili za določitev normalne vrednosti v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe opredeljeni naslednji proizvodni dejavniki in njihovi viri:









  Proizvodni dejavniki grafitnih elektrod |
| --- | --- |
| Proizvodni dejavnik | Oznaka blaga | Neizkrivljena vrednost
  (v RMB) | Merska enota |
| Surovine |
| naftni koks (žgan) | 2713 12 | 5 240 | tona |
| naftni koks (nežgan) | 2713 11 | 432 | tona |
| Smola iz katrana črnega premoga | 2708 10 | 8 640 | tona |
| Smolni koks iz katrana črnega premoga | 2708 20 | 3 917 | tona |
| Koks in polkoks iz črnega premoga | 2704 00 | 1 884 | tona |
| Premogov asfalt | 2715 00 | 6 113 | tona |
| Premog | 2701 12 | 881 | tona |
| Grafitni delci | 3801 90 | 13 048 | tona |
| Potrošni materiali |
| Delo |
| Plače v proizvodnem sektorju | [ni relevantno] | 13,37 | ure |
| Energija |
| Električna energija | [ni relevantno] | 1 138 | kWh |
| Zemeljski plin | [ni relevantno] | 0,70 | m3 |
| Stranski proizvod/odpadek |
| Odpadni grafit | 3801 90 | 13 048 | tona |
| Odpadni silicijev karbid | 2849 20 | 8 055 | tona |

(150)

Ob upoštevanju vseh informacij, ki so jih predložile zainteresirane strani in ki so bile zbrane med preveritvenimi obiski, so bili za določitev normalne vrednosti v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe opredeljeni naslednji proizvodni dejavniki in njihovi viri:

Proizvodni dejavniki grafitnih elektrod

Proizvodni dejavniki grafitnih elektrod

Proizvodni dejavnik

Oznaka blaga

Neizkrivljena vrednost

(v RMB)

Merska enota

Surovine

naftni koks (žgan)

2713 12

5 240

tona

naftni koks (nežgan)

2713 11

432

tona

Smola iz katrana črnega premoga

2708 10

8 640

tona

Smolni koks iz katrana črnega premoga

2708 20

3 917

tona

Koks in polkoks iz črnega premoga

2704 00

1 884

tona

Premogov asfalt

2715 00

6 113

tona

Premog

2701 12

881

tona

Grafitni delci

3801 90

13 048

tona

Potrošni materiali

Delo

Plače v proizvodnem sektorju

[ni relevantno]

13,37

ure

Energija

Električna energija

[ni relevantno]

1 138

kWh

Zemeljski plin

[ni relevantno]

0,70

m3

3

Stranski proizvod/odpadek

Odpadni grafit

3801 90

13 048

tona

Odpadni silicijev karbid

2849 20

8 055

tona

3.3.3.1.   Surovine, uporabljene v proizvodnem procesu

Surovine, uporabljene v proizvodnem procesu

| (151) | Po podatkih iz GTA je Komisija kot podlago za določitev neizkrivljene cene surovin za reprezentativno državo uporabila tehtano povprečno uvozno ceno (CIF) iz vseh tretjih držav, razen LRK in držav, ki niso članice STO in so navedene v Prilogi I k Uredbi (EU) 2015/755 Evropskega parlamenta in Sveta (75). Komisija se je odločila, da izključi uvoz iz Kitajske, saj je ugotovila, da ni primerno uporabiti domačih cen in stroškov na Kitajskem zaradi obstoja znatnega izkrivljanja v skladu s členom 2(6a)(b) osnovne uredbe (glej oddelek 3.3.1 zgoraj). Ker ni dokazov, da isto izkrivljanje ne vpliva enako na izdelke, namenjene izvozu, je Komisija menila, da isto izkrivljanje vpliva na izvoz. Za Mehiko izključitev uvoza iz LRK in nekaterih držav, ki niso članice STO, ni imela znatnega učinka, saj je preostali uvoz še vedno predstavljal približno 99 % celotnega obsega uvoza v reprezentativno državo. V Maleziji je za uvoz smolnega koksa iz katrana črnega premoga uvoz iz LRK predstavljal 55 % celotnega uvoza. Tehtana povprečna uvozna cena je bila po potrebi prilagojena za uvozne dajatve. |
| --- | --- |

(151)

Po podatkih iz GTA je Komisija kot podlago za določitev neizkrivljene cene surovin za reprezentativno državo uporabila tehtano povprečno uvozno ceno (CIF) iz vseh tretjih držav, razen LRK in držav, ki niso članice STO in so navedene v Prilogi I k Uredbi (EU) 2015/755 Evropskega parlamenta in Sveta (75). Komisija se je odločila, da izključi uvoz iz Kitajske, saj je ugotovila, da ni primerno uporabiti domačih cen in stroškov na Kitajskem zaradi obstoja znatnega izkrivljanja v skladu s členom 2(6a)(b) osnovne uredbe (glej oddelek 3.3.1 zgoraj). Ker ni dokazov, da isto izkrivljanje ne vpliva enako na izdelke, namenjene izvozu, je Komisija menila, da isto izkrivljanje vpliva na izvoz. Za Mehiko izključitev uvoza iz LRK in nekaterih držav, ki niso članice STO, ni imela znatnega učinka, saj je preostali uvoz še vedno predstavljal približno 99 % celotnega obsega uvoza v reprezentativno državo. V Maleziji je za uvoz smolnega koksa iz katrana črnega premoga uvoz iz LRK predstavljal 55 % celotnega uvoza. Tehtana povprečna uvozna cena je bila po potrebi prilagojena za uvozne dajatve.

75

| (152) | Za majhno število proizvodnih dejavnikov so dejanski stroški, nastali sodelujočim proizvajalcem izvoznikom, v obdobju preiskave pomenili zanemarljiv delež celotnih stroškov surovin. Ker vrednost, ki se je zanje uporabljala, ne glede na uporabljeni vir ni znatno vplivala na izračune stopnje dampinga, je Komisija navedene proizvodne dejavnike štela za potrošno blago, kakor je pojasnjeno v uvodni izjavi 166. |
| --- | --- |

(152)

Za majhno število proizvodnih dejavnikov so dejanski stroški, nastali sodelujočim proizvajalcem izvoznikom, v obdobju preiskave pomenili zanemarljiv delež celotnih stroškov surovin. Ker vrednost, ki se je zanje uporabljala, ne glede na uporabljeni vir ni znatno vplivala na izračune stopnje dampinga, je Komisija navedene proizvodne dejavnike štela za potrošno blago, kakor je pojasnjeno v uvodni izjavi 166.

| (153) | Komisija je stroške prevoza sodelujočih proizvajalcev izvoznikov za dobavo surovin izrazila kot odstotek dejanskih stroškov teh surovin in nato enak odstotek uporabila za neizkrivljene stroške istih surovin, da bi dobila neizkrivljene stroške prevoza. Menila je, da bi se v okviru te preiskave razmerje med surovino proizvajalca izvoznika in sporočenimi stroški prevoza lahko smiselno uporabilo kot kazalnik za oceno neizkrivljenih stroškov surovin, ko so dostavljene v tovarno družbe. |
| --- | --- |

(153)

Komisija je stroške prevoza sodelujočih proizvajalcev izvoznikov za dobavo surovin izrazila kot odstotek dejanskih stroškov teh surovin in nato enak odstotek uporabila za neizkrivljene stroške istih surovin, da bi dobila neizkrivljene stroške prevoza. Menila je, da bi se v okviru te preiskave razmerje med surovino proizvajalca izvoznika in sporočenimi stroški prevoza lahko smiselno uporabilo kot kazalnik za oceno neizkrivljenih stroškov surovin, ko so dostavljene v tovarno družbe.

3.3.3.2.   Delo

Delo

| (154) | Komisija je uporabila statistične podatke MOD, ki zagotavljajo informacije o povprečnih mesečnih plačah zaposlenih in povprečnih tedenskih dejansko opravljenih urah na zaposlenega v Mehiki v letu 2020. Mesečna plača ne vključuje stroškov socialne varnosti in davkov, ki jih krije delodajalec. Te informacije so na voljo v knjižnici OECD za isto leto (76). |
| --- | --- |

(154)

Komisija je uporabila statistične podatke MOD, ki zagotavljajo informacije o povprečnih mesečnih plačah zaposlenih in povprečnih tedenskih dejansko opravljenih urah na zaposlenega v Mehiki v letu 2020. Mesečna plača ne vključuje stroškov socialne varnosti in davkov, ki jih krije delodajalec. Te informacije so na voljo v knjižnici OECD za isto leto (76).

76

3.3.3.3.   Električna energija

Električna energija

| (155) | Ceno električne energije v Mehiki objavlja mehiška komisija za električno energijo. Komisija je uporabila podatke o cenah industrijske električne energije, objavljene v Uradnem listu Mehike. |
| --- | --- |

(155)

Ceno električne energije v Mehiki objavlja mehiška komisija za električno energijo. Komisija je uporabila podatke o cenah industrijske električne energije, objavljene v Uradnem listu Mehike.

| (156) | Po drugem obvestilu je družba Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. trdila, da so cene električne energije v Mehiki izkrivljene navzgor in bi jih bilo zato treba znižati, saj mehiška država spodkopava razvoj obnovljivih virov energije. |
| --- | --- |

(156)

Po drugem obvestilu je družba Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. trdila, da so cene električne energije v Mehiki izkrivljene navzgor in bi jih bilo zato treba znižati, saj mehiška država spodkopava razvoj obnovljivih virov energije.

| (157) | Komisija je ugotovila, da stran ni predložila nobenih dokazov v podporo svoji trditvi, razen nejasnih izjav. Ta trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(157)

Komisija je ugotovila, da stran ni predložila nobenih dokazov v podporo svoji trditvi, razen nejasnih izjav. Ta trditev je bila zato zavrnjena.

3.3.3.4.   Zemeljski plin

Zemeljski plin

| (158) | Komisija je uporabila ceno plina za industrijske uporabnike v Mehiki, kot jo je objavila Comisión Reguladora de Energía (77) v svojih rednih sporočilih za javnost. Komisija je uporabila podatke o cenah industrijskega plina v ustrezni skupini porabe v gigajoulih, ki zajemajo obdobje preiskave. |
| --- | --- |

(158)

Komisija je uporabila ceno plina za industrijske uporabnike v Mehiki, kot jo je objavila Comisión Reguladora de Energía (77) v svojih rednih sporočilih za javnost. Komisija je uporabila podatke o cenah industrijskega plina v ustrezni skupini porabe v gigajoulih, ki zajemajo obdobje preiskave.

77

3.3.3.5.   Odpadki

Odpadki

| (159) | Komisija je analizirala računovodske prakse vzorčenih kitajskih proizvajalcev izvoznikov v zvezi s stranskimi proizvodi in odpadki. Zato je Komisija prilagodila konstruirane stroške proizvodnje v skladu z računovodskimi praksami posameznih družb, ki se nanašajo na stranske proizvode in odpadke. |
| --- | --- |

(159)

Komisija je analizirala računovodske prakse vzorčenih kitajskih proizvajalcev izvoznikov v zvezi s stranskimi proizvodi in odpadki. Zato je Komisija prilagodila konstruirane stroške proizvodnje v skladu z računovodskimi praksami posameznih družb, ki se nanašajo na stranske proizvode in odpadke.

3.3.3.6.   Režijski stroški proizvodnje, PSU-stroški, dobiček in amortizacija

Režijski stroški proizvodnje, PSU-stroški, dobiček in amortizacija

| (160) | V skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe „[r]ačunsko določena normalna vrednost vključuje neizkrivljen in razumen znesek za upravne, prodajne in splošne stroške ter za dobiček“. Poleg tega je treba določiti vrednost režijskih stroškov proizvodnje, da bi se zajeli stroški, ki niso vključeni v zgoraj navedene proizvodne dejavnike. |
| --- | --- |

(160)

V skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe „[r]ačunsko določena normalna vrednost vključuje neizkrivljen in razumen znesek za upravne, prodajne in splošne stroške ter za dobiček“. Poleg tega je treba določiti vrednost režijskih stroškov proizvodnje, da bi se zajeli stroški, ki niso vključeni v zgoraj navedene proizvodne dejavnike.

| (161) | Režijski stroški proizvodnje, ki so jih imeli sodelujoči proizvajalci izvozniki, so bili izraženi kot delež stroškov proizvodnje, ki so jih dejansko imeli proizvajalci izvozniki. Ta delež je bil uporabljen pri neizkrivljenih stroških proizvodnje. |
| --- | --- |

(161)

Režijski stroški proizvodnje, ki so jih imeli sodelujoči proizvajalci izvozniki, so bili izraženi kot delež stroškov proizvodnje, ki so jih dejansko imeli proizvajalci izvozniki. Ta delež je bil uporabljen pri neizkrivljenih stroških proizvodnje.

| (162) | Komisija se je pri določitvi neizkrivljenega in razumnega zneska za režijske stroške proizvodnje PSU-stroške in dobiček oprla na finančne podatke družbe GrafTech International Ltd za PSU-stroške in družbe Reotix Materiales Refractarios za dobiček. |
| --- | --- |

(162)

Komisija se je pri določitvi neizkrivljenega in razumnega zneska za režijske stroške proizvodnje PSU-stroške in dobiček oprla na finančne podatke družbe GrafTech International Ltd za PSU-stroške in družbe Reotix Materiales Refractarios za dobiček.

3.3.4.   Izračun normalne vrednosti

Izračun normalne vrednosti

| (163) | Na podlagi neizkrivljenih cen in referenčnih vrednosti, opisanih zgoraj, je Komisija v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe računsko določila normalno vrednost glede na vrsto izdelka na podlagi franko tovarna. |
| --- | --- |

(163)

Na podlagi neizkrivljenih cen in referenčnih vrednosti, opisanih zgoraj, je Komisija v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe računsko določila normalno vrednost glede na vrsto izdelka na podlagi franko tovarna.

| (164) | Za določitev neizkrivljenih stroškov proizvodnje za vsak pravni subjekt, ki proizvaja in izvaža zadevni izdelek, je Komisija za vsakega proizvajalca izvoznika nadomestila proizvodne dejavnike, kupljene od povezanih in nepovezanih strank, s proizvodnimi dejavniki, opredeljenimi v zgornji razpredelnici. |
| --- | --- |

(164)

Za določitev neizkrivljenih stroškov proizvodnje za vsak pravni subjekt, ki proizvaja in izvaža zadevni izdelek, je Komisija za vsakega proizvajalca izvoznika nadomestila proizvodne dejavnike, kupljene od povezanih in nepovezanih strank, s proizvodnimi dejavniki, opredeljenimi v zgornji razpredelnici.

| (165) | Prvič, Komisija je določila neizkrivljene stroške proizvodnje na podlagi proizvodnih dejavnikov, ki jih je kupila vsaka od družb. Za dejansko porabo posameznih proizvodnih dejavnikov vsakega sodelujočega proizvajalca izvoznika je nato uporabila neizkrivljene stroške na enoto. Komisija je znižala stroške proizvodnje za neizkrivljene stroške stranskih proizvodov, ponovno uporabljenih v proizvodnem procesu. |
| --- | --- |

(165)

Prvič, Komisija je določila neizkrivljene stroške proizvodnje na podlagi proizvodnih dejavnikov, ki jih je kupila vsaka od družb. Za dejansko porabo posameznih proizvodnih dejavnikov vsakega sodelujočega proizvajalca izvoznika je nato uporabila neizkrivljene stroške na enoto. Komisija je znižala stroške proizvodnje za neizkrivljene stroške stranskih proizvodov, ponovno uporabljenih v proizvodnem procesu.

| (166) | Drugič, da bi določila celotne neizkrivljene stroške proizvodnje, je Komisija prištela režijske stroške proizvodnje. Režijski stroški proizvodnje, ki so jih imeli sodelujoči proizvajalci izvozniki, so se zvišali za stroške potrošnega blaga iz uvodne izjave 152, nato pa so bili izraženi kot delež proizvodnih stroškov, ki jih je dejansko imel vsak od proizvajalcev izvoznikov. Ta delež je bil uporabljen pri neizkrivljenih stroških proizvodnje. |
| --- | --- |

(166)

Drugič, da bi določila celotne neizkrivljene stroške proizvodnje, je Komisija prištela režijske stroške proizvodnje. Režijski stroški proizvodnje, ki so jih imeli sodelujoči proizvajalci izvozniki, so se zvišali za stroške potrošnega blaga iz uvodne izjave 152, nato pa so bili izraženi kot delež proizvodnih stroškov, ki jih je dejansko imel vsak od proizvajalcev izvoznikov. Ta delež je bil uporabljen pri neizkrivljenih stroških proizvodnje.

| (167) | Nazadnje je Komisija dodala PSU-stroške in dobiček, ki sta bila izražena kot odstotek stroškov prodanega blaga in uporabljena za neizkrivljene skupne stroške proizvodnje (tj. PSU-stroški so znašali 12,0 %, dobiček pa je znašal 8,9 %). |
| --- | --- |

(167)

Nazadnje je Komisija dodala PSU-stroške in dobiček, ki sta bila izražena kot odstotek stroškov prodanega blaga in uporabljena za neizkrivljene skupne stroške proizvodnje (tj. PSU-stroški so znašali 12,0 %, dobiček pa je znašal 8,9 %).

| (168) | Na podlagi tega je Komisija v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe računsko določila normalno vrednost glede na vrsto izdelka na podlagi franko tovarna. |
| --- | --- |

(168)

Na podlagi tega je Komisija v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe računsko določila normalno vrednost glede na vrsto izdelka na podlagi franko tovarna.

3.4.   Izvozna cena

Izvozna cena

| (169) | Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. je izvažal vso proizvodnjo zadevnega izdelka prek dveh povezanih trgovcev na Kitajskem. Drug proizvajalec izvoznik, družba Chengdu Rongguang Carbon Co., Ltd., ki je del skupine Fangda Carbon New Material Co., Ltd., je izvažal le del svoje proizvodnje zadevnega izdelka prek povezanega trgovca na Kitajskem. Družba Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd. pa je prodajala samo neposredno v Unijo. |
| --- | --- |

(169)

Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. je izvažal vso proizvodnjo zadevnega izdelka prek dveh povezanih trgovcev na Kitajskem. Drug proizvajalec izvoznik, družba Chengdu Rongguang Carbon Co., Ltd., ki je del skupine Fangda Carbon New Material Co., Ltd., je izvažal le del svoje proizvodnje zadevnega izdelka prek povezanega trgovca na Kitajskem. Družba Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd. pa je prodajala samo neposredno v Unijo.

| (170) | Zato je bila izvozna cena tista, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje za zadevni izdelek ob prodaji za izvoz v Unijo, v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, za vse tri vzorčene proizvajalce izvoznike. |
| --- | --- |

(170)

Zato je bila izvozna cena tista, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje za zadevni izdelek ob prodaji za izvoz v Unijo, v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, za vse tri vzorčene proizvajalce izvoznike.

3.5.   Primerjava

Primerjava

| (171) | Komisija je normalno vrednost in izvozno ceno vzorčenih proizvajalcev izvoznikov primerjala na podlagi franko tovarna. |
| --- | --- |

(171)

Komisija je normalno vrednost in izvozno ceno vzorčenih proizvajalcev izvoznikov primerjala na podlagi franko tovarna.

| (172) | Kadar je Komisija to lahko upravičila s potrebo po zagotovitvi poštene primerjave, je v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe normalno vrednost in/ali izvozno ceno prilagodila za razlike, ki so vplivale na cene in njihovo primerljivost. Prilagoditve so bile izvedene za stroške prevoza, zavarovanja, manipulativne stroške in stroške natovarjanja, stroške posojil, bančne stroške, stroške provizij in carine. |
| --- | --- |

(172)

Kadar je Komisija to lahko upravičila s potrebo po zagotovitvi poštene primerjave, je v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe normalno vrednost in/ali izvozno ceno prilagodila za razlike, ki so vplivale na cene in njihovo primerljivost. Prilagoditve so bile izvedene za stroške prevoza, zavarovanja, manipulativne stroške in stroške natovarjanja, stroške posojil, bančne stroške, stroške provizij in carine.

| (173) | Ker sta družbi Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. in Chengdu Rongguang Carbon Co., Ltd., ki sta del skupine Fangda Carbon New Material Co., Ltd., izvažali prek povezanega trgovca na Kitajskem, je Komisija prilagodila izvozne cene teh družb v skladu s členom 2(10)(i) osnovne uredbe, saj so ti trgovci delovali kot zastopniki, ki so delali na podlagi provizije. Prilagoditev je znašala PSU-stroške in dobiček trgovca. |
| --- | --- |

(173)

Ker sta družbi Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. in Chengdu Rongguang Carbon Co., Ltd., ki sta del skupine Fangda Carbon New Material Co., Ltd., izvažali prek povezanega trgovca na Kitajskem, je Komisija prilagodila izvozne cene teh družb v skladu s členom 2(10)(i) osnovne uredbe, saj so ti trgovci delovali kot zastopniki, ki so delali na podlagi provizije. Prilagoditev je znašala PSU-stroške in dobiček trgovca.

3.6.   Stopnje dampinga

Stopnje dampinga

| (174) | Komisija je za vzorčene sodelujoče proizvajalce izvoznike primerjala tehtano povprečno normalno vrednost vsake vrste podobnega izdelka s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(174)

Komisija je za vzorčene sodelujoče proizvajalce izvoznike primerjala tehtano povprečno normalno vrednost vsake vrste podobnega izdelka s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe.

| (175) | Na podlagi tega je začasno tehtano povprečje stopenj dampinga, izraženo kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, naslednje:






  Družba | Začasna stopnja dampinga |
| --- | --- | --- |
| Skupina Fangda Group, ki jo sestavljajo 4 proizvajalci | 24,5  % |
| Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. | 17,5  % |
| Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd. | 24,5  % |

(175)

Na podlagi tega je začasno tehtano povprečje stopenj dampinga, izraženo kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, naslednje:

Družba

Začasna stopnja dampinga

Skupina Fangda Group, ki jo sestavljajo 4 proizvajalci

24,5  %

Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd.

17,5  %

Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd.

24,5  %

| (176) | Za sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki niso vključeni v vzorec, je Komisija tehtano povprečno stopnjo dampinga izračunala v skladu s členom 9(6) osnovne uredbe. Zato je bila navedena stopnja določena na podlagi stopenj, ugotovljenih za vzorčene proizvajalce izvoznike. |
| --- | --- |

(176)

Za sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki niso vključeni v vzorec, je Komisija tehtano povprečno stopnjo dampinga izračunala v skladu s členom 9(6) osnovne uredbe. Zato je bila navedena stopnja določena na podlagi stopenj, ugotovljenih za vzorčene proizvajalce izvoznike.

| (177) | Začasna stopnja dampinga sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, ki niso vključeni v vzorec, tako znaša 21,6 %. |
| --- | --- |

(177)

Začasna stopnja dampinga sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, ki niso vključeni v vzorec, tako znaša 21,6 %.

| (178) | Za vse druge proizvajalce izvoznike na Kitajskem je Komisija stopnjo dampinga določila na podlagi razpoložljivih dejstev v skladu s členom 18 osnovne uredbe. V ta namen je določila raven sodelovanja proizvajalcev izvoznikov. Raven sodelovanja je obseg izvoza sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v Unijo, izražen kot delež celotnega uvoza iz zadevne države v Unijo v obdobju preiskave, ki je bil določen na podlagi podatkov Eurostata. |
| --- | --- |

(178)

Za vse druge proizvajalce izvoznike na Kitajskem je Komisija stopnjo dampinga določila na podlagi razpoložljivih dejstev v skladu s členom 18 osnovne uredbe. V ta namen je določila raven sodelovanja proizvajalcev izvoznikov. Raven sodelovanja je obseg izvoza sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v Unijo, izražen kot delež celotnega uvoza iz zadevne države v Unijo v obdobju preiskave, ki je bil določen na podlagi podatkov Eurostata.

| (179) | Raven sodelovanja je v tem primeru nizka, ker je uvoz sodelujočih proizvajalcev izvoznikov predstavljal le približno 62 % celotnega izvoza v Unijo v obdobju preiskave. Na podlagi tega je Komisija menila, da je stopnjo dampinga na ravni države, ki se uporablja za vse druge nesodelujoče proizvajalce izvoznike, primerno določiti na podlagi najvišje stopnje dampinga, določene za vrsto izdelka, ki jo prodaja proizvajalec izvoznik z najvišjo ugotovljeno stopnjo dampinga. Tako določena stopnja dampinga je znašala 66,5 %. |
| --- | --- |

(179)

Raven sodelovanja je v tem primeru nizka, ker je uvoz sodelujočih proizvajalcev izvoznikov predstavljal le približno 62 % celotnega izvoza v Unijo v obdobju preiskave. Na podlagi tega je Komisija menila, da je stopnjo dampinga na ravni države, ki se uporablja za vse druge nesodelujoče proizvajalce izvoznike, primerno določiti na podlagi najvišje stopnje dampinga, določene za vrsto izdelka, ki jo prodaja proizvajalec izvoznik z najvišjo ugotovljeno stopnjo dampinga. Tako določena stopnja dampinga je znašala 66,5 %.

| (180) | Začasne stopnje dampinga, izražene kot delež cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, so naslednje:






  Družba | Začasna stopnja dampinga |
| --- | --- | --- |
| Skupina Fangda Group, ki jo sestavljajo 4 proizvajalci | 24,5  % |
| Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. | 17,5  % |
| Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd. | 24,5  % |
| Druge sodelujoče družbe | 21,6  % |
| Vse druge družbe | 66,5  % |

(180)

Začasne stopnje dampinga, izražene kot delež cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, so naslednje:

Družba

Začasna stopnja dampinga

Skupina Fangda Group, ki jo sestavljajo 4 proizvajalci

24,5  %

Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd.

17,5  %

Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd.

24,5  %

Druge sodelujoče družbe

21,6  %

Vse druge družbe

66,5  %

4.   ŠKODA

ŠKODA

4.1.   Opredelitev industrije Unije in proizvodnje Unije

Opredelitev industrije Unije in proizvodnje Unije

| (181) | Podobni izdelek je v obdobju preiskave v Uniji izdelovalo pet družb ali skupin družb. Ti pomenijo „industrijo Unije“ v smislu člena 4(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(181)

Podobni izdelek je v obdobju preiskave v Uniji izdelovalo pet družb ali skupin družb. Ti pomenijo „industrijo Unije“ v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.

| (182) | Celotna proizvodnja Unije je bila v obdobju preiskave določena na približno 164 460 ton. Komisija je to količino določila na podlagi informacij, ki so jih predložili proizvajalci Unije. Kot je navedeno v uvodni izjavi 13, so trije vzorčeni proizvajalci Unije predstavljali več kot 55 % celotnega obsega proizvodnje in več kot 65 % prodaje podobnega izdelka v Uniji. |
| --- | --- |

(182)

Celotna proizvodnja Unije je bila v obdobju preiskave določena na približno 164 460 ton. Komisija je to količino določila na podlagi informacij, ki so jih predložili proizvajalci Unije. Kot je navedeno v uvodni izjavi 13, so trije vzorčeni proizvajalci Unije predstavljali več kot 55 % celotnega obsega proizvodnje in več kot 65 % prodaje podobnega izdelka v Uniji.

| (183) | Pritožniki so zahtevali izključitev družbe Sangraf Italy iz opredelitve industrije Unije, saj sta Sangraf Italy in njena povezana družba Sangraf Henan iz LRK v celoti pod nadzorom skupine Gaoshuo s sedežem v Hongkongu (Hong Kong), ki je v končni lasti Sanergy Group Limited, s sedežem na Kajmanjih otokih. |
| --- | --- |

(183)

Pritožniki so zahtevali izključitev družbe Sangraf Italy iz opredelitve industrije Unije, saj sta Sangraf Italy in njena povezana družba Sangraf Henan iz LRK v celoti pod nadzorom skupine Gaoshuo s sedežem v Hongkongu (Hong Kong), ki je v končni lasti Sanergy Group Limited, s sedežem na Kajmanjih otokih.

| (184) | Preiskava je pokazala, da je družba Sangraf Italy uvažala šobe svoje povezane družbe v LRK, vendar je proizvajala ogrodja grafitnih elektrod v Narniju v Italiji. Družba Sangraf je tudi dokazala, da deluje v EU z določeno stopnjo operativne samostojnosti. Družba Sangraf Italy se upravlja iz Italije, skupina (Sangraf International) pa iz ZDA. Z vidika udeležbe ima končni nadzorni holding sedež na Kajmanjih otokih. Družba Sangraf Italy je tudi polnopravna članica Evropskega združenja za ogljik in grafit. |
| --- | --- |

(184)

Preiskava je pokazala, da je družba Sangraf Italy uvažala šobe svoje povezane družbe v LRK, vendar je proizvajala ogrodja grafitnih elektrod v Narniju v Italiji. Družba Sangraf je tudi dokazala, da deluje v EU z določeno stopnjo operativne samostojnosti. Družba Sangraf Italy se upravlja iz Italije, skupina (Sangraf International) pa iz ZDA. Z vidika udeležbe ima končni nadzorni holding sedež na Kajmanjih otokih. Družba Sangraf Italy je tudi polnopravna članica Evropskega združenja za ogljik in grafit.

| (185) | Na podlagi teh premislekov se je družba Sangraf Italy štela za del industrije Unije v skladu s členom 4 osnovne uredbe. Zahtevek za izključitev družbe Sangraf Italy iz opredelitve industrije Unije je bil zato zavrnjen. |
| --- | --- |

(185)

Na podlagi teh premislekov se je družba Sangraf Italy štela za del industrije Unije v skladu s členom 4 osnovne uredbe. Zahtevek za izključitev družbe Sangraf Italy iz opredelitve industrije Unije je bil zato zavrnjen.

4.2.   Potrošnja Unije

Potrošnja Unije

| (186) | Komisija je potrošnjo Unije določila na podlagi informacij, ki jih je predložila industrija Unije, in obsega uvoza (na ravni TARIC), ki jih navaja Eurostat. |
| --- | --- |

(186)

Komisija je potrošnjo Unije določila na podlagi informacij, ki jih je predložila industrija Unije, in obsega uvoza (na ravni TARIC), ki jih navaja Eurostat.

| (187) | Potrošnja Unije se je gibala na naslednji način:

  Razpredelnica 1


  Potrošnja Unije (v tonah) | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Skupna potrošnja Unije | 175 738 | 181 070 | 153 706 | 132 454 |
| Indeks | 100 | 103 | 87 | 75 |
| Vir: Eurostat (Comext) in industrija Unije

  Opomba: Opravljena je bila prilagoditev uvoza pod oznako TARIC 8545 11 00 90, da so se izključile grafitne elektrode nasipne gostote manj kot 1,5 g/cm3 ali električne upornosti več kot 7,0 μ.Ω.m. Pri prilagoditvi je bilo odštetega 7,5 % skupnega uvoza v smislu obsega in 3,3 % skupnega uvoza v smislu vrednosti. Ta prilagoditev je sledila metodologiji, uporabljeni v pritožbi, ki je temeljila na deležu grafitnih elektrod RP v svetovni potrošnji grafitnih elektrod (razen Kitajske) za leto 2019 (*). Z drugimi besedami, 7,5 % skupne količine elektrod, porabljenih zunaj Kitajske v letu 2019, so bile elektrode RP. 3,3 % skupne vrednosti elektrod, porabljenih zunaj Kitajske v letu 2019, so bile elektrode RP.






  (*) | Zadnje leto, ki je bilo na voljo službam Komisije. To leto se je štelo za zadostno, saj ni velikih sprememb. |

(187)

Potrošnja Unije se je gibala na naslednji način:

Razpredelnica 1

Razpredelnica 1

Potrošnja Unije (v tonah)

Potrošnja Unije (v tonah)

2017

2018

2019

Obdobje preiskave

Skupna potrošnja Unije

175 738

181 070

153 706

132 454

Indeks

100

103

87

75

Vir: Eurostat (Comext) in industrija Unije

Vir:

Opomba: Opravljena je bila prilagoditev uvoza pod oznako TARIC 8545 11 00 90, da so se izključile grafitne elektrode nasipne gostote manj kot 1,5 g/cm3 ali električne upornosti več kot 7,0 μ.Ω.m. Pri prilagoditvi je bilo odštetega 7,5 % skupnega uvoza v smislu obsega in 3,3 % skupnega uvoza v smislu vrednosti. Ta prilagoditev je sledila metodologiji, uporabljeni v pritožbi, ki je temeljila na deležu grafitnih elektrod RP v svetovni potrošnji grafitnih elektrod (razen Kitajske) za leto 2019 (*). Z drugimi besedami, 7,5 % skupne količine elektrod, porabljenih zunaj Kitajske v letu 2019, so bile elektrode RP. 3,3 % skupne vrednosti elektrod, porabljenih zunaj Kitajske v letu 2019, so bile elektrode RP.

Opomba:

3

(*)

(*)

Zadnje leto, ki je bilo na voljo službam Komisije. To leto se je štelo za zadostno, saj ni velikih sprememb.

| (188) | V obravnavanem obdobju se je potrošnja grafitnih elektrod v Uniji zmanjšala za 25 %. V letih 2017 in 2018 se je pokazala visoka potrošnja zaradi velikega povpraševanja jeklarske industrije Unije, ki je okrevala po jeklarski krizi. Poleg tega so proizvajalci jekla v primeru nenadnega povišanja cen grafitnih elektrod povečevali zaloge grafitnih elektrod zaradi strahu pred dodatnim povečanjem. Leta 2019 je proizvodnja jekla iz elektroobločnih peči po podatkih Eurofer dosegla najnižjo točko (–6,6 %) v primerjavi z letom 2018. Povpraševanje po grafitnih elektrodah se je zmanjšalo. Ker se je cena grafitnih elektrod znatno znižala, povečanje zalog za industrijo na koncu proizvodne verige ni bilo več potrebno. Posledično so proizvajalci jekla zmanjševali zaloge grafitnih elektrod. Povpraševanje se je leta 2020 zaradi izbruha COVID-19 še dodatno zmanjšalo. |
| --- | --- |

(188)

V obravnavanem obdobju se je potrošnja grafitnih elektrod v Uniji zmanjšala za 25 %. V letih 2017 in 2018 se je pokazala visoka potrošnja zaradi velikega povpraševanja jeklarske industrije Unije, ki je okrevala po jeklarski krizi. Poleg tega so proizvajalci jekla v primeru nenadnega povišanja cen grafitnih elektrod povečevali zaloge grafitnih elektrod zaradi strahu pred dodatnim povečanjem. Leta 2019 je proizvodnja jekla iz elektroobločnih peči po podatkih Eurofer dosegla najnižjo točko (–6,6 %) v primerjavi z letom 2018. Povpraševanje po grafitnih elektrodah se je zmanjšalo. Ker se je cena grafitnih elektrod znatno znižala, povečanje zalog za industrijo na koncu proizvodne verige ni bilo več potrebno. Posledično so proizvajalci jekla zmanjševali zaloge grafitnih elektrod. Povpraševanje se je leta 2020 zaradi izbruha COVID-19 še dodatno zmanjšalo.

4.3.   Uvoz iz zadevne države

Uvoz iz zadevne države

4.3.1.   Obseg in tržni delež uvoza iz zadevne države

Obseg in tržni delež uvoza iz zadevne države

| (189) | Komisija je določila obseg uvoza na podlagi zbirke podatkov Comext. Tržni delež uvoza je bil določen na podlagi uvoznih podatkov in podatkov industrije Unije o prodaji na trgu Unije. |
| --- | --- |

(189)

Komisija je določila obseg uvoza na podlagi zbirke podatkov Comext. Tržni delež uvoza je bil določen na podlagi uvoznih podatkov in podatkov industrije Unije o prodaji na trgu Unije.

| (190) | Uvoz iz zadevne države se je gibal na naslednji način:

  Razpredelnica 2


  Obseg uvoza (v tonah) in tržni delež | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza iz Kitajske | 42 256 | 43 180 | 45 932 | 47 429 |
| Indeks | 100 | 102 | 109 | 112 |
| Tržni delež (v %) | 24,0 | 23,8 | 29,9 | 35,8 |
| Indeks | 100 | 99 | 124 | 149 |
| Vir: Eurostat (Comext) in industrija Unije. |

(190)

Uvoz iz zadevne države se je gibal na naslednji način:

Razpredelnica 2

Razpredelnica 2

Obseg uvoza (v tonah) in tržni delež

Obseg uvoza (v tonah) in tržni delež

2017

2018

2019

Obdobje preiskave

Obseg uvoza iz Kitajske

42 256

43 180

45 932

47 429

Indeks

Indeks

100

100

102

102

109

109

112

112

Tržni delež (v %)

24,0

23,8

29,9

35,8

Indeks

Indeks

100

100

99

99

124

124

149

149

Vir: Eurostat (Comext) in industrija Unije.

Vir:

| (191) | V okviru zmanjševanja potrošnje se je kitajski uvoz povečal v škodo industrije Unije. Obseg uvoza iz Kitajske se je v obravnavanem obdobju povečal za 12 %, njegov tržni delež pa se je povečal za 49 % in tako v obdobju preiskave dosegel 35,8 % (+11,8 odstotne točke). Tržni delež industrije Unije se je zmanjšal za 6,4 odstotne točke, in sicer s 60,0 % leta 2017 na 53,6 % leta 2020 (razpredelnica 5). Tržni delež drugih držav se je v obravnavanem obdobju zmanjšal na 10,6 % (–5,3 odstotne točke) (razpredelnica 11). |
| --- | --- |

(191)

V okviru zmanjševanja potrošnje se je kitajski uvoz povečal v škodo industrije Unije. Obseg uvoza iz Kitajske se je v obravnavanem obdobju povečal za 12 %, njegov tržni delež pa se je povečal za 49 % in tako v obdobju preiskave dosegel 35,8 % (+11,8 odstotne točke). Tržni delež industrije Unije se je zmanjšal za 6,4 odstotne točke, in sicer s 60,0 % leta 2017 na 53,6 % leta 2020 (razpredelnica 5). Tržni delež drugih držav se je v obravnavanem obdobju zmanjšal na 10,6 % (–5,3 odstotne točke) (razpredelnica 11).

4.3.2.   Cene uvoza iz zadevne države in nelojalno nižanje prodajnih cen

Cene uvoza iz zadevne države in nelojalno nižanje prodajnih cen

| (192) | Komisija je določila cene uvoza na podlagi Eurostatove zbirke podatkov Comext. Nelojalno nižanje prodajnih cen uvoza je bilo ugotovljeno na podlagi izpolnjenih vprašalnikov vzorčenih proizvajalcev Unije in kitajskih proizvajalcev izvoznikov. |
| --- | --- |

(192)

Komisija je določila cene uvoza na podlagi Eurostatove zbirke podatkov Comext. Nelojalno nižanje prodajnih cen uvoza je bilo ugotovljeno na podlagi izpolnjenih vprašalnikov vzorčenih proizvajalcev Unije in kitajskih proizvajalcev izvoznikov.

| (193) | Povprečna cena uvoza iz zadevne države se je gibala, kot sledi:

  Razpredelnica 3


  Uvozne cene (v EUR/tono) | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kitajska | 4 152 | 9 710 | 4 845 | 2 077 |
| Indeks | 100 | 234 | 117 | 50 |
| Vir: Eurostat (Comext). |

(193)

Povprečna cena uvoza iz zadevne države se je gibala, kot sledi:

Razpredelnica 3

Razpredelnica 3

Uvozne cene (v EUR/tono)

Uvozne cene (v EUR/tono)

2017

2018

2019

Obdobje preiskave

Kitajska

4 152

9 710

4 845

2 077

Indeks

Indeks

100

100

234

234

117

117

50

50

Vir: Eurostat (Comext).

Vir:

| (194) | Povprečne uvozne cene iz Kitajske so bile od leta 2019 znatno nižje od cen in stroškov industrije Unije. Povprečne uvozne cene iz Kitajske so se v obravnavanem obdobju znižale za 50 %, stroški proizvodnje za industrijo Unije pa so se glede na podatke, ki so jih predložili vzorčeni proizvajalci Unije, zvišali (glej razpredelnico 7). Prvotno so se uvozne cene dvignile na zelo visoke ravni in dosegle vrhunec leta 2018, nato pa so začele strmo padati. Po obdobju najvišjih cen leta 2018 je bilo to znižanje cen kitajskega uvoza znatnejše od znižanja prodajnih cen Unije. |
| --- | --- |

(194)

Povprečne uvozne cene iz Kitajske so bile od leta 2019 znatno nižje od cen in stroškov industrije Unije. Povprečne uvozne cene iz Kitajske so se v obravnavanem obdobju znižale za 50 %, stroški proizvodnje za industrijo Unije pa so se glede na podatke, ki so jih predložili vzorčeni proizvajalci Unije, zvišali (glej razpredelnico 7). Prvotno so se uvozne cene dvignile na zelo visoke ravni in dosegle vrhunec leta 2018, nato pa so začele strmo padati. Po obdobju najvišjih cen leta 2018 je bilo to znižanje cen kitajskega uvoza znatnejše od znižanja prodajnih cen Unije.

| (195) | Komisija je nelojalno nižanje prodajnih cen v obdobju preiskave določila tako, da je primerjala:






  (1) | tehtane povprečne prodajne cene vzorčenih proizvajalcev Unije za posamezno vrsto izdelka, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije in prilagojene na raven cene franko tovarna, ter |
| --- | --- | --- |

(195)

Komisija je nelojalno nižanje prodajnih cen v obdobju preiskave določila tako, da je primerjala:

(1)

tehtane povprečne prodajne cene vzorčenih proizvajalcev Unije za posamezno vrsto izdelka, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije in prilagojene na raven cene franko tovarna, ter

| (2) | ustrezne tehtane povprečne cene za posamezne vrste uvoženih izdelkov vzorčenih sodelujočih kitajskih proizvajalcev, zaračunane prvi neodvisni stranki na trgu Unije, ki so določene na podlagi CIF (stroški, zavarovanje in prevoznina), z ustreznimi prilagoditvami za carino in stroške, nastale po uvozu. |
| --- | --- |

(2)

ustrezne tehtane povprečne cene za posamezne vrste uvoženih izdelkov vzorčenih sodelujočih kitajskih proizvajalcev, zaračunane prvi neodvisni stranki na trgu Unije, ki so določene na podlagi CIF (stroški, zavarovanje in prevoznina), z ustreznimi prilagoditvami za carino in stroške, nastale po uvozu.

| (196) | Primerjava cen je bila izvedena za vsako posamezno vrsto za transakcije na isti ravni trgovanja in po morebitni ustrezni prilagoditvi ter odbitku rabatov in popustov. Rezultat primerjave je bil izražen kot odstotek teoretičnih prihodkov od prodaje vzorčenih proizvajalcev Unije v obdobju preiskave. Za uvoz iz zadevne države na trg Unije je pokazal tehtano povprečno stopnjo nelojalnega nižanja prodajnih cen v višini 51,2 %. Ugotovljeno je bilo, da ves obseg uvoza, za katerega je bilo ugotovljeno ujemanje, nelojalno niža prodajne cene Unije. |
| --- | --- |

(196)

Primerjava cen je bila izvedena za vsako posamezno vrsto za transakcije na isti ravni trgovanja in po morebitni ustrezni prilagoditvi ter odbitku rabatov in popustov. Rezultat primerjave je bil izražen kot odstotek teoretičnih prihodkov od prodaje vzorčenih proizvajalcev Unije v obdobju preiskave. Za uvoz iz zadevne države na trg Unije je pokazal tehtano povprečno stopnjo nelojalnega nižanja prodajnih cen v višini 51,2 %. Ugotovljeno je bilo, da ves obseg uvoza, za katerega je bilo ugotovljeno ujemanje, nelojalno niža prodajne cene Unije.

4.4.   Gospodarski položaj industrije Unije

Gospodarski položaj industrije Unije

4.4.1.   Splošne pripombe

Splošne pripombe

| (197) | V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je pregled učinka dampinškega uvoza na industrijo Unije vključeval oceno vseh ekonomskih kazalnikov, ki so vplivali na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(197)

V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je pregled učinka dampinškega uvoza na industrijo Unije vključeval oceno vseh ekonomskih kazalnikov, ki so vplivali na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju.

| (198) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 13, je bilo za ugotavljanje morebitne škode, ki jo je utrpela industrija Unije uporabljeno vzorčenje. |
| --- | --- |

(198)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 13, je bilo za ugotavljanje morebitne škode, ki jo je utrpela industrija Unije uporabljeno vzorčenje.

| (199) | Komisija je za določitev škode razlikovala med makro- in mikroekonomskimi kazalniki škode. Komisija je makroekonomske kazalnike ocenila na podlagi podatkov iz navedb industrije Unije. Podatki so se nanašali na vse proizvajalce Unije. Komisija je mikroekonomske kazalnike ocenila na podlagi podatkov iz izpolnjenih vprašalnikov vzorčenih proizvajalcev Unije. |
| --- | --- |

(199)

Komisija je za določitev škode razlikovala med makro- in mikroekonomskimi kazalniki škode. Komisija je makroekonomske kazalnike ocenila na podlagi podatkov iz navedb industrije Unije. Podatki so se nanašali na vse proizvajalce Unije. Komisija je mikroekonomske kazalnike ocenila na podlagi podatkov iz izpolnjenih vprašalnikov vzorčenih proizvajalcev Unije.

| (200) | Makroekonomski kazalniki so: proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, produktivnost, višina stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga. |
| --- | --- |

(200)

Makroekonomski kazalniki so: proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, produktivnost, višina stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga.

| (201) | Mikroekonomski kazalniki so: povprečne cene na enoto, stroški na enoto, stroški dela, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala. |
| --- | --- |

(201)

Mikroekonomski kazalniki so: povprečne cene na enoto, stroški na enoto, stroški dela, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala.

4.4.2.   Makroekonomski kazalniki

Makroekonomski kazalniki

4.4.2.1.   Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

| (202) | Celotna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

  Razpredelnica 4


  Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg proizvodnje (v tonah) | 233 538 | 250 597 | 219 526 | 164 460 |
| Indeks | 100 | 107 | 94 | 70 |
| Proizvodna zmogljivost (v tonah) | 255 500 | 283 500 | 294 900 | 294 900 |
| Indeks | 100 | 111 | 115 | 115 |
| Izkoriščenost zmogljivosti (v %) | 91,4 | 88,4 | 74,4 | 55,8 |
| Indeks | 100 | 97 | 81 | 61 |
| Vir: izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(202)

Celotna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

Razpredelnica 4

Razpredelnica 4

Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

2017

2018

2019

Obdobje preiskave

Obseg proizvodnje (v tonah)

233 538

250 597

219 526

164 460

Indeks

Indeks

100

100

107

107

94

94

70

70

Proizvodna zmogljivost (v tonah)

255 500

283 500

294 900

294 900

Indeks

Indeks

100

100

111

111

115

115

115

115

Izkoriščenost zmogljivosti (v %)

91,4

88,4

74,4

55,8

Indeks

Indeks

100

100

97

97

81

81

61

61

Vir: izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.

Vir:

| (203) | V obravnavanem obdobju se je obseg proizvodnje zmanjšal za 30 %. Proizvodnja je tesno sledila razlikam v potrošnji: veliko povpraševanje v obdobju 2017–2018, upad povpraševanja v letu 2019 (zmanjšanje zalog), nadaljnje in izrazitejše zmanjšanje povpraševanja v letu 2020 (izbruh COVID-19). |
| --- | --- |

(203)

V obravnavanem obdobju se je obseg proizvodnje zmanjšal za 30 %. Proizvodnja je tesno sledila razlikam v potrošnji: veliko povpraševanje v obdobju 2017–2018, upad povpraševanja v letu 2019 (zmanjšanje zalog), nadaljnje in izrazitejše zmanjšanje povpraševanja v letu 2020 (izbruh COVID-19).

| (204) | Zmogljivost proizvodnje se je v obravnavanem obdobju povečala za 15 %. Za to je delno odgovorna družba Sangraf Italy, ki je začela delovati leta 2018. Industrija Unije je na splošno vlagala v razvoj zmogljivosti. Industrija Unije je pričakovala, da bo pozitiven položaj na trgu na začetku obravnavanega obdobja trajal in da se bo povpraševanje še povečalo. |
| --- | --- |

(204)

Zmogljivost proizvodnje se je v obravnavanem obdobju povečala za 15 %. Za to je delno odgovorna družba Sangraf Italy, ki je začela delovati leta 2018. Industrija Unije je na splošno vlagala v razvoj zmogljivosti. Industrija Unije je pričakovala, da bo pozitiven položaj na trgu na začetku obravnavanega obdobja trajal in da se bo povpraševanje še povečalo.

| (205) | Oba zgoraj navedena trenda (zmanjšanje proizvodnje, povečanje zmogljivosti) sta povzročila znatno zmanjšanje izkoriščenosti zmogljivosti (–35 %). V obdobju preiskave je stopnja izkoriščenosti zmogljivosti dosegala zelo nizko raven (55,8 %). |
| --- | --- |

(205)

Oba zgoraj navedena trenda (zmanjšanje proizvodnje, povečanje zmogljivosti) sta povzročila znatno zmanjšanje izkoriščenosti zmogljivosti (–35 %). V obdobju preiskave je stopnja izkoriščenosti zmogljivosti dosegala zelo nizko raven (55,8 %).

4.4.2.2.   Obseg prodaje in tržni delež

Obseg prodaje in tržni delež

| (206) | Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:

  Razpredelnica 5


  Obseg prodaje in tržni delež | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg prodaje na trgu Unije (v tonah) | 105 520 | 118 025 | 91 949 | 70 970 |
| Indeks | 100 | 112 | 87 | 67 |
| Tržni delež (v %) | 60,0 | 65,2 | 59,8 | 53,6 |
| Indeks | 100 | 109 | 100 | 89 |
| Vir: industrija Unije |

(206)

Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:

Razpredelnica 5

Razpredelnica 5

Obseg prodaje in tržni delež

Obseg prodaje in tržni delež

2017

2018

2019

Obdobje preiskave

Obseg prodaje na trgu Unije (v tonah)

105 520

118 025

91 949

70 970

Indeks

Indeks

100

100

112

112

87

87

67

67

Tržni delež (v %)

60,0

65,2

59,8

53,6

Indeks

Indeks

100

100

109

109

100

100

89

89

Vir: industrija Unije

Vir:

| (207) | Prodaja se je med letoma 2017 in 2018 povečala, nato pa se je v obdobju 2018–2020 zmanjšala. Splošni trend je v skladu z razvojem potrošnje. Vendar je bil v obravnavanem obdobju padec prodaje (–33 %) izrazitejši od zmanjšanja potrošnje (–25 %). |
| --- | --- |

(207)

Prodaja se je med letoma 2017 in 2018 povečala, nato pa se je v obdobju 2018–2020 zmanjšala. Splošni trend je v skladu z razvojem potrošnje. Vendar je bil v obravnavanem obdobju padec prodaje (–33 %) izrazitejši od zmanjšanja potrošnje (–25 %).

| (208) | Posledično se je tržni delež industrije Unije zmanjšal za 6,4 odstotne točke. Tržni delež tretjih držav razen LRK se je zmanjšal za 5,3 odstotne točke. Industrija Unije je izgubila tržni delež zaradi kitajskega uvoza, ki je v istem obdobju povečal svoj tržni delež za 11,8 odstotne točke. |
| --- | --- |

(208)

Posledično se je tržni delež industrije Unije zmanjšal za 6,4 odstotne točke. Tržni delež tretjih držav razen LRK se je zmanjšal za 5,3 odstotne točke. Industrija Unije je izgubila tržni delež zaradi kitajskega uvoza, ki je v istem obdobju povečal svoj tržni delež za 11,8 odstotne točke.

4.4.2.3.   Rast

| (209) | Stopnja rasti BDP v Uniji (27 držav) v obdobju 2017–2019 je znašala približno +2,2 % (Eurostat (78)). Leta 2020 je znašala –6 % (Eurostat (79)). Proizvodnja surovega jekla v električnih pečeh v Uniji se je pred izbruhom COVID-19 zmanjševala: 68 497 ton leta 2017, 69 781 ton leta 2018, 65 171 ton leta 2019 (vir: Eurofer). Povpraševanje in proizvodnja grafitnih elektrod sta sledila temu trendu. Zaradi zmanjšanja potrošnje industrija Unija ni beležila le izgube obsega prodaje, temveč tudi tržnega deleža, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 208. |
| --- | --- |

(209)

Stopnja rasti BDP v Uniji (27 držav) v obdobju 2017–2019 je znašala približno +2,2 % (Eurostat (78)). Leta 2020 je znašala –6 % (Eurostat (79)). Proizvodnja surovega jekla v električnih pečeh v Uniji se je pred izbruhom COVID-19 zmanjševala: 68 497 ton leta 2017, 69 781 ton leta 2018, 65 171 ton leta 2019 (vir: Eurofer). Povpraševanje in proizvodnja grafitnih elektrod sta sledila temu trendu. Zaradi zmanjšanja potrošnje industrija Unija ni beležila le izgube obsega prodaje, temveč tudi tržnega deleža, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 208.

78

79

4.4.2.4.   Zaposlenost in produktivnost

| (210) | Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

  Razpredelnica 6


  Zaposlenost in produktivnost | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Število zaposlenih | 1 034 | 1 164 | 1 150 | 1 102 |
| Indeks | 100 | 113 | 111 | 107 |
| Produktivnost (v tonah/zaposlenega) | 226 | 215 | 191 | 149 |
| Indeks | 100 | 95 | 85 | 66 |
| Vir: industrija Unije |

(210)

Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

Razpredelnica 6

Razpredelnica 6

Zaposlenost in produktivnost

Zaposlenost in produktivnost

2017

2018

2019

Obdobje preiskave

Število zaposlenih

1 034

1 164

1 150

1 102

Indeks

Indeks

100

100

113

113

111

111

107

107

Produktivnost (v tonah/zaposlenega)

226

215

191

149

Indeks

Indeks

100

100

95

95

85

85

66

66

Vir: industrija Unije

Vir:

| (211) | Zaposlenost v sektorju je sledila podobnemu trendu kot proizvodnja in potrošnja na trgu Unije ter se je med letoma 2017 in 2018 povečala za 13 %. To je delno zasluga družbe Sangraf Italy, ki je začela delovati leta 2018. Zaposlenost je nato še naprej sledila podobnemu trendu kot proizvodnja in potrošnja ter se od leta 2018 do konca obravnavanega obdobja zmanjšala, vendar se je zaposlenost zmanjševala počasneje. Skupaj se je zaposlenost v obravnavanem obdobju povečala za 7 %. |
| --- | --- |

(211)

Zaposlenost v sektorju je sledila podobnemu trendu kot proizvodnja in potrošnja na trgu Unije ter se je med letoma 2017 in 2018 povečala za 13 %. To je delno zasluga družbe Sangraf Italy, ki je začela delovati leta 2018. Zaposlenost je nato še naprej sledila podobnemu trendu kot proizvodnja in potrošnja ter se od leta 2018 do konca obravnavanega obdobja zmanjšala, vendar se je zaposlenost zmanjševala počasneje. Skupaj se je zaposlenost v obravnavanem obdobju povečala za 7 %.

| (212) | Glede na navedeno se je v razmerah, ko se je proizvodnja v obravnavanem obdobju zmanjšala za 30 %, zmanjšala tudi produktivnost. V obravnavanem obdobju je padla za 34 %. |
| --- | --- |

(212)

Glede na navedeno se je v razmerah, ko se je proizvodnja v obravnavanem obdobju zmanjšala za 30 %, zmanjšala tudi produktivnost. V obravnavanem obdobju je padla za 34 %.

4.4.2.5.   Višina stopnje dampinga in okrevanje po preteklem dampingu

Višina stopnje dampinga in okrevanje po preteklem dampingu

| (213) | Vse stopnje dampinga so bile znatno višje od stopnje de minimis. Višina dejanskih stopenj dampinga je glede na obseg in cene uvoza iz zadevne države znatno vplivala na industrijo Unije. |
| --- | --- |

(213)

Vse stopnje dampinga so bile znatno višje od stopnje de minimis. Višina dejanskih stopenj dampinga je glede na obseg in cene uvoza iz zadevne države znatno vplivala na industrijo Unije.

| (214) | Grafitne elektrode so bile v preteklosti že predmet protidampinških preiskav, protidampinški ukrepi za uvoz grafitnih elektrod iz Indije pa še vedno veljajo. |
| --- | --- |

(214)

Grafitne elektrode so bile v preteklosti že predmet protidampinških preiskav, protidampinški ukrepi za uvoz grafitnih elektrod iz Indije pa še vedno veljajo.

| (215) | Prejšnje preiskave so pokazale, da je imel pretekli damping dolgotrajen negativen učinek na položaj industrije Unije. Te preiskave niso pokazale, da si je industrija Unije opomogla od preteklega dampinga. Nasprotno, ugotovitve zadnjega vmesnega pregleda, ki se je zaključil oktobra 2020, so pokazale, da je bilo dobro gospodarsko stanje industrije Unije v letih 2017 in 2018 začasno in da ukrepov proti Indiji ni bilo treba odpraviti (80). |
| --- | --- |

(215)

Prejšnje preiskave so pokazale, da je imel pretekli damping dolgotrajen negativen učinek na položaj industrije Unije. Te preiskave niso pokazale, da si je industrija Unije opomogla od preteklega dampinga. Nasprotno, ugotovitve zadnjega vmesnega pregleda, ki se je zaključil oktobra 2020, so pokazale, da je bilo dobro gospodarsko stanje industrije Unije v letih 2017 in 2018 začasno in da ukrepov proti Indiji ni bilo treba odpraviti (80).

80

4.4.3.   Mikroekonomski kazalniki

Mikroekonomski kazalniki

| (216) | Komisija je ob upoštevanju prodaje industrije Unije in mikroekonomskih kazalnikov ugotovila, da je bil del proizvodnje podobnega izdelka v Uniji (zlasti en proizvajalec Unije, družba GrafTech s približno 50 % celotne prodaje in več kot 50 % celotne proizvodnje (81)) zaščiten pred neposredno konkurenco na trgu, medtem ko je bil preostali del (druga dva vzorčena proizvajalca Unije) neposredno izpostavljen nizkocenovnemu kitajskemu uvozu (glej oddelek 4.3). |
| --- | --- |

(216)

Komisija je ob upoštevanju prodaje industrije Unije in mikroekonomskih kazalnikov ugotovila, da je bil del proizvodnje podobnega izdelka v Uniji (zlasti en proizvajalec Unije, družba GrafTech s približno 50 % celotne prodaje in več kot 50 % celotne proizvodnje (81)) zaščiten pred neposredno konkurenco na trgu, medtem ko je bil preostali del (druga dva vzorčena proizvajalca Unije) neposredno izpostavljen nizkocenovnemu kitajskemu uvozu (glej oddelek 4.3).

81

| (217) | To je bilo posledica obstoja dolgoročnih pogodb, ki jih je največji proizvajalec grafitnih elektrod v Uniji (GrafTech) sklenil s svojimi strankami po obdobju nenavadno visokih cen v letih 2017–2018. Te pogodbe so pogodbe o nakupu „vzemi ali plačaj“, s katerimi je družba GrafTech zagotovila določeno količino blaga po določenih cenah, kupec pa se je zavezal, da bo kupil dogovorjene količine po vnaprej določeni in fiksni ceni, ob upoštevanju različnih pogodbenih pravic in obveznosti. Te pogodbe so bile sklenjene za obdobje treh do petih let. Videti je, da je bil velik del prodaje družbe GrafTech v obdobju preiskave izveden v okviru teh dolgoročnih pogodb. Po najboljši vednosti Komisije noben drug proizvajalec Unije ne uživa prednosti podobnih dolgoročnih pogodb. Glede na trajanje dolgoročnih pogodb je Komisija ugotovila, da je vpliv pogodb začasen. |
| --- | --- |

(217)

To je bilo posledica obstoja dolgoročnih pogodb, ki jih je največji proizvajalec grafitnih elektrod v Uniji (GrafTech) sklenil s svojimi strankami po obdobju nenavadno visokih cen v letih 2017–2018. Te pogodbe so pogodbe o nakupu „vzemi ali plačaj“, s katerimi je družba GrafTech zagotovila določeno količino blaga po določenih cenah, kupec pa se je zavezal, da bo kupil dogovorjene količine po vnaprej določeni in fiksni ceni, ob upoštevanju različnih pogodbenih pravic in obveznosti. Te pogodbe so bile sklenjene za obdobje treh do petih let. Videti je, da je bil velik del prodaje družbe GrafTech v obdobju preiskave izveden v okviru teh dolgoročnih pogodb. Po najboljši vednosti Komisije noben drug proizvajalec Unije ne uživa prednosti podobnih dolgoročnih pogodb. Glede na trajanje dolgoročnih pogodb je Komisija ugotovila, da je vpliv pogodb začasen.

| (218) | Zato je Komisija, da bi ustrezno cenila gospodarski odnos med obema deloma industrije Unije, v skladu s sodno prakso STO (82) na eni strani podobno proučila del industrije, za katerega se šteje, da je zaščiten pred neposredno konkurenco uvozu, in na drugi strani tisti del, ki je bil izpostavljen konkurenčnemu pritisku uvoza, ter industrijo kot celoto. |
| --- | --- |

(218)

Zato je Komisija, da bi ustrezno cenila gospodarski odnos med obema deloma industrije Unije, v skladu s sodno prakso STO (82) na eni strani podobno proučila del industrije, za katerega se šteje, da je zaščiten pred neposredno konkurenco uvozu, in na drugi strani tisti del, ki je bil izpostavljen konkurenčnemu pritisku uvoza, ter industrijo kot celoto.

82

4.4.3.1.   Cene in dejavniki, ki vplivajo nanje

Cene in dejavniki, ki vplivajo nanje

| (219) | Povprečne prodajne cene na enoto vzorčenih proizvajalcev Unije za nepovezane stranke v Uniji so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

  Razpredelnica 7


  Prodajne cene v Uniji | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji na celotnem trgu (v EUR/tono) | 2 221 | 8 780 | 9 900 | 5 993 |
| Indeks | 100 | 395 | 446 | 270 |
| Proizvodni stroški na enoto (v EUR/tono) | 2 071 | 4 095 | 5 454 | 5 016 |
| Indeks | 100 | 198 | 263 | 242 |
| Vir: izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije |

(219)

Povprečne prodajne cene na enoto vzorčenih proizvajalcev Unije za nepovezane stranke v Uniji so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

Razpredelnica 7

Razpredelnica 7

Prodajne cene v Uniji

Prodajne cene v Uniji

2017

2018

2019

Obdobje preiskave

Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji na celotnem trgu (v EUR/tono)

2 221

8 780

9 900

5 993

Indeks

Indeks

100

100

395

395

446

446

270

270

Proizvodni stroški na enoto (v EUR/tono)

2 071

4 095

5 454

5 016

Indeks

Indeks

100

100

198

198

263

263

242

242

Vir: izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije

Vir:

| (220) | Prodajne cene so se v letih 2018 in 2019 zelo močno zvišale, nato pa so se leta 2020 znatno znižale. Vendar so bile leta 2020 prodajne cene še vedno več kot dvakrat višje kot leta 2017 (+170 %). |
| --- | --- |

(220)

Prodajne cene so se v letih 2018 in 2019 zelo močno zvišale, nato pa so se leta 2020 znatno znižale. Vendar so bile leta 2020 prodajne cene še vedno več kot dvakrat višje kot leta 2017 (+170 %).

| (221) | Zaradi obstoječih dolgoročnih pogodb je lahko družba GrafTech France v OP ohranila visoko raven cen ([25–50] % nad povprečno prodajno ceno na enoto v Uniji) kljub splošnemu padcu cen, pred katerim preostanek industrije Unije ni bil zaščiten. Komisija je na podlagi razpoložljivih informacij, zlasti obsega prodaje družbe GrafTech France, za katero se ne uporabljajo dolgoročne pogodbe, in prodaje drugih dveh vzorčenih proizvajalcev Unije ocenila, da je bila povprečna cena na „prostem“ trgu za približno [20–40] % nižja od povprečne prodajne cene na enoto v Uniji na celotnem trgu. Zato povprečna prodajna cena Unije v OP ne odraža natančno konkurenčnega položaja cen na trgu Unije, na katerega je znatno vplival nizkocenovni in dampinški uvoz iz Kitajske. |
| --- | --- |

(221)

Zaradi obstoječih dolgoročnih pogodb je lahko družba GrafTech France v OP ohranila visoko raven cen ([25–50] % nad povprečno prodajno ceno na enoto v Uniji) kljub splošnemu padcu cen, pred katerim preostanek industrije Unije ni bil zaščiten. Komisija je na podlagi razpoložljivih informacij, zlasti obsega prodaje družbe GrafTech France, za katero se ne uporabljajo dolgoročne pogodbe, in prodaje drugih dveh vzorčenih proizvajalcev Unije ocenila, da je bila povprečna cena na „prostem“ trgu za približno [20–40] % nižja od povprečne prodajne cene na enoto v Uniji na celotnem trgu. Zato povprečna prodajna cena Unije v OP ne odraža natančno konkurenčnega položaja cen na trgu Unije, na katerega je znatno vplival nizkocenovni in dampinški uvoz iz Kitajske.

| (222) | V obdobju 2017–2019 so se prodajne cene grafitnih elektrod na svetovni ravni zvišale. To je bilo posledica tržnega neravnovesja, saj se je povečalo svetovno povpraševanje, ponudba pa ni mogla dohajati povpraševanja. Glavni razlog za povečanje povpraševanja je bil svetovni prehod v jeklarski industriji s plavžev na elektroobločne peči, ki uporabljajo grafitne elektrode. Kot glavni razlog za zaostajanje svetovne ponudbe za povpraševanjem je bilo navedeno zaprtje obratov kitajskih proizvajalcev grafitnih elektrod, ki ga je odredila vlada zaradi okoljske posodobitve. Zaprtja obratov so sovpadala s povečanim domačim povpraševanjem po grafitnih elektrodah, ki so ga ustvarili kitajski proizvajalci jekla, in s pojavom nove konkurence pri nabavi igelnega koksa (glavne surovine pri proizvodnji grafitnih elektrod), saj se ta uporablja tudi v industriji litij-ionskih baterij. |
| --- | --- |

(222)

V obdobju 2017–2019 so se prodajne cene grafitnih elektrod na svetovni ravni zvišale. To je bilo posledica tržnega neravnovesja, saj se je povečalo svetovno povpraševanje, ponudba pa ni mogla dohajati povpraševanja. Glavni razlog za povečanje povpraševanja je bil svetovni prehod v jeklarski industriji s plavžev na elektroobločne peči, ki uporabljajo grafitne elektrode. Kot glavni razlog za zaostajanje svetovne ponudbe za povpraševanjem je bilo navedeno zaprtje obratov kitajskih proizvajalcev grafitnih elektrod, ki ga je odredila vlada zaradi okoljske posodobitve. Zaprtja obratov so sovpadala s povečanim domačim povpraševanjem po grafitnih elektrodah, ki so ga ustvarili kitajski proizvajalci jekla, in s pojavom nove konkurence pri nabavi igelnega koksa (glavne surovine pri proizvodnji grafitnih elektrod), saj se ta uporablja tudi v industriji litij-ionskih baterij.

| (223) | Cena igelnega koksa se je od leta 2017 do sredine leta 2019 stalno in znatno povečevala. Zvišala se je za okoli devetkrat, in sicer s približno 500 USD na tono na približno 4 500 USD na tono. Zaradi te nestanovitnosti cen grafitnih elektrod in njihovih surovin je del industrije sklenil dolgoročne pogodbe, kot je navedeno v uvodni izjavi 217. Cene igelnega koksa so se nato vrnile na normalno raven, vendar so stroški in cene grafitnih elektrod ostali višji kot leta 2017. V OP so se prodajne cene vzorčenih proizvajalcev Unije vrnile na ravni, ki so bile bližje dolgoročnemu povprečju. To je bilo povezano s kombinacijo dejavnikov: z znižanjem cene igelnega koksa, zmanjšanjem povpraševanja, povezanim s pandemijo COVID-19, ter povečanjem pritiska na cene zaradi konkurence nizkocenovnega uvoza iz Kitajske. Kot je bilo že navedeno (v uvodnih izjavah 216 do 218), ta položaj ni enako vplival na celotno industrijo Unije. Prodajne cene dela industrije Unije, ki ni bil zaščiten z dolgoročnimi pogodbami, so se v OP znatno znižale za [48–60] %, medtem ko so se prodajne cene družbe GrafTech France znižale le za –[15–35] %. |
| --- | --- |

(223)

Cena igelnega koksa se je od leta 2017 do sredine leta 2019 stalno in znatno povečevala. Zvišala se je za okoli devetkrat, in sicer s približno 500 USD na tono na približno 4 500 USD na tono. Zaradi te nestanovitnosti cen grafitnih elektrod in njihovih surovin je del industrije sklenil dolgoročne pogodbe, kot je navedeno v uvodni izjavi 217. Cene igelnega koksa so se nato vrnile na normalno raven, vendar so stroški in cene grafitnih elektrod ostali višji kot leta 2017. V OP so se prodajne cene vzorčenih proizvajalcev Unije vrnile na ravni, ki so bile bližje dolgoročnemu povprečju. To je bilo povezano s kombinacijo dejavnikov: z znižanjem cene igelnega koksa, zmanjšanjem povpraševanja, povezanim s pandemijo COVID-19, ter povečanjem pritiska na cene zaradi konkurence nizkocenovnega uvoza iz Kitajske. Kot je bilo že navedeno (v uvodnih izjavah 216 do 218), ta položaj ni enako vplival na celotno industrijo Unije. Prodajne cene dela industrije Unije, ki ni bil zaščiten z dolgoročnimi pogodbami, so se v OP znatno znižale za [48–60] %, medtem ko so se prodajne cene družbe GrafTech France znižale le za –[15–35] %.

| (224) | V obravnavanem obdobju so se stroški proizvodnje povečali za 242 %. To je bilo povezano z nenadnim dvigom cen glavnih surovin: igelnega koksa, kot je navedeno zgoraj. Stroški dela so bili v tem obdobju stabilni (glej razpredelnico 8). Cena energije (vključno z električno energijo) je naraščala, kar je v določeni meri prispevalo k povečanju proizvodnih stroškov. |
| --- | --- |

(224)

V obravnavanem obdobju so se stroški proizvodnje povečali za 242 %. To je bilo povezano z nenadnim dvigom cen glavnih surovin: igelnega koksa, kot je navedeno zgoraj. Stroški dela so bili v tem obdobju stabilni (glej razpredelnico 8). Cena energije (vključno z električno energijo) je naraščala, kar je v določeni meri prispevalo k povečanju proizvodnih stroškov.

4.4.3.2.   Stroški dela

Stroški dela

| (225) | Povprečni stroški dela vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

  Razpredelnica 8


  Povprečni stroški dela na zaposlenega | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR) | 83 705 | 91 784 | 89 456 | 84 780 |
| Indeks | 100 | 110 | 107 | 101 |
| Vir: izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije |

(225)

Povprečni stroški dela vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

Razpredelnica 8

Razpredelnica 8

Povprečni stroški dela na zaposlenega

Povprečni stroški dela na zaposlenega

2017

2018

2019

Obdobje preiskave

Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR)

83 705

91 784

89 456

84 780

Indeks

Indeks

100

100

110

110

107

107

101

101

Vir: izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije

ir:

| (226) | Povprečni stroški dela na zaposlenega so se leta 2018 povečali za 10 %, nato so se zmanjšali za 3 %, v OP pa so se še naprej zniževali in dosegli za 1 % višjo raven kot leta 2017. |
| --- | --- |

(226)

Povprečni stroški dela na zaposlenega so se leta 2018 povečali za 10 %, nato so se zmanjšali za 3 %, v OP pa so se še naprej zniževali in dosegli za 1 % višjo raven kot leta 2017.

| (227) | Komisija pri ocenjevanju razvoja stroškov dela za različne dele industrije in industrijo kot celoto ni ugotovila bistvenih razlik v variacijah stroškov v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(227)

Komisija pri ocenjevanju razvoja stroškov dela za različne dele industrije in industrijo kot celoto ni ugotovila bistvenih razlik v variacijah stroškov v obravnavanem obdobju.

4.4.3.3.   Zaloge

Zaloge

| (228) | Ravni zalog vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

  Razpredelnica 9


  Zaloge | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Končne zaloge (v tonah) | 6 142 | 6 424 | 9 114 | 8 163 |
| Indeks | 100 | 105 | 148 | 133 |
| Končne zaloge kot delež proizvodnje | 4,8  % | 4,9  % | 8,3  % | 8,6  % |
| Indeks | 100 | 103 | 174 | 180 |
| Vir: izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije |

(228)

Ravni zalog vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

Razpredelnica 9

Razpredelnica 9

Zaloge

Zaloge

2017

2018

2019

Obdobje preiskave

Končne zaloge (v tonah)

6 142

6 424

9 114

8 163

Indeks

Indeks

100

100

105

105

148

148

133

133

Končne zaloge kot delež proizvodnje

4,8  %

4,9  %

8,3  %

8,6  %

Indeks

Indeks

100

100

103

103

174

174

180

180

Vir: izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije

Vir:

| (229) | Zaloge so naraščale nominalno (+33 %) ter kot odstotek proizvodnje (+80 %). To je bilo povezano z zmanjšanjem prodaje industrije Unije na trgu Unije in na izvoznih trgih. Industrija je navedla, da je morala ohraniti določen obseg dejavnosti in zato ni mogla zmanjšati proizvodnje v skladu z zmanjšanjem prodaje. |
| --- | --- |

(229)

Zaloge so naraščale nominalno (+33 %) ter kot odstotek proizvodnje (+80 %). To je bilo povezano z zmanjšanjem prodaje industrije Unije na trgu Unije in na izvoznih trgih. Industrija je navedla, da je morala ohraniti določen obseg dejavnosti in zato ni mogla zmanjšati proizvodnje v skladu z zmanjšanjem prodaje.

| (230) | Komisija je pri ločenem proučevanju dela industrije Unije, ki s svojimi strankami ni sklenila dolgoročnih pogodb, ugotovila, da so se zaloge v obravnavanem obdobju povečale za več ([5–15] odstotnih točk nad povprečno rastjo zalog). Nasprotno, iz ločene proučitve družbe GrafTech je videti, da so se zaloge nekoliko povečale ([5–15] odstotnih točk pod povprečno rastjo zalog). To dodatno dokazuje, da je obstoj dolgoročnih pogodb znatno pozitivno vplival na gospodarske kazalnike samo enega proizvajalca Unije (in da to še vedno traja). |
| --- | --- |

(230)

Komisija je pri ločenem proučevanju dela industrije Unije, ki s svojimi strankami ni sklenila dolgoročnih pogodb, ugotovila, da so se zaloge v obravnavanem obdobju povečale za več ([5–15] odstotnih točk nad povprečno rastjo zalog). Nasprotno, iz ločene proučitve družbe GrafTech je videti, da so se zaloge nekoliko povečale ([5–15] odstotnih točk pod povprečno rastjo zalog). To dodatno dokazuje, da je obstoj dolgoročnih pogodb znatno pozitivno vplival na gospodarske kazalnike samo enega proizvajalca Unije (in da to še vedno traja).

4.4.3.4.   Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala

| (231) | Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

  Razpredelnica 10


  Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobje preiskave | Četrto četrtletje obdobja preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobičkonosnost prodaje nepovezanim strankam v Uniji (v % prihodka od prodaje) | 8,0 | 52,7 | 43,8 | 16,1 | 2,6 |
| Indeks | 100 | 658 | 547 | 201 | 33 |
| Denarni tok (v EUR) | 28 215 108 | 488 291 957 | 380 447 375 | 60 964 690 | –22 330 357 |
| Indeks | 100 | 1 731 | 1 348 | 216 | – 356 |
| Naložbe (v EUR) | 12 662 440 | 30 259 283 | 21 600 910 | 18 670 327 | 6 542 529 |
| Indeks | 100 | 239 | 171 | 147 | 208 (*) |
| Donosnost naložb (v %) | 17,8 | 552,4 | 366,5 | –3,9 | –32,6 |
| Indeks | 100 | 3 100 | 2 057 | –22 | – 183 |
| Vir: izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije
  (*) Letno. |

(231)

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

Razpredelnica 10

Razpredelnica 10

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb

2017

2018

2019

Obdobje preiskave

Četrto četrtletje obdobja preiskave

Dobičkonosnost prodaje nepovezanim strankam v Uniji (v % prihodka od prodaje)

8,0

52,7

43,8

16,1

2,6

Indeks

Indeks

100

100

658

658

547

547

201

201

33

33

Denarni tok (v EUR)

28 215 108

488 291 957

380 447 375

60 964 690

–22 330 357

Indeks

Indeks

100

100

1 731

1 731

1 348

1 348

216

216

– 356

– 356

Naložbe (v EUR)

12 662 440

30 259 283

21 600 910

18 670 327

6 542 529

Indeks

Indeks

100

100

239

239

171

171

147

147

208 (*)

208

Donosnost naložb (v %)

17,8

552,4

366,5

–3,9

–32,6

Indeks

Indeks

100

100

3 100

3 100

2 057

2 057

–22

–22

– 183

– 183

Vir: izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije

Vir:

(*) Letno.

| (232) | Komisija je dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot delež prihodkov od te prodaje. V obravnavanem obdobju se je dobiček v letih 2018 in 2019 izjemno povečal, nato pa se je močno zmanjšal in se spremenil v izgube z dvomestno vrednostjo za vse proizvajalce Unije, razen za družbo GrafTech France. Izjemno visoki dobički v letih 2018 in 2019 so povezani z zelo posebnimi razmerami v teh letih, za katere so značilna tržna neravnovesja, ki so bila zelo ugodna za proizvajalce grafitnih elektrod. Leta 2020 je zaradi nenadnega upada povpraševanja, povezanega s pandemijo COVID-19, vse večja konkurenca kitajskega izvoza povzročila popoln obrat, dobički pa so dosegli najnižjo raven. |
| --- | --- |

(232)

Komisija je dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot delež prihodkov od te prodaje. V obravnavanem obdobju se je dobiček v letih 2018 in 2019 izjemno povečal, nato pa se je močno zmanjšal in se spremenil v izgube z dvomestno vrednostjo za vse proizvajalce Unije, razen za družbo GrafTech France. Izjemno visoki dobički v letih 2018 in 2019 so povezani z zelo posebnimi razmerami v teh letih, za katere so značilna tržna neravnovesja, ki so bila zelo ugodna za proizvajalce grafitnih elektrod. Leta 2020 je zaradi nenadnega upada povpraševanja, povezanega s pandemijo COVID-19, vse večja konkurenca kitajskega izvoza povzročila popoln obrat, dobički pa so dosegli najnižjo raven.

| (233) | Na splošno se je dobičkonosnost prodaje v Uniji povečala s +8,0 % leta 2017 na +16,1 % v obdobju preiskave. Vendar so razmere zelo različne za različne dele industrije. |
| --- | --- |

(233)

Na splošno se je dobičkonosnost prodaje v Uniji povečala s +8,0 % leta 2017 na +16,1 % v obdobju preiskave. Vendar so razmere zelo različne za različne dele industrije.

| (234) | Komisija je najprej analizirala položaj tistega dela industrije Unije, ki ni sklenil dolgoročnih pogodb in je bil zato v celoti izpostavljen spremenjeni tržni dinamiki, vključno s povečanim obsegom dampinškega uvoza iz Kitajske. Vzorčeni proizvajalci Unije, ki spadajo v to kategorijo, so v obravnavanem obdobju zabeležili strm padec dobičkonosnosti, in sicer s +[5–15] % leta 2017 na [–10 do –20] % v OP. |
| --- | --- |

(234)

Komisija je najprej analizirala položaj tistega dela industrije Unije, ki ni sklenil dolgoročnih pogodb in je bil zato v celoti izpostavljen spremenjeni tržni dinamiki, vključno s povečanim obsegom dampinškega uvoza iz Kitajske. Vzorčeni proizvajalci Unije, ki spadajo v to kategorijo, so v obravnavanem obdobju zabeležili strm padec dobičkonosnosti, in sicer s +[5–15] % leta 2017 na [–10 do –20] % v OP.

| (235) | Komisija je nato preučila družbo GrafTech France. Ta družba uživa prednosti dolgoročnih pogodb in je zato v OP še vedno imela visoke dobičke. Vendar je Komisija ugotovila, da je družba GrafTech France del grafitnih elektrod prodajala tudi na odprtem trgu. Cene teh transakcij so bile bistveno nižje od njenih transakcij v okviru dolgoročnih pogodb. Pri primerjavi cen transakcij družbe GrafTech France, ki niso izvedene v okviru dolgoročnih pogodb, s cenami drugih vzorčenih proizvajalcev Unije na podlagi posameznih kontrolnih številk izdelka se je izkazalo, da so bile nekatere cene višje, druge pa nižje. V povprečju so bile cene teh transakcij zelo blizu cenam drugih vzorčenih proizvajalcev Unije. Komisija je sklenila, da so bile cene v teh transakcijah na odprtem trgu primerljive s cenami drugih vzorčenih proizvajalcev Unije. Konkurenčni pritisk nizkocenovnega uvoza iz Kitajske je zato občutila tudi družba GrafTech France, kadar je dolgoročne pogodbe niso ščitile pred konkurenco. |
| --- | --- |

(235)

Komisija je nato preučila družbo GrafTech France. Ta družba uživa prednosti dolgoročnih pogodb in je zato v OP še vedno imela visoke dobičke. Vendar je Komisija ugotovila, da je družba GrafTech France del grafitnih elektrod prodajala tudi na odprtem trgu. Cene teh transakcij so bile bistveno nižje od njenih transakcij v okviru dolgoročnih pogodb. Pri primerjavi cen transakcij družbe GrafTech France, ki niso izvedene v okviru dolgoročnih pogodb, s cenami drugih vzorčenih proizvajalcev Unije na podlagi posameznih kontrolnih številk izdelka se je izkazalo, da so bile nekatere cene višje, druge pa nižje. V povprečju so bile cene teh transakcij zelo blizu cenam drugih vzorčenih proizvajalcev Unije. Komisija je sklenila, da so bile cene v teh transakcijah na odprtem trgu primerljive s cenami drugih vzorčenih proizvajalcev Unije. Konkurenčni pritisk nizkocenovnega uvoza iz Kitajske je zato občutila tudi družba GrafTech France, kadar je dolgoročne pogodbe niso ščitile pred konkurenco.

| (236) | Komisija je poleg tega ugotovila, da se je položaj celotne industrije Unije, vključno z družbo GrafTech France, ob koncu OP poslabšal, kot kažejo zlasti podatki o dobičkonosnosti za četrto četrtletje OP, ki so precej pod stopnjo dobička, ki je običajna za ta sektor v običajnih konkurenčnih pogojih. Poslabšanje položaja industrije je predvsem posledica poslabšanja položaja tistega dela industrije, ki ni imel sklenjenih dolgoročnih pogodb. |
| --- | --- |

(236)

Komisija je poleg tega ugotovila, da se je položaj celotne industrije Unije, vključno z družbo GrafTech France, ob koncu OP poslabšal, kot kažejo zlasti podatki o dobičkonosnosti za četrto četrtletje OP, ki so precej pod stopnjo dobička, ki je običajna za ta sektor v običajnih konkurenčnih pogojih. Poslabšanje položaja industrije je predvsem posledica poslabšanja položaja tistega dela industrije, ki ni imel sklenjenih dolgoročnih pogodb.

| (237) | Neto denarni tok pomeni zmožnost proizvajalcev Unije, da sami financirajo svoje dejavnosti. Gibanje neto denarnega toka se je razvijalo podobno kot dobičkonosnost: ogromno povečanje v letih 2018 in 2019, ki mu je sledilo drastično zmanjšanje v letu 2020. Položaj se lahko pojasni z istimi dejavniki. Pri proučevanju denarnega toka različnih delov industrije Unije so možne enake ugotovitve tudi glede razlik med družbo GrafTech France (velik denarni tok) in preostalo industrijo Unije (negativni denarni tok). |
| --- | --- |

(237)

Neto denarni tok pomeni zmožnost proizvajalcev Unije, da sami financirajo svoje dejavnosti. Gibanje neto denarnega toka se je razvijalo podobno kot dobičkonosnost: ogromno povečanje v letih 2018 in 2019, ki mu je sledilo drastično zmanjšanje v letu 2020. Položaj se lahko pojasni z istimi dejavniki. Pri proučevanju denarnega toka različnih delov industrije Unije so možne enake ugotovitve tudi glede razlik med družbo GrafTech France (velik denarni tok) in preostalo industrijo Unije (negativni denarni tok).

| (238) | Naložbe so se v obravnavanem obdobju povečale (za +47 %). Veliki dobički v letih 2018–2019 so industriji Unije omogočili, da je vlagala v svoje proizvodne obrate. Po pandemiji COVID-19 so se proti koncu obravnavanega obdobja naložbe ponovno zmanjšale. |
| --- | --- |

(238)

Naložbe so se v obravnavanem obdobju povečale (za +47 %). Veliki dobički v letih 2018–2019 so industriji Unije omogočili, da je vlagala v svoje proizvodne obrate. Po pandemiji COVID-19 so se proti koncu obravnavanega obdobja naložbe ponovno zmanjšale.

| (239) | Pri analizi različnih delov industrije ni bilo opaženega jasnega vzorca. Družba GrafTech France je vlagala več na sredini zadevnega obdobja, medtem ko je preostanek industrije vlagal več ob koncu obdobja. |
| --- | --- |

(239)

Pri analizi različnih delov industrije ni bilo opaženega jasnega vzorca. Družba GrafTech France je vlagala več na sredini zadevnega obdobja, medtem ko je preostanek industrije vlagal več ob koncu obdobja.

| (240) | Donosnost naložb je dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb. Razvijala se je podobno kot dobičkonosnost: ogromno povečanje v letih 2018 in 2019, ki mu je sledilo drastično zmanjšanje v letu 2020. |
| --- | --- |

(240)

Donosnost naložb je dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb. Razvijala se je podobno kot dobičkonosnost: ogromno povečanje v letih 2018 in 2019, ki mu je sledilo drastično zmanjšanje v letu 2020.

4.4.4.   Sklep o škodi

Sklep o škodi

| (241) | Glavni makrokazalniki so v obravnavanem obdobju kazali negativen trend. Obseg prodaje Unije se je zmanjšal za 33 %, proizvodnja za 30 % in industrija Unije je izgubila tržni delež. Ob upoštevanju krčenja trga se je obseg uvoza iz Kitajske v obravnavanem obdobju povečal za 12 %, njegov tržni delež pa se je povečal za 49 % in tako v obdobju preiskave dosegel 35,8 %. Uvozne cene iz Kitajske so bile od leta 2019 stalno in znatno nižje od cen in stroškov industrije Unije. |
| --- | --- |

(241)

Glavni makrokazalniki so v obravnavanem obdobju kazali negativen trend. Obseg prodaje Unije se je zmanjšal za 33 %, proizvodnja za 30 % in industrija Unije je izgubila tržni delež. Ob upoštevanju krčenja trga se je obseg uvoza iz Kitajske v obravnavanem obdobju povečal za 12 %, njegov tržni delež pa se je povečal za 49 % in tako v obdobju preiskave dosegel 35,8 %. Uvozne cene iz Kitajske so bile od leta 2019 stalno in znatno nižje od cen in stroškov industrije Unije.

| (242) | Kar zadeva mikrokazalnike, je bilo ob upoštevanju industrije kot celote stanje industrije Unije različno: dobičkonosnost prodaje v Uniji (od +8,0 % do +16,1 %) in denarni tok (+116 %) sta se povečala, vendar so se zaloge (+33 %) in donosnost naložb (s +17,8 % na –3,9 %) znatno poslabšale. |
| --- | --- |

(242)

Kar zadeva mikrokazalnike, je bilo ob upoštevanju industrije kot celote stanje industrije Unije različno: dobičkonosnost prodaje v Uniji (od +8,0 % do +16,1 %) in denarni tok (+116 %) sta se povečala, vendar so se zaloge (+33 %) in donosnost naložb (s +17,8 % na –3,9 %) znatno poslabšale.

| (243) | Vendar ti združeni podatki prikrivajo zelo raznolike razmere, ki vplivajo na dinamiko trga in gospodarske odnose med različnimi proizvajalci v Uniji. Komisija je iz razlogov, navedenih v uvodnih izjavah 216 do 218, ločeno proučila tisti del industrije Unije, ki s svojimi strankami ni sklenil dolgoročnih pogodb in deluje na odprtem trgu (ter se tako sooča s stalno konkurenco dampinškega uvoza), na eni strani, ter tisti del industrije Unije, ki je s svojimi strankami v obdobju 2017–2018 sklenil dolgoročne pogodbe (tj. družba GrafTech), na drugi strani. |
| --- | --- |

(243)

Vendar ti združeni podatki prikrivajo zelo raznolike razmere, ki vplivajo na dinamiko trga in gospodarske odnose med različnimi proizvajalci v Uniji. Komisija je iz razlogov, navedenih v uvodnih izjavah 216 do 218, ločeno proučila tisti del industrije Unije, ki s svojimi strankami ni sklenil dolgoročnih pogodb in deluje na odprtem trgu (ter se tako sooča s stalno konkurenco dampinškega uvoza), na eni strani, ter tisti del industrije Unije, ki je s svojimi strankami v obdobju 2017–2018 sklenil dolgoročne pogodbe (tj. družba GrafTech), na drugi strani.

| (244) | Pri dveh od treh vzorčenih proizvajalcev Unije, ki s svojimi strankami niso sklenili dolgoročnih pogodb, so se vsi mikro kazalniki znatno poslabšali: Dobičkonosnost prodaje v Uniji se je zmanjšala s [5–10] % leta 2017 na –[10-20] % leta 2020, zaloge so se povečale (+[30–60] %), donosnost naložb je padla z [20–50] % na –[200–250] %, denarni tok pa se je zmanjšal (–[220–260] %). |
| --- | --- |

(244)

Pri dveh od treh vzorčenih proizvajalcev Unije, ki s svojimi strankami niso sklenili dolgoročnih pogodb, so se vsi mikro kazalniki znatno poslabšali: Dobičkonosnost prodaje v Uniji se je zmanjšala s [5–10] % leta 2017 na –[10-20] % leta 2020, zaloge so se povečale (+[30–60] %), donosnost naložb je padla z [20–50] % na –[200–250] %, denarni tok pa se je zmanjšal (–[220–260] %).

| (245) | Po drugi strani pa je bil položaj tretjega vzorčenega proizvajalca Unije, družbe GrafTech France, drugačen in izjemen. Družba GrafTech France je v OP imela velike dobičke in denarni tok. |
| --- | --- |

(245)

Po drugi strani pa je bil položaj tretjega vzorčenega proizvajalca Unije, družbe GrafTech France, drugačen in izjemen. Družba GrafTech France je v OP imela velike dobičke in denarni tok.

| (246) | V zvezi s tem je preiskava razkrila vlogo dolgoročnih pogodb med družbo GrafTech France in njenimi strankami. Videti je, da je bil velik del prodaje družbe GrafTech France v obdobju preiskave izveden v okviru teh dolgoročnih pogodb. Posledično so bile cene družbe GrafTech France v obdobju preiskave znatno višje od cen njenih konkurentov. Učinek teh dolgoročnih pogodb je bil, da prodajne cene družbe GrafTech France niso bile usklajene s konkurenčnimi tržnimi cenami Unije. Dejansko je bila družba GrafTech France oziroma družba GrafTech na splošno večinoma zaščitena pred zunanjimi dejavniki, kot sta upad povpraševanja in naraščajoča konkurenca nizkocenovnega uvoza iz Kitajske zaradi dolgoročnih pogodb, ki jih je sklenila s svojimi strankami. |
| --- | --- |

(246)

V zvezi s tem je preiskava razkrila vlogo dolgoročnih pogodb med družbo GrafTech France in njenimi strankami. Videti je, da je bil velik del prodaje družbe GrafTech France v obdobju preiskave izveden v okviru teh dolgoročnih pogodb. Posledično so bile cene družbe GrafTech France v obdobju preiskave znatno višje od cen njenih konkurentov. Učinek teh dolgoročnih pogodb je bil, da prodajne cene družbe GrafTech France niso bile usklajene s konkurenčnimi tržnimi cenami Unije. Dejansko je bila družba GrafTech France oziroma družba GrafTech na splošno večinoma zaščitena pred zunanjimi dejavniki, kot sta upad povpraševanja in naraščajoča konkurenca nizkocenovnega uvoza iz Kitajske zaradi dolgoročnih pogodb, ki jih je sklenila s svojimi strankami.

| (247) | Vendar je šlo za začasne in izjemne razmere, saj so nekatere od dolgoročnih pogodb že potekle, večina preostalih dolgoročnih pogodb pa se bo iztekla konec leta 2022. |
| --- | --- |

(247)

Vendar je šlo za začasne in izjemne razmere, saj so nekatere od dolgoročnih pogodb že potekle, večina preostalih dolgoročnih pogodb pa se bo iztekla konec leta 2022.

| (248) | Toda že v četrtem četrtletju obdobja preiskave je bilo mogoče opaziti nadaljnje poslabšanje, saj se je dobičkonosnost (povprečje vzorčenih družb, vključno z družbo GrafTech France) znižala na 2,6 %. Po izteku veljavnosti vseh dolgoročnih pogodb bo morala družba GrafTech poslovati v enakih tržnih pogojih kot drugi proizvajalci Unije. |
| --- | --- |

(248)

Toda že v četrtem četrtletju obdobja preiskave je bilo mogoče opaziti nadaljnje poslabšanje, saj se je dobičkonosnost (povprečje vzorčenih družb, vključno z družbo GrafTech France) znižala na 2,6 %. Po izteku veljavnosti vseh dolgoročnih pogodb bo morala družba GrafTech poslovati v enakih tržnih pogojih kot drugi proizvajalci Unije.

| (249) | Komisija je nadalje proučila gospodarski odnos med delom industrije Unije, ki s svojimi strankami ni sklenil dolgoročnih pogodb, na eni strani, in delom industrije Unije, ki jih je sklenil (tj. družbo GrafTech France), na drugi strani, da bi ugotovila, ali bi bolj zdrav del industrije sledil drugemu delu industrije in industriji Unije kot celoti v že tako negativnem trendu, opaženem v zadevnem obdobju. |
| --- | --- |

(249)

Komisija je nadalje proučila gospodarski odnos med delom industrije Unije, ki s svojimi strankami ni sklenil dolgoročnih pogodb, na eni strani, in delom industrije Unije, ki jih je sklenil (tj. družbo GrafTech France), na drugi strani, da bi ugotovila, ali bi bolj zdrav del industrije sledil drugemu delu industrije in industriji Unije kot celoti v že tako negativnem trendu, opaženem v zadevnem obdobju.

| (250) | Kar zadeva proizvodnjo, so vsi trije vzorčeni proizvajalci Komisijo obvestili, da proizvajajo elektrode enake kakovosti (elektrode razreda UHP). Razpon grafitnih elektrod, ki so jih proizvajali ti trije vzorčeni proizvajalci, je zajemal premere od 500 do 720 mm in dolžino nad 1 651 cm (in zlasti nad 1 951 cm). Trije proizvajalci so proizvajali velike količine elektrod približno premera 600 mm in 700 mm. Komisija ni mogla potrditi, da bi se vzorec proizvodnje dela industrije Unije, ki s svojimi strankami ni sklenil dolgoročnih pogodb razlikoval od vzorca proizvodnje družbe GrafTech France. |
| --- | --- |

(250)

Kar zadeva proizvodnjo, so vsi trije vzorčeni proizvajalci Komisijo obvestili, da proizvajajo elektrode enake kakovosti (elektrode razreda UHP). Razpon grafitnih elektrod, ki so jih proizvajali ti trije vzorčeni proizvajalci, je zajemal premere od 500 do 720 mm in dolžino nad 1 651 cm (in zlasti nad 1 951 cm). Trije proizvajalci so proizvajali velike količine elektrod približno premera 600 mm in 700 mm. Komisija ni mogla potrditi, da bi se vzorec proizvodnje dela industrije Unije, ki s svojimi strankami ni sklenil dolgoročnih pogodb razlikoval od vzorca proizvodnje družbe GrafTech France.

| (251) | Kar zadeva stroške, so stroški proizvodnje vzorčenih proizvajalcev Unije v OP znašali približno 5 000 EUR. Med tremi vzorčenimi proizvajalci ni bila ugotovljena znatna razlika. Njihovi proizvodni stroški so se gibali v razponu ±10 % glede na to povprečje. |
| --- | --- |

(251)

Kar zadeva stroške, so stroški proizvodnje vzorčenih proizvajalcev Unije v OP znašali približno 5 000 EUR. Med tremi vzorčenimi proizvajalci ni bila ugotovljena znatna razlika. Njihovi proizvodni stroški so se gibali v razponu ±10 % glede na to povprečje.

| (252) | Komisija je tudi ugotovila, da je, kar zadeva del prodaje, za katerega se šteje, da ne spada pod dolgoročne pogodbe, družba GrafTech France prodajala po cenah, ki so bile zelo blizu cenam preostale industrije (glej uvodno izjavo 235). Tudi družba GrafTech France je bila v primerih, ko ni bila zaščitena z dolgoročnimi pogodbami, zato očitno izpostavljena pritisku uvoza po nizkih cenah iz Kitajske. |
| --- | --- |

(252)

Komisija je tudi ugotovila, da je, kar zadeva del prodaje, za katerega se šteje, da ne spada pod dolgoročne pogodbe, družba GrafTech France prodajala po cenah, ki so bile zelo blizu cenam preostale industrije (glej uvodno izjavo 235). Tudi družba GrafTech France je bila v primerih, ko ni bila zaščitena z dolgoročnimi pogodbami, zato očitno izpostavljena pritisku uvoza po nizkih cenah iz Kitajske.

| (253) | Zato je proizvodnja, ki se prodaja na trgu Unije izven okvira dolgoročnih pogodb, reprezentativna za industrijo Unije kot celoto. Dolgoročne pogodbe so namreč edini elementi, zaradi katerih obstajajo razlike med enim proizvajalcem Unije in preostalo industrijo Unije. Vendar je ublažitev, ki jo dolgoročne pogodbe zagotavljajo navedenemu proizvajalcu, začasne narave in ne odraža splošne tržne dinamike v obdobju preiskave, za katero je značilno nadaljnje povečevanje nizkocenovnega kitajskega uvoza. V odsotnosti dolgoročnih pogodb tudi družba GrafTech France trpi zaradi dampinškega uvoza (glej uvodno izjavo 235). Glede na to, da se bodo dolgoročne pogodbe družbe GrafTech France kmalu iztekle, je mogoče predvideti, da se bodo tudi pri družbi GrafTech France pojavili enaki negativni trendi, kot so že uveljavljeni pri preostalem delu industrije Unije, kar pomeni, da bodo veljali za industrijo Unije kot celoto. |
| --- | --- |

(253)

Zato je proizvodnja, ki se prodaja na trgu Unije izven okvira dolgoročnih pogodb, reprezentativna za industrijo Unije kot celoto. Dolgoročne pogodbe so namreč edini elementi, zaradi katerih obstajajo razlike med enim proizvajalcem Unije in preostalo industrijo Unije. Vendar je ublažitev, ki jo dolgoročne pogodbe zagotavljajo navedenemu proizvajalcu, začasne narave in ne odraža splošne tržne dinamike v obdobju preiskave, za katero je značilno nadaljnje povečevanje nizkocenovnega kitajskega uvoza. V odsotnosti dolgoročnih pogodb tudi družba GrafTech France trpi zaradi dampinškega uvoza (glej uvodno izjavo 235). Glede na to, da se bodo dolgoročne pogodbe družbe GrafTech France kmalu iztekle, je mogoče predvideti, da se bodo tudi pri družbi GrafTech France pojavili enaki negativni trendi, kot so že uveljavljeni pri preostalem delu industrije Unije, kar pomeni, da bodo veljali za industrijo Unije kot celoto.

| (254) | Ob upoštevanju navedenega je Komisija v tej fazi postopka sklenila, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe. Dobičkonosni del industrije ne bo mogel pozitivno vplivati na nedobičkonosni del, ki trpi zaradi ogromnega konkurenčnega pritiska nizkocenovnega uvoza iz Kitajske. Poleg tega je glede na podatke za četrto četrtletje obdobja preiskave že mogoče opaziti nadaljnje poslabšanje gospodarskega položaja industrije Unije kot celote. Pričakuje se, da se bodo ti trendi zniževanja okrepili, ko bodo potekle dolgoročne pogodbe družbe GrafTech, tudi glede na znatno stopnjo povečanja dampinškega uvoza po cenah, ki so stalno znatno nelojalno nižale cene Unije, in povečanja proizvodne zmogljivosti v LRK v zadnjih letih. |
| --- | --- |

(254)

Ob upoštevanju navedenega je Komisija v tej fazi postopka sklenila, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe. Dobičkonosni del industrije ne bo mogel pozitivno vplivati na nedobičkonosni del, ki trpi zaradi ogromnega konkurenčnega pritiska nizkocenovnega uvoza iz Kitajske. Poleg tega je glede na podatke za četrto četrtletje obdobja preiskave že mogoče opaziti nadaljnje poslabšanje gospodarskega položaja industrije Unije kot celote. Pričakuje se, da se bodo ti trendi zniževanja okrepili, ko bodo potekle dolgoročne pogodbe družbe GrafTech, tudi glede na znatno stopnjo povečanja dampinškega uvoza po cenah, ki so stalno znatno nelojalno nižale cene Unije, in povečanja proizvodne zmogljivosti v LRK v zadnjih letih.

5.   VZROČNA ZVEZA

VZROČNA ZVEZA

| (255) | Komisija je v skladu s členom 3(6) osnovne uredbe proučila, ali je dampinški uvoz iz zadevne države povzročil znatno škodo industriji Unije. V skladu s členom 3(7) osnovne uredbe je proučila tudi druge znane dejavnike, ki bi lahko hkrati povzročili škodo industriji Unije. Zagotovila je, da morebitna škoda, ki so jo povzročili drugi dejavniki in ne dampinški uvoz iz zadevne države, ni bila pripisana7 temu dampinškemu uvozu. Ti dejavniki so bili pandemija COVID-19, konec krize v obdobju 2017–2018, zastarelost industrije Unije, uvoz iz drugih držav, izvozna uspešnost industrije Unije in potrošnja Unije. |
| --- | --- |

(255)

Komisija je v skladu s členom 3(6) osnovne uredbe proučila, ali je dampinški uvoz iz zadevne države povzročil znatno škodo industriji Unije. V skladu s členom 3(7) osnovne uredbe je proučila tudi druge znane dejavnike, ki bi lahko hkrati povzročili škodo industriji Unije. Zagotovila je, da morebitna škoda, ki so jo povzročili drugi dejavniki in ne dampinški uvoz iz zadevne države, ni bila pripisana7 temu dampinškemu uvozu. Ti dejavniki so bili pandemija COVID-19, konec krize v obdobju 2017–2018, zastarelost industrije Unije, uvoz iz drugih držav, izvozna uspešnost industrije Unije in potrošnja Unije.

5.1.   Učinki dampinškega uvoza

Učinki dampinškega uvoza

| (256) | Obseg uvoza iz Kitajske se je v obravnavanem obdobju povečal za 12 %, in sicer z 42 256 ton leta 2017 na približno 47 429 ton leta 2020. V istem obdobju se je njegov tržni delež povečal za 49 % in v obdobju preiskave dosegel 35,8 %. Ta naraščajoči uvoz je potekal po cenah, ki so bile v drugi polovici obravnavanega obdobja (2019–2020) znatno nižje od cen industrije Unije. To je močno vplivalo na industrijo Unije v obdobju preiskave, v katerem se je njena prodaja zmanjšala s 118 025 ton leta 2018 na 91 949 ton leta 2019 in 70 970 ton leta 2020. To je povzročilo zelo močan upad dobičkonosnosti za vse vzorčene proizvajalce Unije, razen za tiste, ki imajo sklenjene dolgoročne pogodbe, od dobička (v višini +[5–10] % leta 2017) do velikih izgub (–[10–20] % leta 2020) in posledično poslabšanje drugih finančnih kazalnikov, kot so raven zalog, donosnost naložb in denarni tok. |
| --- | --- |

(256)

Obseg uvoza iz Kitajske se je v obravnavanem obdobju povečal za 12 %, in sicer z 42 256 ton leta 2017 na približno 47 429 ton leta 2020. V istem obdobju se je njegov tržni delež povečal za 49 % in v obdobju preiskave dosegel 35,8 %. Ta naraščajoči uvoz je potekal po cenah, ki so bile v drugi polovici obravnavanega obdobja (2019–2020) znatno nižje od cen industrije Unije. To je močno vplivalo na industrijo Unije v obdobju preiskave, v katerem se je njena prodaja zmanjšala s 118 025 ton leta 2018 na 91 949 ton leta 2019 in 70 970 ton leta 2020. To je povzročilo zelo močan upad dobičkonosnosti za vse vzorčene proizvajalce Unije, razen za tiste, ki imajo sklenjene dolgoročne pogodbe, od dobička (v višini +[5–10] % leta 2017) do velikih izgub (–[10–20] % leta 2020) in posledično poslabšanje drugih finančnih kazalnikov, kot so raven zalog, donosnost naložb in denarni tok.

| (257) | Zato se glede na časovno sovpadanje potrdi, da je povečan uvoz grafitnih elektrod po dampinških cenah s poreklom iz Kitajske povzročil poslabšanje gospodarskega in finančnega položaja industrije Unije. Drugi dejavniki bodo obravnavani v točki 5.2. |
| --- | --- |

(257)

Zato se glede na časovno sovpadanje potrdi, da je povečan uvoz grafitnih elektrod po dampinških cenah s poreklom iz Kitajske povzročil poslabšanje gospodarskega in finančnega položaja industrije Unije. Drugi dejavniki bodo obravnavani v točki 5.2.

5.2.   Učinki drugih dejavnikov

Učinki drugih dejavnikov

5.2.1.   Pandemija COVID-19:

Pandemija COVID-19:

| (258) | Uvoz grafitnih elektrod iz LRK po nizkih cenah je bil zabeležen od leta 2019 naprej. V letih 2019 in 2020 je povprečna cena kitajskega uvoza znašala 57 % oziroma 51 % povprečne uvozne cene, ki ne vključuje uvoza iz Kitajske. Od leta 2019 (tj. pred pandemijo) se je kitajski uvoz v obdobju zmanjševanja potrošnje v Uniji začel povečevati. To je povzročilo stalno povečevanje kitajskega uvoza od leta 2018, tudi v smislu tržnega deleža. Zato zmanjšanje potrošnje zaradi pandemije ni zmanjšalo vzročne zveze med dampinškim uvozom in škodo industrije Unije. |
| --- | --- |

(258)

Uvoz grafitnih elektrod iz LRK po nizkih cenah je bil zabeležen od leta 2019 naprej. V letih 2019 in 2020 je povprečna cena kitajskega uvoza znašala 57 % oziroma 51 % povprečne uvozne cene, ki ne vključuje uvoza iz Kitajske. Od leta 2019 (tj. pred pandemijo) se je kitajski uvoz v obdobju zmanjševanja potrošnje v Uniji začel povečevati. To je povzročilo stalno povečevanje kitajskega uvoza od leta 2018, tudi v smislu tržnega deleža. Zato zmanjšanje potrošnje zaradi pandemije ni zmanjšalo vzročne zveze med dampinškim uvozom in škodo industrije Unije.

5.2.2.   Konec obdobja najvišjih cen 2017–2019

Konec obdobja najvišjih cen 2017–2019

| (259) | Po obdobju 2017–2019 so se domače in uvozne cene znižale. Vendar so se, kot je navedeno zgoraj, kitajske cene znižale hitreje od povprečja uvoza iz tretjih držav, ki ne vključuje uvoza iz Kitajske, (– 50 % leta 2019 in –57 % leta 2020 v primerjavi z –12 % in –51 %). Zato znižanje cen po svetu ni prispevalo k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(259)

Po obdobju 2017–2019 so se domače in uvozne cene znižale. Vendar so se, kot je navedeno zgoraj, kitajske cene znižale hitreje od povprečja uvoza iz tretjih držav, ki ne vključuje uvoza iz Kitajske, (– 50 % leta 2019 in –57 % leta 2020 v primerjavi z –12 % in –51 %). Zato znižanje cen po svetu ni prispevalo k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije.

5.2.3.   Zastarelost industrije Unije

Zastarelost industrije Unije

| (260) | Čeprav nekateri proizvajalci Unije morda nimajo najsodobnejše opreme, je to dinamična industrija, ki je povečala svoje naložbe, da bi okrepila svojo zmogljivost, prilagodila proizvodno opremo in nabavila najnovejšo tehnologijo. Naložbe so se v obravnavanem obdobju povečale za 47 %. |
| --- | --- |

(260)

Čeprav nekateri proizvajalci Unije morda nimajo najsodobnejše opreme, je to dinamična industrija, ki je povečala svoje naložbe, da bi okrepila svojo zmogljivost, prilagodila proizvodno opremo in nabavila najnovejšo tehnologijo. Naložbe so se v obravnavanem obdobju povečale za 47 %.

5.2.4.   Uvoz iz tretjih držav

Uvoz iz tretjih držav

| (261) | Obseg uvoza iz drugih tretjih držav se je v obravnavanem obdobju gibal na naslednji način:

  Razpredelnica 11


  Uvoz iz tretjih držav











  Država | | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indija | Obseg (v tonah) | 5 662 | 6 212 | 3 700 | 2 211 |
| | Indeks | 100 | 110 | 65 | 39 |
| | Tržni delež (v %) | 3,2 | 3,4 | 2,4 | 1,7 |
| | Povprečna cena (v EUR) | 2 339 | 13 709 | 10 018 | 4 072 |
| | Indeks | 100 | 586 | 428 | 174 |
| Mehika | Obseg (v tonah) | 2 865 | 1 379 | 12 | 896 |
| | Indeks | 100 | 48 | 0,4 | 31 |
| | Tržni delež (v %) | 1,6 | 0,8 | 0 | 0,7 |
| | Povprečna cena (v EUR) | 2 218 | 2 525 | 3 344 | 3 976 |
| | Indeks | 100 | 114 | 151 | 179 |
| Rusija | Obseg (v tonah) | 4 118 | 5 244 | 8 092 | 5 485 |
| | Indeks | 100 | 127 | 197 | 133 |
| | Tržni delež (v %) | 2,3 | 2,9 | 5,3 | 4,1 |
| | Povprečna cena (v EUR) | 2 382 | 9 055 | 6 879 | 3 578 |
| | Indeks | 100 | 380 | 289 | 150 |
| ZDA | Obseg (v tonah) | 9 689 | 3 359 | 1 860 | 2 950 |
| | Indeks | 100 | 35 | 19 | 30 |
| | Tržni delež (v %) | 5,5 | 1,9 | 1,2 | 2,2 |
| | Povprečna cena (v EUR) | 2 398 | 7 997 | 11 376 | 5 025 |
| | Indeks | 100 | 333 | 474 | 210 |
| Druge tretje države | Obseg (v tonah) | 5 629 | 3 671 | 2 162 | 2 514 |
| | Indeks | 100 | 65 | 38 | 45 |
| | Tržni delež (v %) | 3,2 | 2,0 | 1,4 | 1,9 |
| | Povprečna cena (v EUR) | 2 427 | 7 435 | 9 057 | 4 285 |
| | Indeks | 100 | 306 | 373 | 177 |
| Skupaj za vse tretje države, razen za zadevno državo | Obseg (v tonah) | 27 962 | 19 866 | 15 826 | 14 055 |
| | Indeks | 100 | 71 | 57 | 50 |
| | Tržni delež (v %) | 15,9 | 11,0 | 10,3 | 10,6 |
| | Povprečna cena (v EUR) | 2 371 | 9 579 | 8 436 | 4 111 |
| | Indeks | 100 | 404 | 356 | 173 |
| Vir: Eurostat (Comext) |

(261)

Obseg uvoza iz drugih tretjih držav se je v obravnavanem obdobju gibal na naslednji način:

Razpredelnica 11

Razpredelnica 11

Uvoz iz tretjih držav

Uvoz iz tretjih držav

Država

2017

2018

2019

Obdobje preiskave

Indija

Obseg (v tonah)

5 662

6 212

3 700

2 211

Indeks

Indeks

100

100

110

110

65

65

39

39

Tržni delež (v %)

3,2

3,4

2,4

1,7

Povprečna cena (v EUR)

2 339

13 709

10 018

4 072

Indeks

Indeks

100

100

586

586

428

428

174

174

Mehika

Obseg (v tonah)

2 865

1 379

12

896

Indeks

Indeks

100

100

48

48

0,4

0,4

31

31

Tržni delež (v %)

1,6

0,8

0

0,7

Povprečna cena (v EUR)

2 218

2 525

3 344

3 976

Indeks

Indeks

100

100

114

114

151

151

179

179

Rusija

Obseg (v tonah)

4 118

5 244

8 092

5 485

Indeks

Indeks

100

100

127

127

197

197

133

133

Tržni delež (v %)

2,3

2,9

5,3

4,1

Povprečna cena (v EUR)

2 382

9 055

6 879

3 578

Indeks

Indeks

100

100

380

380

289

289

150

150

ZDA

Obseg (v tonah)

9 689

3 359

1 860

2 950

Indeks

Indeks

100

100

35

35

19

19

30

30

Tržni delež (v %)

5,5

1,9

1,2

2,2

Povprečna cena (v EUR)

2 398

7 997

11 376

5 025

Indeks

Indeks

100

100

333

333

474

474

210

210

Druge tretje države

Obseg (v tonah)

5 629

3 671

2 162

2 514

Indeks

Indeks

100

100

65

65

38

38

45

45

Tržni delež (v %)

3,2

2,0

1,4

1,9

Povprečna cena (v EUR)

2 427

7 435

9 057

4 285

Indeks

Indeks

100

100

306

306

373

373

177

177

Skupaj za vse tretje države, razen za zadevno državo

Obseg (v tonah)

27 962

19 866

15 826

14 055

Indeks

Indeks

100

100

71

71

57

57

50

50

Tržni delež (v %)

15,9

11,0

10,3

10,6

Povprečna cena (v EUR)

2 371

9 579

8 436

4 111

Indeks

Indeks

100

100

404

404

356

356

173

173

Vir: Eurostat (Comext)

Vir:

| (262) | Tržni delež tretjih držav, razen zadevne države, je bil v obdobju 2018–2020 na nizki ravni (približno 10–11 %) in stabilen. To pomeni, da se je v absolutnem obsegu zmanjšal sorazmerno z zmanjšanjem potrošnje Unije. |
| --- | --- |

(262)

Tržni delež tretjih držav, razen zadevne države, je bil v obdobju 2018–2020 na nizki ravni (približno 10–11 %) in stabilen. To pomeni, da se je v absolutnem obsegu zmanjšal sorazmerno z zmanjšanjem potrošnje Unije.

| (263) | Cene uvoza iz tretjih držav razen zadevne države so bile v obravnavanem obdobju v povprečju na enaki ravni kot cene industrije Unije. V obdobju preiskave pa so bile cene za 31 % nižje od cen industrije Unije, kar je bila najnižja raven, ki je bila dosežena v relativnem smislu v primerjavi s cenami industrije Unije v obravnavanem obdobju. Ti podatki se zelo razlikujejo od cen kitajskega uvoza, ki so se leta 2020 znatno znižale in so bile v obdobju preiskave 65 % nižje od cen industrije Unije. Vendar se cene razlikujejo glede na specifikacije elektrod in čeprav je primerjava povprečnih cen določen pokazatelj, ne more nadomestiti primerjave cen na podlagi kontrolne številke izdelka. |
| --- | --- |

(263)

Cene uvoza iz tretjih držav razen zadevne države so bile v obravnavanem obdobju v povprečju na enaki ravni kot cene industrije Unije. V obdobju preiskave pa so bile cene za 31 % nižje od cen industrije Unije, kar je bila najnižja raven, ki je bila dosežena v relativnem smislu v primerjavi s cenami industrije Unije v obravnavanem obdobju. Ti podatki se zelo razlikujejo od cen kitajskega uvoza, ki so se leta 2020 znatno znižale in so bile v obdobju preiskave 65 % nižje od cen industrije Unije. Vendar se cene razlikujejo glede na specifikacije elektrod in čeprav je primerjava povprečnih cen določen pokazatelj, ne more nadomestiti primerjave cen na podlagi kontrolne številke izdelka.

| (264) | Zato je bilo ugotovljeno, da uvoz iz drugih držav ni prispeval k škodi industrije Unije, saj je potekal po znatno višjih cenah kot kitajski uvoz. |
| --- | --- |

(264)

Zato je bilo ugotovljeno, da uvoz iz drugih držav ni prispeval k škodi industrije Unije, saj je potekal po znatno višjih cenah kot kitajski uvoz.

5.2.5.   Izvozna uspešnost industrije Unije

Izvozna uspešnost industrije Unije

| (265) | Obseg izvoza proizvajalcev Unije se je v obravnavanem obdobju gibal na naslednji način:

  Razpredelnica 12


  Izvozna uspešnost proizvajalcev Unije | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg izvoza (v tonah) | 134 311 | 132 850 | 124 460 | 102 222 |
| Indeks | 100 | 99 | 93 | 76 |
| Povprečna cena (v EUR/tono) | 2 377 | 8 134 | 9 186 | 5 660 |
| Indeks | 100 | 342 | 386 | 238 |
| Vir: izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije in industrije Unije |

(265)

Obseg izvoza proizvajalcev Unije se je v obravnavanem obdobju gibal na naslednji način:

Razpredelnica 12

Razpredelnica 12

Izvozna uspešnost proizvajalcev Unije

Izvozna uspešnost proizvajalcev Unije

2017

2018

2019

Obdobje preiskave

Obseg izvoza (v tonah)

134 311

132 850

124 460

102 222

Indeks

Indeks

100

100

99

99

93

93

76

76

Povprečna cena (v EUR/tono)

2 377

8 134

9 186

5 660

Indeks

Indeks

100

100

342

342

386

386

238

238

Vir: izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije in industrije Unije

Vir:

| (266) | V obravnavanem obdobju se je izvoz industrije Unije stalno zmanjševal (–24 % v tem obdobju). Industrija Unije opozarja na konkurenco kitajskega izvoza, ki ne poteka le na domačem trgu, ampak tudi na trgih tretjih držav. |
| --- | --- |

(266)

V obravnavanem obdobju se je izvoz industrije Unije stalno zmanjševal (–24 % v tem obdobju). Industrija Unije opozarja na konkurenco kitajskega izvoza, ki ne poteka le na domačem trgu, ampak tudi na trgih tretjih držav.

| (267) | Na splošno so se pri izvozu pokazali podobni trendi kot pri prodaji industrije Unije na trgu Unije, vendar se je izvoz v relativnem smislu zmanjšal manj kot prodaja na trgu Unije. Na podlagi tega je Komisija začasno sklenila, da zmanjšanje uspešnosti izvoza ni prispevalo k škodi. |
| --- | --- |

(267)

Na splošno so se pri izvozu pokazali podobni trendi kot pri prodaji industrije Unije na trgu Unije, vendar se je izvoz v relativnem smislu zmanjšal manj kot prodaja na trgu Unije. Na podlagi tega je Komisija začasno sklenila, da zmanjšanje uspešnosti izvoza ni prispevalo k škodi.

5.2.6.   Potrošnja

Potrošnja

| (268) | Kot je prikazano v razpredelnici 1, se je v obravnavanem obdobju potrošnja grafitnih elektrod v Uniji zmanjšala za 25 %. To je bilo povezano s pandemijo COVID-19, katere učinek je analiziran v uvodni izjavi 258. Hkrati se je prodaja industrije Unije na trgu EU zmanjšala za 33 %. Na podlagi tega je Komisija začasno sklenila, da razvoj potrošnje ni prispeval k škodi industrije Unije. |
| --- | --- |

(268)

Kot je prikazano v razpredelnici 1, se je v obravnavanem obdobju potrošnja grafitnih elektrod v Uniji zmanjšala za 25 %. To je bilo povezano s pandemijo COVID-19, katere učinek je analiziran v uvodni izjavi 258. Hkrati se je prodaja industrije Unije na trgu EU zmanjšala za 33 %. Na podlagi tega je Komisija začasno sklenila, da razvoj potrošnje ni prispeval k škodi industrije Unije.

5.2.7.   Uporaba za lastne potrebe

Uporaba za lastne potrebe

| (269) | Iz informacij, ki so jih predložile vzorčene družbe, je razvidno, da ni bilo prodaje povezanim družbam v Uniji, potekala pa je prodaja povezanim družbam v tretjih državah. Ta prodaja je – odvisno od obravnavanega leta – predstavljala od 5 do 11 % celotnega obsega prodaje. Komisija je na tej podlagi začasno sklenila, da je bil vpliv gibanja potrošnje za lastne potrebe na škodo za industrijo Unije omejen, če je sploh obstajal. |
| --- | --- |

(269)

Iz informacij, ki so jih predložile vzorčene družbe, je razvidno, da ni bilo prodaje povezanim družbam v Uniji, potekala pa je prodaja povezanim družbam v tretjih državah. Ta prodaja je – odvisno od obravnavanega leta – predstavljala od 5 do 11 % celotnega obsega prodaje. Komisija je na tej podlagi začasno sklenila, da je bil vpliv gibanja potrošnje za lastne potrebe na škodo za industrijo Unije omejen, če je sploh obstajal.

5.3.   Sklep o vzročni zvezi

Sklep o vzročni zvezi

| (270) | Kitajske uvozne cene so bile od leta 2019 znatno nižje od cen in stroškov industrije Unije. Preiskava je pokazala tehtano povprečno stopnjo nelojalnega nižanja prodajnih cen v višini 51,2 %. V istem obdobju se je tržni delež proizvajalcev iz LRK povečal. V obravnavanem obdobju se je obseg uvoza iz Kitajske povečal za 12 %, njegov tržni delež pa se je povečal za 49 % in tako v obdobju preiskave dosegel 35,8 %. Ta naraščajoča prisotnost na trgu je škodovala industriji Unije. Tržni delež industrije Unije se je z najvišje vrednosti 65,2 % leta 2018 zmanjšal na 53,6 % leta 2020. To je privedlo do negativnega razvoja gospodarskega položaja industrije Unije. |
| --- | --- |

(270)

Kitajske uvozne cene so bile od leta 2019 znatno nižje od cen in stroškov industrije Unije. Preiskava je pokazala tehtano povprečno stopnjo nelojalnega nižanja prodajnih cen v višini 51,2 %. V istem obdobju se je tržni delež proizvajalcev iz LRK povečal. V obravnavanem obdobju se je obseg uvoza iz Kitajske povečal za 12 %, njegov tržni delež pa se je povečal za 49 % in tako v obdobju preiskave dosegel 35,8 %. Ta naraščajoča prisotnost na trgu je škodovala industriji Unije. Tržni delež industrije Unije se je z najvišje vrednosti 65,2 % leta 2018 zmanjšal na 53,6 % leta 2020. To je privedlo do negativnega razvoja gospodarskega položaja industrije Unije.

| (271) | Komisija je opredelila učinke vseh znanih dejavnikov na položaj industrije Unije in jih ločila od škodljivih učinkov dampinškega uvoza. |
| --- | --- |

(271)

Komisija je opredelila učinke vseh znanih dejavnikov na položaj industrije Unije in jih ločila od škodljivih učinkov dampinškega uvoza.

| (272) | Pandemija COVID-19 in s tem povezan upad potrošnje grafitnih elektrod v Uniji in v svetu sta negativno vplivala na razvoj industrije Unije, vendar sta se štela za začasni dejavnik. Pred pandemijo in ob koncu obravnavanega obdobja se je položaj industrije Unije poslabšal. Pojavila se je tudi asimetrija, saj se uvoz iz Kitajske kljub gospodarski recesiji ni zmanjšal. Nasprotno, v obdobju 2018–2020, tj. obdobju zmanjševanja potrošnje, se je stalno povečeval. |
| --- | --- |

(272)

Pandemija COVID-19 in s tem povezan upad potrošnje grafitnih elektrod v Uniji in v svetu sta negativno vplivala na razvoj industrije Unije, vendar sta se štela za začasni dejavnik. Pred pandemijo in ob koncu obravnavanega obdobja se je položaj industrije Unije poslabšal. Pojavila se je tudi asimetrija, saj se uvoz iz Kitajske kljub gospodarski recesiji ni zmanjšal. Nasprotno, v obdobju 2018–2020, tj. obdobju zmanjševanja potrošnje, se je stalno povečeval.

| (273) | Konec krize iz obdobja 2017–2018, zastarelost industrije Unije in uvoz iz drugih držav so lahko imeli le zelo omejen učinek na negativen razvoj industrije Unije. |
| --- | --- |

(273)

Konec krize iz obdobja 2017–2018, zastarelost industrije Unije in uvoz iz drugih držav so lahko imeli le zelo omejen učinek na negativen razvoj industrije Unije.

| (274) | Na podlagi navedenega je Komisija v tej fazi sklenila, da je dampinški uvoz iz zadevne države znatno škodoval industriji Unije in da drugi dejavniki, obravnavani posamično ali skupaj, niso zmanjšali vzročne zveze med dampinškim uvozom in znatno škodo. |
| --- | --- |

(274)

Na podlagi navedenega je Komisija v tej fazi sklenila, da je dampinški uvoz iz zadevne države znatno škodoval industriji Unije in da drugi dejavniki, obravnavani posamično ali skupaj, niso zmanjšali vzročne zveze med dampinškim uvozom in znatno škodo.

6.   INTERES UNIJE

INTERES UNIJE

| (275) | Komisija je ob upoštevanju člena 7(2) osnovne uredbe proučila, ali bi lahko kljub ugotovitvi o škodljivem dampingu v skladu s členom 21 osnovne uredbe jasno sklenila, da sprejetje ukrepov v tem primeru ni v interesu Unije. Določitev interesa Unije je temeljila na oceni vseh različnih zadevnih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov in trgovcev ter uporabnikov in končnih potrošnikov. |
| --- | --- |

(275)

Komisija je ob upoštevanju člena 7(2) osnovne uredbe proučila, ali bi lahko kljub ugotovitvi o škodljivem dampingu v skladu s členom 21 osnovne uredbe jasno sklenila, da sprejetje ukrepov v tem primeru ni v interesu Unije. Določitev interesa Unije je temeljila na oceni vseh različnih zadevnih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov in trgovcev ter uporabnikov in končnih potrošnikov.

6.1.   Interes industrije Unije

Interes industrije Unije

| (276) | Industrijo Unije sestavlja pet skupin, ki proizvajajo grafitne elektrode v Uniji. Vse skupine so v celoti sodelovale pri preiskavi. |
| --- | --- |

(276)

Industrijo Unije sestavlja pet skupin, ki proizvajajo grafitne elektrode v Uniji. Vse skupine so v celoti sodelovale pri preiskavi.

| (277) | Uvedba ukrepov bi industriji Unije omogočila, da si spet pridobi izgubljeni tržni delež, poveča izkoriščenost zmogljivosti, zviša cene na vzdržno raven in izboljša dobičkonosnost na ravni, ki se pričakujejo v običajnih konkurenčnih pogojih. |
| --- | --- |

(277)

Uvedba ukrepov bi industriji Unije omogočila, da si spet pridobi izgubljeni tržni delež, poveča izkoriščenost zmogljivosti, zviša cene na vzdržno raven in izboljša dobičkonosnost na ravni, ki se pričakujejo v običajnih konkurenčnih pogojih.

| (278) | Čeprav je del industrije začasno zaščiten pred dampinškim uvozom iz Kitajske z dolgoročnimi pogodbami, bo večina teh pogodb prenehala veljati najpozneje do konca leta 2022. Vsako podaljšanje, vsaj pod sedanjimi pogoji, je zaradi strmega padca cen grafitnih elektrod na svetovni ravni od leta 2019 malo verjetno. |
| --- | --- |

(278)

Čeprav je del industrije začasno zaščiten pred dampinškim uvozom iz Kitajske z dolgoročnimi pogodbami, bo večina teh pogodb prenehala veljati najpozneje do konca leta 2022. Vsako podaljšanje, vsaj pod sedanjimi pogoji, je zaradi strmega padca cen grafitnih elektrod na svetovni ravni od leta 2019 malo verjetno.

| (279) | Neuvedba ukrepov bi verjetno povzročila nadaljnje poslabšanje dobičkonosnosti, ki je bila že negativna za vse vzorčene proizvajalce Unije razen enega, ki je začasno zaščiten pred učinki dampinškega uvoza, ker je s svojimi strankami v obdobju 2017–2018 sklenil dolgoročne pogodbe. Neuvedba ukrepov bi lahko privedla do zaprtja proizvodnih obratov in odpuščanj, kar bi ogrozilo sposobnost preživetja industrije Unije. |
| --- | --- |

(279)

Neuvedba ukrepov bi verjetno povzročila nadaljnje poslabšanje dobičkonosnosti, ki je bila že negativna za vse vzorčene proizvajalce Unije razen enega, ki je začasno zaščiten pred učinki dampinškega uvoza, ker je s svojimi strankami v obdobju 2017–2018 sklenil dolgoročne pogodbe. Neuvedba ukrepov bi lahko privedla do zaprtja proizvodnih obratov in odpuščanj, kar bi ogrozilo sposobnost preživetja industrije Unije.

| (280) | Komisija je zato začasno sklenila, da je uvedba začasnih ukrepov v interesu industrije Unije. |
| --- | --- |

(280)

Komisija je zato začasno sklenila, da je uvedba začasnih ukrepov v interesu industrije Unije.

6.2.   Interes nepovezanih uvoznikov in trgovcev

Interes nepovezanih uvoznikov in trgovcev

| (281) | Obrazec za vzorčenje je predložilo deset nepovezanih uvoznikov, ki predstavljajo 63 % obsega kitajskega uvoza. Tehtano povprečje dobička vzorčenih uvoznikov v obdobju preiskave je bilo približno 4 %. |
| --- | --- |

(281)

Obrazec za vzorčenje je predložilo deset nepovezanih uvoznikov, ki predstavljajo 63 % obsega kitajskega uvoza. Tehtano povprečje dobička vzorčenih uvoznikov v obdobju preiskave je bilo približno 4 %.

| (282) | Ti uvozniki so nasprotovali uvedbi ukrepov. Trdili so, da proizvajalci Unije ne morejo pokriti obstoječega povpraševanja in raznolikosti izdelkov v Uniji, zlasti za elektrode z majhnim premerom (do 400–450 mm). Poleg tega so navedli, da so možnosti za prehod na druge vire dobave zanemarljive. Proizvajalci grafitnih elektrod iz tretjih držav imajo običajno svoje prodajne oddelke in so v neposrednem stiku s strankami iz Unije. |
| --- | --- |

(282)

Ti uvozniki so nasprotovali uvedbi ukrepov. Trdili so, da proizvajalci Unije ne morejo pokriti obstoječega povpraševanja in raznolikosti izdelkov v Uniji, zlasti za elektrode z majhnim premerom (do 400–450 mm). Poleg tega so navedli, da so možnosti za prehod na druge vire dobave zanemarljive. Proizvajalci grafitnih elektrod iz tretjih držav imajo običajno svoje prodajne oddelke in so v neposrednem stiku s strankami iz Unije.

| (283) | Komisija je ugotovila, da so bili nadzor kakovosti elektrod in zagotovljene tehnične storitve del ključnih prednosti uvoznikov Unije. Zato je verjetno, da se bodo nekateri dodatni stroški lahko prenesli na končne uporabnike grafitnih elektrod. Komisija je zato menila, da bi uvedba protidampinških ukrepov lahko imela vpliv na rezultate uvoznikov Unije, čeprav omejen. |
| --- | --- |

(283)

Komisija je ugotovila, da so bili nadzor kakovosti elektrod in zagotovljene tehnične storitve del ključnih prednosti uvoznikov Unije. Zato je verjetno, da se bodo nekateri dodatni stroški lahko prenesli na končne uporabnike grafitnih elektrod. Komisija je zato menila, da bi uvedba protidampinških ukrepov lahko imela vpliv na rezultate uvoznikov Unije, čeprav omejen.

| (284) | Pričakuje se torej, da bo morebitni negativni vpliv ukrepov na nepovezane uvoznike kot celoto omejen in da ne bo večji od pozitivnega učinka ukrepov na proizvajalce Unije. |
| --- | --- |

(284)

Pričakuje se torej, da bo morebitni negativni vpliv ukrepov na nepovezane uvoznike kot celoto omejen in da ne bo večji od pozitivnega učinka ukrepov na proizvajalce Unije.

6.3.   Interes uporabnikov

Interes uporabnikov

| (285) | Petnajst uporabnikov se je registriralo kot zainteresirane strani, prejeti pa so bili vprašalniki osmih uporabnikov. Ti uporabniki predstavljajo predvsem jeklarsko industrijo Unije. Sektorji nižje v prodajni verigi (zlasti jeklarska industrija) so v smislu prihodkov in zaposlovanja večji kot industrija grafitnih elektrod. Po podatkih Eurofer je jeklarska industrija leta 2019 neposredno zaposlovala 330 000 ljudi, posredno pa 1 620 000 ljudi. |
| --- | --- |

(285)

Petnajst uporabnikov se je registriralo kot zainteresirane strani, prejeti pa so bili vprašalniki osmih uporabnikov. Ti uporabniki predstavljajo predvsem jeklarsko industrijo Unije. Sektorji nižje v prodajni verigi (zlasti jeklarska industrija) so v smislu prihodkov in zaposlovanja večji kot industrija grafitnih elektrod. Po podatkih Eurofer je jeklarska industrija leta 2019 neposredno zaposlovala 330 000 ljudi, posredno pa 1 620 000 ljudi.

| (286) | Uporabniki so izrazili pomisleke, da bi uvedba ukrepov lahko negativno vplivala na njihovo konkurenčnost. Strošek grafitnih elektrod je ocenjen na 1 % do 5 % stroškov proizvodnje jekla. To pomeni, da ukrepi ne bodo imeli znatnega vpliva na proizvodne stroške proizvajalcev jekla. |
| --- | --- |

(286)

Uporabniki so izrazili pomisleke, da bi uvedba ukrepov lahko negativno vplivala na njihovo konkurenčnost. Strošek grafitnih elektrod je ocenjen na 1 % do 5 % stroškov proizvodnje jekla. To pomeni, da ukrepi ne bodo imeli znatnega vpliva na proizvodne stroške proizvajalcev jekla.

| (287) | Poleg trga so pritožniki in mediji poročali, da se cene jekla zvišujejo, saj povpraševanje presega ponudbo. To lahko jeklarski industriji omogoči, da morebitne dodatne stroške ali njihov del prenese na nadaljnje uporabnike. |
| --- | --- |

(287)

Poleg trga so pritožniki in mediji poročali, da se cene jekla zvišujejo, saj povpraševanje presega ponudbo. To lahko jeklarski industriji omogoči, da morebitne dodatne stroške ali njihov del prenese na nadaljnje uporabnike.

| (288) | Jeklarska industrija Unije je trdila tudi, da proizvajalci Unije v obdobju preiskave niso mogli zadostiti povpraševanju. Kar zadeva zanesljivost oskrbe, pa je videti, da ima industrija Unije dovolj prostih zmogljivosti. V obravnavanem obdobju se je proizvodna zmogljivost Unije povečala z 255 500 ton na 294 900 ton (+15 %). Izkoriščenost zmogljivosti je v obdobju preiskave znašala le 55,6 %. Druge države, kot so Indija, Mehika, Rusija in ZDA, so možni alternativni viri dobave, vendar še niso dobro uveljavljene na trgu Unije. Te štiri države so leta 2020 skupaj predstavljale 11 % dobav v Uniji. |
| --- | --- |

(288)

Jeklarska industrija Unije je trdila tudi, da proizvajalci Unije v obdobju preiskave niso mogli zadostiti povpraševanju. Kar zadeva zanesljivost oskrbe, pa je videti, da ima industrija Unije dovolj prostih zmogljivosti. V obravnavanem obdobju se je proizvodna zmogljivost Unije povečala z 255 500 ton na 294 900 ton (+15 %). Izkoriščenost zmogljivosti je v obdobju preiskave znašala le 55,6 %. Druge države, kot so Indija, Mehika, Rusija in ZDA, so možni alternativni viri dobave, vendar še niso dobro uveljavljene na trgu Unije. Te štiri države so leta 2020 skupaj predstavljale 11 % dobav v Uniji.

| (289) | Komisija je torej začasno ugotovila, da bodo po pričakovanjih negativni učinki ukrepov na uporabnike omejeni in da ne bodo večji od pozitivnega učinka ukrepov na proizvajalce Unije. |
| --- | --- |

(289)

Komisija je torej začasno ugotovila, da bodo po pričakovanjih negativni učinki ukrepov na uporabnike omejeni in da ne bodo večji od pozitivnega učinka ukrepov na proizvajalce Unije.

6.4.   Drugi dejavniki

Drugi dejavniki

| (290) | Poleg tega grafitne elektrode prispevajo k okoljskemu cilju Unije, zlasti boju proti podnebnim spremembam. Grafitne elektrode so bistven sestavni del elektroobločnih peči, v katerih se reciklira jeklo. Pri proizvodnji jekla v elektroobločnih pečeh nastane manj emisij CO2 kot pri tradicionalni metodi proizvodnje jekla, pri kateri se uporabljajo plavži. |
| --- | --- |

(290)

Poleg tega grafitne elektrode prispevajo k okoljskemu cilju Unije, zlasti boju proti podnebnim spremembam. Grafitne elektrode so bistven sestavni del elektroobločnih peči, v katerih se reciklira jeklo. Pri proizvodnji jekla v elektroobločnih pečeh nastane manj emisij CO2 kot pri tradicionalni metodi proizvodnje jekla, pri kateri se uporabljajo plavži.

| (291) | Nekatere zainteresirane strani so trdile, da bi uvedba ukrepov negativno vplivala na konkurenco v sektorju, ki naj bi bil zelo koncentriran. Vendar je Komisija ugotovila, da trg oskrbuje pet skupin Unije. Komisija tudi ugotavlja, da je družba Sangraf Italy nov proizvajalec Unije (pri čemer ugotavlja, da obrati niso novi, temveč jih je prej upravljala skupina SGL Group). Komisija je zato sklenila, da v tej fazi ni mogoče pričakovati negativnega učinka ukrepov na konkurenco znotraj Unije. |
| --- | --- |

(291)

Nekatere zainteresirane strani so trdile, da bi uvedba ukrepov negativno vplivala na konkurenco v sektorju, ki naj bi bil zelo koncentriran. Vendar je Komisija ugotovila, da trg oskrbuje pet skupin Unije. Komisija tudi ugotavlja, da je družba Sangraf Italy nov proizvajalec Unije (pri čemer ugotavlja, da obrati niso novi, temveč jih je prej upravljala skupina SGL Group). Komisija je zato sklenila, da v tej fazi ni mogoče pričakovati negativnega učinka ukrepov na konkurenco znotraj Unije.

6.5.   Sklep o interesu Unije

Sklep o interesu Unije

| (292) | Komisija je na podlagi navedenega sklenila, da v tej fazi preiskave ni utemeljenih razlogov, zaradi katerih uvedba ukrepov za uvoz grafitnih elektrod s poreklom iz Kitajske ne bi bila v interesu Unije. |
| --- | --- |

(292)

Komisija je na podlagi navedenega sklenila, da v tej fazi preiskave ni utemeljenih razlogov, zaradi katerih uvedba ukrepov za uvoz grafitnih elektrod s poreklom iz Kitajske ne bi bila v interesu Unije.

7.   STOPNJA UKREPOV

STOPNJA UKREPOV

| (293) | Komisija je za določitev stopnje ukrepov proučila, ali bi dajatev, nižja od stopnje dampinga, zadostovala za odpravo škode, ki jo je dampinški uvoz povzročil industriji Unije. |
| --- | --- |

(293)

Komisija je za določitev stopnje ukrepov proučila, ali bi dajatev, nižja od stopnje dampinga, zadostovala za odpravo škode, ki jo je dampinški uvoz povzročil industriji Unije.

| (294) | V tej zadevi so pritožniki trdili, da obstaja izkrivljanje na trgu surovin v smislu člena 7(2a) osnovne uredbe. Za izvedbo presoje ustrezne stopnje ukrepov je Komisija torej najprej določila znesek dajatve, potreben za odpravo škode, ki jo je utrpela industrija Unije. Nato je proučila, ali bi bil ta znesek dajatve ustrezen za odpravo škode ob upoštevanju domnevnega obstoja izkrivljanja na trgu surovin v skladu s členom 7(2a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(294)

V tej zadevi so pritožniki trdili, da obstaja izkrivljanje na trgu surovin v smislu člena 7(2a) osnovne uredbe. Za izvedbo presoje ustrezne stopnje ukrepov je Komisija torej najprej določila znesek dajatve, potreben za odpravo škode, ki jo je utrpela industrija Unije. Nato je proučila, ali bi bil ta znesek dajatve ustrezen za odpravo škode ob upoštevanju domnevnega obstoja izkrivljanja na trgu surovin v skladu s členom 7(2a) osnovne uredbe.

7.1.   Stopnja nelojalnega nižanja ciljnih cen

Stopnja nelojalnega nižanja ciljnih cen

| (295) | Najprej je določila znesek dajatve, ki je potreben za odpravo škode, povzročene industriji Unije, če ni izkrivljanj iz člena 7(2a) osnovne uredbe. V tem primeru bi se škoda odpravila, če bi industrija Unije lahko pokrila proizvodne stroške, vključno s tistimi stroški, ki izhajajo iz večstranskih okoljskih sporazumov in njihovih protokolov, katerih pogodbenica je Unija, ter iz konvencij MOD iz Priloge Ia, in ustvarila razumen dobiček (v nadaljnjem besedilu: ciljni dobiček). |
| --- | --- |

(295)

Najprej je določila znesek dajatve, ki je potreben za odpravo škode, povzročene industriji Unije, če ni izkrivljanj iz člena 7(2a) osnovne uredbe. V tem primeru bi se škoda odpravila, če bi industrija Unije lahko pokrila proizvodne stroške, vključno s tistimi stroški, ki izhajajo iz večstranskih okoljskih sporazumov in njihovih protokolov, katerih pogodbenica je Unija, ter iz konvencij MOD iz Priloge Ia, in ustvarila razumen dobiček (v nadaljnjem besedilu: ciljni dobiček).

| (296) | Komisija je v skladu s členom 7(2c) osnovne uredbe pri določitvi ciljnega dobička upoštevala naslednje dejavnike:






  — | stopnjo dobičkonosnosti pred povečanjem uvoza iz zadevne države, |
| --- | --- | --- |

(296)

Komisija je v skladu s členom 7(2c) osnovne uredbe pri določitvi ciljnega dobička upoštevala naslednje dejavnike:

—

stopnjo dobičkonosnosti pred povečanjem uvoza iz zadevne države,

| — | stopnjo dobičkonosnosti, ki je potrebna za kritje vseh stroškov, naložb, raziskav in razvoja ter inovacij, in |
| --- | --- |

—

stopnjo dobičkonosnosti, ki je potrebna za kritje vseh stroškov, naložb, raziskav in razvoja ter inovacij, in

| — | topnjo dobičkonosnosti, ki se pričakuje v običajnih konkurenčnih pogojih. |
| --- | --- |

—

topnjo dobičkonosnosti, ki se pričakuje v običajnih konkurenčnih pogojih.

| (297) | Taka stopnja dobička ne bi smela biti nižja od 6 %. |
| --- | --- |

(297)

Taka stopnja dobička ne bi smela biti nižja od 6 %.

| (298) | Pritožniki so v pritožbi kot ciljni dobiček uporabili 8 %, vendar so menili, da gre za previdno oceno in da bi bilo treba v odsotnosti škodljivega uvoza pričakovati višjo stopnjo dobička. |
| --- | --- |

(298)

Pritožniki so v pritožbi kot ciljni dobiček uporabili 8 %, vendar so menili, da gre za previdno oceno in da bi bilo treba v odsotnosti škodljivega uvoza pričakovati višjo stopnjo dobička.

| (299) | V prejšnji preiskavi proti uvozu sistemov grafitnih elektrod iz Indije je Komisija sklenila, da je treba stopnjo dobička, ki lahko sprejemljivo predstavlja finančno situacijo industrije Skupnosti brez škodljivega dampinga, nastaviti na 8 % za namene izračunavanja stopnje škode. To je bil tudi dobiček, ki so ga vzorčeni proizvajalci Unije ustvarili leta 2017. |
| --- | --- |

(299)

V prejšnji preiskavi proti uvozu sistemov grafitnih elektrod iz Indije je Komisija sklenila, da je treba stopnjo dobička, ki lahko sprejemljivo predstavlja finančno situacijo industrije Skupnosti brez škodljivega dampinga, nastaviti na 8 % za namene izračunavanja stopnje škode. To je bil tudi dobiček, ki so ga vzorčeni proizvajalci Unije ustvarili leta 2017.

| (300) | Glede na zgornje premisleke je bila stopnja dobička določena na 8 % v skladu z določbo člena 7(2c). |
| --- | --- |

(300)

Glede na zgornje premisleke je bila stopnja dobička določena na 8 % v skladu z določbo člena 7(2c).

| (301) | Komisija je v skladu s členom 7(2d) osnovne uredbe kot zadnji korak ocenila prihodnje stroške, ki izvirajo iz večstranskih okoljskih sporazumov in njihovih protokolov, katerih pogodbenica je Unija, ter iz konvencij MOD iz Priloge Ia, ki jih bo imela industrija Unije v obdobju izvajanja ukrepa na podlagi člena 11(2). Komisija je določila dodatne stroške v višini od 0 EUR/tono do 42 EUR/tono, ki so se prišteli neškodljivi ceni za zadevne vzorčene proizvajalce Unije. Opomba k spisu o tem, kako je Komisija določila te dodatne stroške, je na voljo v spisu, ki je na voljo na vpogled zainteresiranim stranem. |
| --- | --- |

(301)

Komisija je v skladu s členom 7(2d) osnovne uredbe kot zadnji korak ocenila prihodnje stroške, ki izvirajo iz večstranskih okoljskih sporazumov in njihovih protokolov, katerih pogodbenica je Unija, ter iz konvencij MOD iz Priloge Ia, ki jih bo imela industrija Unije v obdobju izvajanja ukrepa na podlagi člena 11(2). Komisija je določila dodatne stroške v višini od 0 EUR/tono do 42 EUR/tono, ki so se prišteli neškodljivi ceni za zadevne vzorčene proizvajalce Unije. Opomba k spisu o tem, kako je Komisija določila te dodatne stroške, je na voljo v spisu, ki je na voljo na vpogled zainteresiranim stranem.

| (302) | Ti stroški so vključevali dodatne prihodnje stroške za zagotovitev skladnosti s sistemom EU za trgovanje z emisijami (v nadaljnjem besedilu: sistem EU ETS). Sistem EU ETS je temelj politike EU za spoštovanje večstranskih okoljskih sporazumov. Ti dodatni stroški so se izračunali na podlagi ocenjenih pravic do emisij EU, ki jih bo treba kupiti v obdobju uporabe ukrepov (2021–2025). Pri dodatnih stroških so se upoštevali tudi posredni stroški CO2, ki izhajajo iz zvišanja cen za električno energijo v obdobju 2021–2025, povezanega s sistemom ETS EU, in napovedanih cen pravic do emisij. |
| --- | --- |

(302)

Ti stroški so vključevali dodatne prihodnje stroške za zagotovitev skladnosti s sistemom EU za trgovanje z emisijami (v nadaljnjem besedilu: sistem EU ETS). Sistem EU ETS je temelj politike EU za spoštovanje večstranskih okoljskih sporazumov. Ti dodatni stroški so se izračunali na podlagi ocenjenih pravic do emisij EU, ki jih bo treba kupiti v obdobju uporabe ukrepov (2021–2025). Pri dodatnih stroških so se upoštevali tudi posredni stroški CO2, ki izhajajo iz zvišanja cen za električno energijo v obdobju 2021–2025, povezanega s sistemom ETS EU, in napovedanih cen pravic do emisij.

2

| (303) | Vir za te napovedane cene pravic do emisij je odlomek iz Bloomberg New Energy Finance z dne 30. julija 2021. Povprečna napovedana cena za pravice do emisij za to obdobje znaša 55 EUR/tono proizvedenega CO2. |
| --- | --- |

(303)

Vir za te napovedane cene pravic do emisij je odlomek iz Bloomberg New Energy Finance z dne 30. julija 2021. Povprečna napovedana cena za pravice do emisij za to obdobje znaša 55 EUR/tono proizvedenega CO2.

2

| (304) | Komisija je na podlagi tega izračunala neškodljivo ceno podobnega izdelka za industrijo Unije. |
| --- | --- |

(304)

Komisija je na podlagi tega izračunala neškodljivo ceno podobnega izdelka za industrijo Unije.

| (305) | Nato je določila stopnjo odprave škode na podlagi primerjave med tehtano povprečno uvozno ceno sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, kot je bila ugotovljena za izračune nelojalnega nižanja prodajnih cen, in tehtano povprečno neškodljivo ceno podobnega izdelka, ki sta ga vzorčena proizvajalca Unije prodajala na trgu Unije v obdobju preiskave. Kakršna koli razlika, ki je izhajala iz te primerjave, je bila izražena kot odstotek tehtane povprečne uvozne vrednosti CIF. |
| --- | --- |

(305)

Nato je določila stopnjo odprave škode na podlagi primerjave med tehtano povprečno uvozno ceno sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, kot je bila ugotovljena za izračune nelojalnega nižanja prodajnih cen, in tehtano povprečno neškodljivo ceno podobnega izdelka, ki sta ga vzorčena proizvajalca Unije prodajala na trgu Unije v obdobju preiskave. Kakršna koli razlika, ki je izhajala iz te primerjave, je bila izražena kot odstotek tehtane povprečne uvozne vrednosti CIF.

| (306) | Kar zadeva preostalo stopnjo, je Komisija ob upoštevanju dejstva, da je bila raven sodelovanja kitajskih izvoznikov nizka, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 179, menila, da je preostalo stopnjo primerno določiti na podlagi razpoložljivih dejstev. Ta stopnja je bila določena na ravni najvišje stopnje nelojalnega nižanja ciljnih cen, ugotovljene za vrsto izdelka, ki jo v reprezentativnih količinah prodaja proizvajalec izvoznik z najvišjo stopnjo nelojalnega nižanja ciljnih cen. Tako izračunana preostala stopnja nelojalnega nižanja ciljnih cen je bila določena na ravni 153,6 %. |
| --- | --- |

(306)

Kar zadeva preostalo stopnjo, je Komisija ob upoštevanju dejstva, da je bila raven sodelovanja kitajskih izvoznikov nizka, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 179, menila, da je preostalo stopnjo primerno določiti na podlagi razpoložljivih dejstev. Ta stopnja je bila določena na ravni najvišje stopnje nelojalnega nižanja ciljnih cen, ugotovljene za vrsto izdelka, ki jo v reprezentativnih količinah prodaja proizvajalec izvoznik z najvišjo stopnjo nelojalnega nižanja ciljnih cen. Tako izračunana preostala stopnja nelojalnega nižanja ciljnih cen je bila določena na ravni 153,6 %.

| (307) | Rezultati teh izračunov so prikazani v spodnji razpredelnici.







  Družba | Stopnja dampinga | Stopnja nelojalnega nižanja ciljnih cen |
| --- | --- | --- | --- |
| Skupina Fangda, ki jo sestavljajo štirje proizvajalci: Fangda Carbon New Material Co., Ltd; Fushun Carbon Co., Ltd; Chengdu Rongguang Carbon Co., Ltd; Hefei Carbon Co., Ltd | 24,5  % | 139,7  % |
| Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd | 17,5  % | 99,5  % |
| Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd | 24,5  % | 150,5  % |
| Druge sodelujoče družbe | 21,6  % | 123,6  % |
| Vse druge družbe | 66,5  % | 159,3  % |

(307)

Rezultati teh izračunov so prikazani v spodnji razpredelnici.

Družba

Stopnja dampinga

Stopnja nelojalnega nižanja ciljnih cen

Skupina Fangda, ki jo sestavljajo štirje proizvajalci: Fangda Carbon New Material Co., Ltd; Fushun Carbon Co., Ltd; Chengdu Rongguang Carbon Co., Ltd; Hefei Carbon Co., Ltd

24,5  %

139,7  %

Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd

17,5  %

99,5  %

Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd

24,5  %

150,5  %

Druge sodelujoče družbe

21,6  %

123,6  %

Vse druge družbe

66,5  %

159,3  %

7.2.   Izkrivljanje na trgu surovin

Izkrivljanje na trgu surovin

| (308) | Kot je pojasnjeno v obvestilu o začetku, je pritožnik Komisiji predložil zadostne dokaze, da v zadevni državi obstajajo izkrivljanja trga surovin v zvezi z izdelkom v preiskavi. Zato so bila v skladu s členom 7(2a) osnovne uredbe med to preiskavo proučena domnevna izkrivljanja, da se oceni, ali bi za odpravo škode po potrebi zadostovala stopnja dajatve, nižja od stopnje dampinga. |
| --- | --- |

(308)

Kot je pojasnjeno v obvestilu o začetku, je pritožnik Komisiji predložil zadostne dokaze, da v zadevni državi obstajajo izkrivljanja trga surovin v zvezi z izdelkom v preiskavi. Zato so bila v skladu s členom 7(2a) osnovne uredbe med to preiskavo proučena domnevna izkrivljanja, da se oceni, ali bi za odpravo škode po potrebi zadostovala stopnja dajatve, nižja od stopnje dampinga.

| (309) | Ker so stopnje, ki bi bile ustrezne za odpravo škode, višje od ugotovljenih stopenj dampinga, pa je Komisija menila, da tega vidika v tej fazi ni treba obravnavati. |
| --- | --- |

(309)

Ker so stopnje, ki bi bile ustrezne za odpravo škode, višje od ugotovljenih stopenj dampinga, pa je Komisija menila, da tega vidika v tej fazi ni treba obravnavati.

8.   ZAČASNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI

ZAČASNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI

| (310) | Glede na sklepe Komisije o dampingu, škodi, vzročni zvezi in interesu Unije bi bilo treba uvesti začasne ukrepe, da se prepreči, da bi dampinški uvoz še naprej povzročal škodo industriji Unije. |
| --- | --- |

(310)

Glede na sklepe Komisije o dampingu, škodi, vzročni zvezi in interesu Unije bi bilo treba uvesti začasne ukrepe, da se prepreči, da bi dampinški uvoz še naprej povzročal škodo industriji Unije.

| (311) | Začasne protidampinške ukrepe bi bilo treba uvesti na uvoz grafitnih elektrod s poreklom iz Ljudske republike Kitajske v skladu s pravilom nižje dajatve iz člena 7(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(311)

Začasne protidampinške ukrepe bi bilo treba uvesti na uvoz grafitnih elektrod s poreklom iz Ljudske republike Kitajske v skladu s pravilom nižje dajatve iz člena 7(2) osnovne uredbe.

| (312) | Komisija je primerjala stopnje nelojalnega nižanja ciljnih cen in stopnje dampinga, navedene v uvodni izjavi 307. Višina dajatev je bila določena na nižji od obeh stopenj dampinga in nelojalnega nižanja ciljnih cen. |
| --- | --- |

(312)

Komisija je primerjala stopnje nelojalnega nižanja ciljnih cen in stopnje dampinga, navedene v uvodni izjavi 307. Višina dajatev je bila določena na nižji od obeh stopenj dampinga in nelojalnega nižanja ciljnih cen.

| (313) | Na podlagi navedenega bi morale biti začasne stopnje protidampinške dajatve, izražene kot cena CIF meja Unije brez plačane carine, naslednje:






  Družba | Začasna stopnja dampinga |
| --- | --- | --- |
| Skupina Fangda, ki jo sestavljajo štirje proizvajalci: Fangda Carbon New Material Co., Ltd; Fushun Carbon Co., Ltd; Chengdu Rongguang Carbon Co., Ltd; Hefei Carbon Co., Ltd | 24,5  % |
| Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd | 17,5  % |
| Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd | 24,5  % |
| Druge sodelujoče družbe | 21,6  % |
| Vse druge družbe | 66,5  % |

(313)

Na podlagi navedenega bi morale biti začasne stopnje protidampinške dajatve, izražene kot cena CIF meja Unije brez plačane carine, naslednje:

Družba

Začasna stopnja dampinga

Skupina Fangda, ki jo sestavljajo štirje proizvajalci: Fangda Carbon New Material Co., Ltd; Fushun Carbon Co., Ltd; Chengdu Rongguang Carbon Co., Ltd; Hefei Carbon Co., Ltd

24,5  %

Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd

17,5  %

Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd

24,5  %

Druge sodelujoče družbe

21,6  %

Vse druge družbe

66,5  %

| (314) | Stopnje protidampinške dajatve za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato izražajo stanje, v katerem so bile te družbe med to preiskavo. Te stopnje dajatev se uporabljajo izključno za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz zadevne države, ki so ga proizvedli poimensko navedeni pravni subjekti. Za uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvaja katera koli druga družba, ki ni posebej navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, bi morala veljati stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“. Individualne stopnje protidampinške dajatve se zanje ne bi smele uporabljati. |
| --- | --- |

(314)

Stopnje protidampinške dajatve za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato izražajo stanje, v katerem so bile te družbe med to preiskavo. Te stopnje dajatev se uporabljajo izključno za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz zadevne države, ki so ga proizvedli poimensko navedeni pravni subjekti. Za uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvaja katera koli druga družba, ki ni posebej navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, bi morala veljati stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“. Individualne stopnje protidampinške dajatve se zanje ne bi smele uporabljati.

| (315) | Družba lahko zahteva uporabo teh individualnih stopenj protidampinške dajatve, če naknadno spremeni ime svojega subjekta. Zahtevek je treba nasloviti na Komisijo (83). Zahtevek mora vsebovati vse ustrezne informacije, s katerimi je mogoče dokazati, da sprememba ne vpliva na upravičenost družbe do stopnje dajatve, ki se zanjo uporablja. Če sprememba imena družbe ne vpliva na njeno pravico do izkoriščanja ugodnosti stopnje dajatve, ki se zanjo uporablja, se v Uradnem listu Evropske unije objavi uredba o spremembi imena. |
| --- | --- |

(315)

Družba lahko zahteva uporabo teh individualnih stopenj protidampinške dajatve, če naknadno spremeni ime svojega subjekta. Zahtevek je treba nasloviti na Komisijo (83). Zahtevek mora vsebovati vse ustrezne informacije, s katerimi je mogoče dokazati, da sprememba ne vpliva na upravičenost družbe do stopnje dajatve, ki se zanjo uporablja. Če sprememba imena družbe ne vpliva na njeno pravico do izkoriščanja ugodnosti stopnje dajatve, ki se zanjo uporablja, se v Uradnem listu Evropske unije objavi uredba o spremembi imena.

83

Uradnem listu Evropske unije

| (316) | Da se zagotovi ustrezno izvrševanje protidampinških dajatev, bi bilo treba protidampinško dajatev za vse druge družbe uporabljati ne le za nesodelujoče proizvajalce izvoznike v tej preiskavi, ampak tudi za proizvajalce, ki v obdobju preiskave niso izvažali v Unijo. |
| --- | --- |

(316)

Da se zagotovi ustrezno izvrševanje protidampinških dajatev, bi bilo treba protidampinško dajatev za vse druge družbe uporabljati ne le za nesodelujoče proizvajalce izvoznike v tej preiskavi, ampak tudi za proizvajalce, ki v obdobju preiskave niso izvažali v Unijo.

| (317) | Da bi se zmanjšalo tveganje izogibanja ukrepom zaradi razlik v stopnjah dajatev, so potrebni posebni ukrepi, da se zagotovi uporaba individualnih protidampinških dajatev. Družbe, za katere veljajo individualne protidampinške dajatve, morajo carinskim organom držav članic predložiti veljaven trgovinski račun. Ta račun mora ustrezati zahtevam iz člena 1(3) te uredbe. Za uvoz, za katerega ta račun ni predložen, bi bilo treba uporabiti protidampinško dajatev, ki se uporablja za „vse druge družbe“. |
| --- | --- |

(317)

Da bi se zmanjšalo tveganje izogibanja ukrepom zaradi razlik v stopnjah dajatev, so potrebni posebni ukrepi, da se zagotovi uporaba individualnih protidampinških dajatev. Družbe, za katere veljajo individualne protidampinške dajatve, morajo carinskim organom držav članic predložiti veljaven trgovinski račun. Ta račun mora ustrezati zahtevam iz člena 1(3) te uredbe. Za uvoz, za katerega ta račun ni predložen, bi bilo treba uporabiti protidampinško dajatev, ki se uporablja za „vse druge družbe“.

| (318) | Čeprav je predložitev tega računa potrebna, da lahko carinski organi držav članic uporabijo individualne stopnje protidampinške dajatve za uvoz, pa to ni edini element, ki ga morajo carinski organi upoštevati. Četudi predloženi račun izpolnjuje vse zahteve iz člena 1(3) te uredbe, morajo carinski organi držav članic izvajati običajne kontrole in lahko kot v vseh drugih primerih zahtevajo dodatne dokumente (odpremne listine itd.) za preverjanje točnosti navedb v deklaraciji in zagotovitev upravičenosti poznejše uporabe nižje stopnje dajatve v skladu s carinsko zakonodajo. |
| --- | --- |

(318)

Čeprav je predložitev tega računa potrebna, da lahko carinski organi držav članic uporabijo individualne stopnje protidampinške dajatve za uvoz, pa to ni edini element, ki ga morajo carinski organi upoštevati. Četudi predloženi račun izpolnjuje vse zahteve iz člena 1(3) te uredbe, morajo carinski organi držav članic izvajati običajne kontrole in lahko kot v vseh drugih primerih zahtevajo dodatne dokumente (odpremne listine itd.) za preverjanje točnosti navedb v deklaraciji in zagotovitev upravičenosti poznejše uporabe nižje stopnje dajatve v skladu s carinsko zakonodajo.

| (319) | Če bi se po uvedbi zadevnih ukrepov obseg izvoza ene od družb, za katere veljajo nižje individualne stopnje dajatev, znatno povečal, bi se tako povečanje obsega lahko obravnavalo kot sprememba v vzorcu trgovanja, nastala zaradi uvedbe ukrepov v smislu člena 13(1) osnovne uredbe. V takih okoliščinah in če so izpolnjeni pogoji, se lahko začne preiskava proti izogibanju. S to preiskavo se lahko med drugim prouči potreba po odpravi individualnih stopenj dajatve in posledični uvedbi dajatve na ravni države. |
| --- | --- |

(319)

Če bi se po uvedbi zadevnih ukrepov obseg izvoza ene od družb, za katere veljajo nižje individualne stopnje dajatev, znatno povečal, bi se tako povečanje obsega lahko obravnavalo kot sprememba v vzorcu trgovanja, nastala zaradi uvedbe ukrepov v smislu člena 13(1) osnovne uredbe. V takih okoliščinah in če so izpolnjeni pogoji, se lahko začne preiskava proti izogibanju. S to preiskavo se lahko med drugim prouči potreba po odpravi individualnih stopenj dajatve in posledični uvedbi dajatve na ravni države.

9.   OBVEŠČANJE V ZAČASNI FAZI

OBVEŠČANJE V ZAČASNI FAZI

| (320) | Komisija je v skladu s členom 19a osnovne uredbe zainteresirane strani obvestila o načrtovani uvedbi začasnih dajatev. Te informacije so bile širši javnosti na voljo tudi na spletišču GD za trgovino. Zainteresirane strani so imele na voljo tri delovne dni za predložitev pripomb glede točnosti izračunov, s katerimi so bile posebej seznanjene. |
| --- | --- |

(320)

Komisija je v skladu s členom 19a osnovne uredbe zainteresirane strani obvestila o načrtovani uvedbi začasnih dajatev. Te informacije so bile širši javnosti na voljo tudi na spletišču GD za trgovino. Zainteresirane strani so imele na voljo tri delovne dni za predložitev pripomb glede točnosti izračunov, s katerimi so bile posebej seznanjene.

| (321) | Prejete so bile pripombe glede točnosti izračunov. Pripombe družb Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd in Fangda Carbon New Material Co., Ltd niso vplivale na točnost izračunov. Poleg tega sta družbi Misano S.p.A. in COMAP SAS (uvoznik in uporabnik zadevnega izdelka) po predhodnem razkritju predložili splošne pripombe, ki se niso nanašale na točnost izračunov. Te pripombe bodo zato obravnavane šele v zaključni fazi. |
| --- | --- |

(321)

Prejete so bile pripombe glede točnosti izračunov. Pripombe družb Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd in Fangda Carbon New Material Co., Ltd niso vplivale na točnost izračunov. Poleg tega sta družbi Misano S.p.A. in COMAP SAS (uvoznik in uporabnik zadevnega izdelka) po predhodnem razkritju predložili splošne pripombe, ki se niso nanašale na točnost izračunov. Te pripombe bodo zato obravnavane šele v zaključni fazi.

10.   KONČNE DOLOČBE

KONČNE DOLOČBE

| (322) | Komisija bo v interesu dobrega upravljanja zainteresirane strani pozvala, naj ji v določenem roku predložijo pisne pripombe in/ali zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. |
| --- | --- |

(322)

Komisija bo v interesu dobrega upravljanja zainteresirane strani pozvala, naj ji v določenem roku predložijo pisne pripombe in/ali zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih.

| (323) | Ugotovitve v zvezi z uvedbo začasnih dajatev so začasne in bodo morda v sklepni fazi preiskave spremenjene – |
| --- | --- |

(323)

Ugotovitve v zvezi z uvedbo začasnih dajatev so začasne in bodo morda v sklepni fazi preiskave spremenjene –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se začasna protidampinška dajatev na uvoz grafitnih elektrod, ki se uporabljajo za električne peči, nasipne gostote 1,5 g/cm3 ali več in električne upornosti 7,0 μ.Ω.m ali manj, opremljene s šobami ali ne, ki se trenutno uvrščajo pod oznako KN ex 8545 11 00 (oznaki TARIC 8545110010 in 8545110015), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.

2.   Stopnje začasne protidampinške dajatve, ki se uporabljajo za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve za izdelek iz odstavka 1, ki ga proizvajajo spodaj navedene družbe, so:

| Država | Družba | Začasna protidampinška dajatev | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| LRK | Skupina Fangda, ki jo sestavljajo štirje proizvajalci: Fangda Carbon New Material Co., Ltd; Fushun Carbon Co., Ltd; Chengdu Rongguang Carbon Co., Ltd; Hefei Carbon Co., Ltd | 24,5  % | C731 |
| LRK | Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd | 17,5  % | C732 |
| LRK | Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd | 24,5  % | C733 |
| LRK | Druge sodelujoče družbe iz Priloge | 21,6  % | |
| LRK | Vse druge družbe | 66,5  % | C999 |

Država

Družba

Začasna protidampinška dajatev

Dodatna oznaka TARIC

LRK

Skupina Fangda, ki jo sestavljajo štirje proizvajalci: Fangda Carbon New Material Co., Ltd; Fushun Carbon Co., Ltd; Chengdu Rongguang Carbon Co., Ltd; Hefei Carbon Co., Ltd

24,5  %

C731

LRK

Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd

17,5  %

C732

LRK

Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd

24,5  %

C733

LRK

Druge sodelujoče družbe iz Priloge

21,6  %

LRK

Vse druge družbe

66,5  %

C999

3.   Pogoj za uporabo individualnih stopenj dajatve, določenih za družbe iz odstavka 2, je, da se carinskim organom držav članic predloži veljaven trgovinski račun, ki vsebuje izjavo z datumom in podpisom uradnika subjekta, ki izdaja tak račun, ter njegovim imenom in funkcijo, in sicer: „Podpisani potrjujem, da je (količina) (zadevnega izdelka), prodanega za izvoz v Evropsko unijo, ki ga zajema ta račun, proizvedla (ime in naslov družbe) (dodatna oznaka TARIC) v [zadevni državi]. Izjavljam, da so informacije na tem računu popolne in točne.“ Če tak račun ni predložen, se uporabi dajatev, ki se uporablja za vse druge družbe.

4.   Pogoj za sprostitev izdelka iz odstavka 1 v prosti promet v Uniji je varščina, ki je enaka znesku začasne dajatve.

5.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavne določbe v zvezi s carinami.

Člen 2

1.   Zainteresirane strani Komisiji predložijo pisne pripombe k tej uredbi v 15 koledarskih dneh od datuma začetka veljavnosti te uredbe.

2.   Zainteresirane strani, ki želijo zaprositi za zaslišanje pred Komisijo, to storijo v 5 koledarskih dneh od datuma začetka veljavnosti te uredbe.

3.   Zainteresirane strani, ki želijo zahtevati zaslišanje pred pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih, to lahko storijo v petih koledarskih dneh od datuma začetka veljavnosti te uredbe. Pooblaščenec za zaslišanje prouči zahtevke, predložene zunaj tega roka, in se lahko odloči, ali jih bo sprejel, če je to primerno.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 1 se uporablja šest mesecev.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 14. oktobra 2021

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 176, 30.6.2016, str. 21.

1

(2)  Obvestilo o začetku protidampinškega postopka za uvoz nekaterih sistemov grafitnih elektrod s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL C 57, 17.2.2021, str. 3).

2

(3)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2515

3

(4)  Obvestilo o posledicah, ki jih ima izbruh COVID-19 na protidampinške in protisubvencijske preiskave (UL C 86, 16.3.2020, str. 6).

4

(5)  Grafitne elektrode se običajno navajajo v različnih razredih: redna ali običajna moč (RP), visoka moč (HP) in ultra visoka moč (UHP). Grafitne elektrode RP so nizkokakovostne grafitne elektrode, ki se večinoma uporabljajo za običajne električne peči, grafitne elektrode HP in UHP pa se uporabljajo predvsem v proizvodnji elektroobločnega jekla z višjo tokovno gostoto.

5

(6)  Dokument evidentiran t21.002670.

6

(7)  Dokument evidentiran t21.004605.

7

(8)  Commission Staff Working Document on Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the purposes of Trade Defence Investigations (Delovni dokument služb Komisije o znatnih izkrivljanjih v gospodarstvu Ljudske republike Kitajske za namene preiskav trgovinske zaščite) z dne 20. decembra 2017 (SWD(2017) 483 final/2).

8

(9)  Trgovinski predstavnik Združenih držav, Poročilo za leto 2019 o skladnosti Kitajske s pravili STO, marec 2020.

9

(10)  V pritožbi so navedene naslednje preiskave drugih organov: Sekretar za zunanjo trgovino brazilskega ministrstva za razvoj, Resolução No. 19, 8.4.2009; Ministrstvo za trgovino in industrijo indijske vlade, „Anti-Dumping Investigation concerning import of ,Graphite Electrodes of all diameters‘ originating in or exported from China PR, Final findings“, 19. november 2014; Ministrstvo Združenih držav za trgovino, Eighth Administrative Review of Small Diameter Graphite Electrodes from the PRC: Surrogate Values for the Preliminary Result, 5. marec 2018, A-570-929.

10

(11)  Xinhua Silk Road, „
  100 000 tons ultra-high power graphite electrode project settled in Lanzhou, Gansu“, 21. avgust 2018, https://www.imsilkroad.com/news/p/107255.html.

11

(12)  Glej letno poročilo družbe Fangda Carbon za leto 2018.

12

(13)  Agencija za rudarske novice, dokument z naslovom „Is China’s Inner Mongolia Region becoming Manufacturing Hub for Graphite Electrode industry?“, https://www.miningnewspro.com/news/230134/is-china%E2%80%99s-inner-mongolia-region-becoming-manufacturing-hub-for-graphite-electrode-industry; SteelMint's China Roadshow: Precious Insights into Graphite Electrodes and Needle Coke - SteelMint Events, https://www.steelmintevents.com/blog/steelmints-china-roadshow-precious-insights-into-graphite-electrodes-and-needle-coke/.

13

(14)  Poročilo – poglavje 2, str. 6 in 7.

14

(15)  Poročilo – poglavje 2, str. 10.

15

(16)  Na voljo na http://www.fdi.gov.cn/1800000121_39_4866_0_7.html (zadnji dostop 15. julija 2019).

16

(17)  Poročilo – poglavje 2, str. 20 in 21.

17

(18)  Poročilo – poglavje 3, str. 41, 73 in 74.

18

(19)  Poročilo – poglavje 6, str. 120 in 121.

19

(20)  Poročilo – poglavje 6, str. 122–135.

20

(21)  Poročilo – poglavje 7, str. 167 in 168.

21

(22)  Poročilo – poglavje 8, str. 169, 170, 200 in 201.

22

(23)  Poročilo – poglavje 2, str. 15 in 16, poročilo – poglavje 4, str. 50 in 84, poročilo – poglavje 5, str. 108 in 109.

23

(24)  Poročilo – poglavje 3, str. 22–24, in poglavje 5, str. 97–108.

24

(25)  Poročilo – poglavje 5, str. 104–109.

25

(26)  Glej na primer: Asian Metal, Baosteel Chemical and Fangda Carbon jointly construct graphite electrode project, http://www.asianmetal.com/news/data/1440613/Baosteel%20Chemical%20and%20Fangda%20Carbon%20jointly%20construct%20graphite%20electrode%20project (dostop 2. avgusta 2021).

26

(27)  Na voljo na: http://www.cnpc.com.cn/cnpc/lyxgdt/201912/74dfc55f14f84da189c03c7654d143c5.shtml (dostop 15. septembra 2021). Jinzhou Petrochemical’s needle coke quality keeps improving, objavljeno 19. decembra 2019 v publikaciji China National Petroleum News.

27

(28)  Na voljo na: https://www.sohu.com/a/282104808_120065805 (dostop 4. avgusta 2021).

28

(29)  Na voljo na: https://www.sohu.com/a/314213234_120054226 (dostop 4. avgusta 2021).

29

(30)  Poročilo – poglavje 5, str. 100 in 101.

30

(31)  Poročilo – poglavje 2, str. 26.

31

(32)  Poročilo – poglavje 2, str. 31 in 32.

32

(33)  Na voljo pri agenciji Reuters, „Exclusive: In China, the Party’s push for influence inside foreign firms stirs fears“, https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU (nazadnje obiskano 15. julija 2019).

33

(34)  Na voljo na www.gov.cn/zhengce/2020-09/15/content_5543685.htm (zadnji ogled 10. marca 2021).

34

(35)  Financial Times (2020). „Chinese Communist Party asserts greater control over private enterprise“ (Kitajska komunistična partija prevzema večji nadzor nad zasebnim podjetjem), na voljo na https://on.ft.com/3mYxP4j.

35

(36)  Na voljo na: http://www.hngcmc.com/index.php?m=content&c=index&a=show&catid=27&id=451, „Innovative development year“, objavljeno 28. februarja 2013 in dostopno na spletni strani družbe Henan General Machinery (dostop 15. septembra 2021).

36

(37)  Na voljo na: http://www.kfcc.com.cn/news/newsInfo.asp?ID=110 , “The Company’s first Party members’ congress was a success”, objavljeno 28. decembra 2016 na voljo na spletni strani Kaifeng Carbon (dostop 15. septembra 2021).

37

(38)  Na voljo na: https://vip.stock.finance.sina.com.cn/corp/view/vCI_CorpManagerInfo.php?stockid=600516&Pcode=30033806&Name=%B5%B3%CE%FD%BD%AD, „Information notice on Mr Dang Xijiang, Chairman of Fangda Carbon New Materials“, objavljeno na informativni spletni strani sina.com.cn (dostop 15. septembra 2021).

38

(39)  Na voljo na: http://www.fdtsgs.com/htm/202011/13_1830.htm, „Party Building guides and fosters development“, objavljeno 25. novembra 2020 na spletni strani družbe Fangda Carbon New Materials (dostop 15. septembra 2021).

39

(40)  Na voljo na: http://www.jlts.cn/Html/NewsView.asp?ID=1367&SortID=13 (dostop 2. avgusta 2021).

40

(41)  Na voljo na: http://www.chinacarbon.org.cn/huiyuan.html (dostop 2. avgusta 2021).

41

(42)  Glej točki 2 in 3 statuta, ki sta na voljo na: http://www.chinacarbon.org.cn/zhangcheng.html (dostop 2. avgusta 2021).

42

(43)  Poročilo – poglavja 14.1 do 14.3.

43

(44)  Poročilo – poglavje 4, str. 41, 42 in 83.

44

(45)  Na voljo na: http://www.gov.cn/xinwen/2019-11/06/content_5449193.htm (dostop 30. julija 2021).

45

(46)  Na voljo na: https://www.jcgov.gov.cn/zwgk/wjgg/sxwj/201611/t20161125_137333.shtml (dostop 30. julija 2021).

46

(47)  Na voljo na: http://www.dt.gov.cn/dtzww/sxyw/202106/42ef183ea0ab4ab084a2dadc8fd5c7b5.shtml (dostop 30. julija 2021).

47

(48)  Na voljo na: https://www.ndrc.gov.cn/fzggw/jgsj/zxs/sjdt/202004/P020200401627899644473.pdf (dostop 3. avgusta 2021). Ta načrt je bil v pritožbi naveden kot petletni načrt za zahodni Henan za obdobje 2019–2025.

48

(49)  Na voljo na: http://www.nmg.gov.cn/zwgk/zfxxgk/zfxxgkml/zzqzfjbgtwj/202012/t20201208_315136.html (dostop 3. avgusta 2021).

49

(50)  Na voljo na: http://www.ln.gov.cn/zwgkx/zfwj/szfbgtwj/zfwj2011_136268/201901/t20190122_3424162.html (dostop 3. avgusta 2021).

50

(51)  Na voljo na: https://www.hlj.gov.cn/zwfb/system/2019/07/02/010903336.shtml (dostop 3. avgusta 2021).

51

(52)  Poročilo – poglavje 6, str. 138–149.

52

(53)  Poročilo – poglavje 9, str. 216.

53

(54)  Poročilo – poglavje 9, str. 213–215.

54

(55)  Poročilo – poglavje 9, str. 209–211.

55

(56)  Poročilo – poglavje 13, str. 332–337.

56

(57)  Poročilo – poglavje 13, str. 336.

57

(58)  Poročilo – poglavje 13, str. 337–341.

58

(59)  Poročilo – poglavje 6, str. 114–117.

59

(60)  Poročilo – poglavje 6, str. 119.

60

(61)  Poročilo – poglavje 6, str. 120.

61

(62)  Poročilo – poglavje 6, str. 121 in 122, 126–128 ter 133–135.

62

(63)  Glej uradni politični dokument komisije bančnih in zavarovalniških regulatorjev Kitajske (CBIRC) z dne 28. avgusta 2020: Three-year action plan for improving corporate governance of the banking and insurance sectors (2020–2022) (Triletni akcijski načrt za izboljšanje korporativnega upravljanja bančnega in zavarovalniškega sektorja (2020–2022). http://www.cbirc.gov.cn/cn/view/pages/ItemDetail.html?docId=925393&itemId=928 (zadnji ogled 3. aprila 2021). Načrt nalaga „nadaljnje izvajanje duha, ki ga uteleša osrednji govor generalnega sekretarja Ši Džinpinga o doseganju napredka na področju reforme upravljanja podjetij v finančnem sektorju“. Poleg tega je cilj oddelka II načrta spodbujati organsko vključevanje vodilne vloge partije v upravljanje podjetij: „Dosegli bomo, da bo vključevanje vodilne vloge partije v upravljanje podjetij vse bolj dosledno, standardizirano in v skladu s postopki [...]. Partijski odbor mora o glavnih vprašanjih poslovanja in upravljanja razpravljati pred odločanjem upravnega odbora ali višjega vodstva.“

63

(64)  Glej Obvestilo CBIRC o metodi ocenjevanja uspešnosti poslovnih bank, izdano 15. decembra 2020. http://jrs.mof.gov.cn/gongzuotongzhi/202101/t20210104_3638904.htm (zadnji ogled 12. aprila 2021).

64

(65)  Glej delovni dokument MDS z naslovom „Resolving China’s Corporate Debt Problem“ (Reševanje težave z dolgom podjetij na Kitajskem), Wojciech Maliszewski, Serkan Arslanalp, John Caparusso, José Garrido, Si Guo, Joong Shik Kang, W. Raphael Lam, T. Daniel Law, Wei Liao, Nadia Rendak, Philippe Wingender, Jiangyan, oktober 2016, WP/16/203.

65

(66)  Poročilo – poglavje 6, str. 121 in 122, 126–128 ter 133–135.

66

(67)  Glej OECD (2019), Gospodarske raziskave OECD: China 2019, OECD Publishing, Pariz, str. 29.

67

https://doi.org/10.1787/eco_surveys-chn-2019-en.

(68)  Glej: http://www.xinhuanet.com/fortune/2020-04/20/c_1125877816.htm (zadnji ogled 12. aprila 2021).

68

(69)  Odprti podatki Svetovne banke – višji srednji dohodek, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

69

(70)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/441 z dne 11. marca 2021 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz sulfanilne kisline s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 85, 12.3.2021, str. 154), uvodna izjava 111.

70

(71)  Podatki za to družbo so bili na voljo na spletni strani https://www.crif.com.my/, ki vsebuje javno dostopne finančne podatke družb, registriranih v Maleziji, podatki pa izvirajo iz SSM, ki je nacionalni register družb in podjetij v Maleziji. Vendar je poročilo zaščiteno z avtorskimi pravicami in ga trenutno ni mogoče vložiti v odprto datoteko, ampak je na voljo za nakup po nominalni ceni.

71

(72)  NORMA Oficial Mexicana NOM-024-SCFI-2013, Información comercial para empaques, instructivos y garantías de los productos electrónicos, eléctricos y electrodomésticos, na voljo na: dof.gob.mx/nota_detalle.php?codigo=5309980&fecha=12/08/2013.

72

(73)  Letno poročilo za leto 2019 je na voljo na https://s2.q4cdn.com/282965219/files/doc_financials/2019/q4/843539-GrafTech-Bookmarked-Annual-Report.pdf.

73

(74)  Letno poročilo za leto 2020 je na voljo na: https://s2.q4cdn.com/282965219/files/doc_financials/2020/q4/2020-Graftech-Bookmarked-Annual-Report.pdf, dostop 16. junija 2021.

74

(75)  Uredba (EU) 2015/755 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2015 o skupnih pravilih za uvoz iz nekaterih tretjih držav (UL L 123, 19.5.2015, str. 33). Člen 2(7) osnovne uredbe določa, da se domače cene v teh državah ne morejo uporabljati za določitev normalne vrednosti.

75

(76)  Na voljo na spletnem naslovu https://ilostat.ilo.org/data/country-profiles/ (nazadnje obiskano 28. marca 2021).

76

(77)  Na voljo na spletnem naslovu https://www.cre.gob.mx//IPGN/index.html (nazadnje obiskano 28. marca 2021).

77

(78)  https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/tec00115/default/table?lang=en

78

(79)  Prav tam.

79

(80)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2020/1605 z dne 30. oktobra 2020 o zaključku delnega vmesnega pregleda protidampinških in izravnalnih ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz nekaterih sistemov grafitnih elektrod s poreklom iz Indije.

80

(81)  V Uniji za družbo GrafTech proizvajata družbi GrafTech France in GrafTech Iberica. Številke v tej uvodni izjavi se nanašajo na oba subjekta.

81

(82)  Poročilo pritožbenega organa, Združene države – protidampinški ukrepi na nekatere izdelke vroče valjanega jekla iz Japonske, WT/DS184/AB/R, točke 195–205.

82

(83)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

83

---

PRILOGA

Nevzorčeni sodelujoči proizvajalci izvozniki

| Država | Ime | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Ljudska republika Kitajska | ANSHAN CARBON CO., LTD | C 735 |
| Ljudska republika Kitajska | ASAHI FINE CARBON DALIAN CO., LTD | C 736 |
| Ljudska republika Kitajska | DALIAN JINGYI CARBON CO., LTD | C 738 |
| Ljudska republika Kitajska | DATONG YU LIN DE GRAPHITE NEW MATERIAL CO., LTD | C 739 |
| Ljudska republika Kitajska | DECHANG SHIDA CARBON CO., LTD | C 740 |
| Ljudska republika Kitajska | Fushun Jinly Petrochemical Carbon Co., Ltd | C 741 |
| Ljudska republika Kitajska | FUSHUN ORIENTAL CARBON CO., LTD | C 742 |
| Ljudska republika Kitajska | Fushun Xinxinda Furnace Charge Factory | C 743 |
| Ljudska republika Kitajska | Henan Sangraf Carbon Technologies Co., Limited | C 744 |
| Ljudska republika Kitajska | Jiangsu Jianglong New Energy Technology Co., Ltd | C 746 |
| Ljudska republika Kitajska | JILIN CARBON CO., LTD | C 747 |
| Ljudska republika Kitajska | Jilin City Chengxin Carbon Co., Ltd | C 748 |
| Ljudska republika Kitajska | JILIN CITY ZHAOCHEN CARBON CO., LTD | C 749 |
| Ljudska republika Kitajska | Kaifeng Pingmei New Carbon Materials Technology Co., Ltd | C 750 |
| Ljudska republika Kitajska | LIAONING SINCERE CARBON NEW MATERIAL CO., LTD | C 751 |
| Ljudska republika Kitajska | LIAOYANG CARBON CO., LTD | C 752 |
| Ljudska republika Kitajska | LIAOYANG SHOUSHAN CARBON FACTORY | C 753 |
| Ljudska republika Kitajska | LINGHAI HONGFENG CARBON PRODUCTS CO., LTD | C 754 |
| Ljudska republika Kitajska | MEISHAN SHIDA NEW MATERIAL CO., LTD | C 755 |
| Ljudska republika Kitajska | SHANDONG ASAHI GRAPHITE NEW MATERIAL TECHNOLOGY CO., LTD | C 756 |
| Ljudska republika Kitajska | SHANDONG BASAN GRAPHITE NEW MATERIAL PLANT | C 757 |
| Ljudska republika Kitajska | SHANXI JUXIAN GRAPHITE NEW MATERIALS CO., LTD | C 758 |
| Ljudska republika Kitajska | SHANXI SINSAGE CARBON MATERIAL TECHNOLOGY CO., LTD | C 759 |
| Ljudska republika Kitajska | TIANJIN KIMWAN CARBON TECHNOLOGY AND DEVELOPMENT CO., LTD | C 760 |
| Ljudska republika Kitajska | XINGHE COUNTY MUZI CARBON CO., LTD | C 762 |

Država

Ime

Dodatna oznaka TARIC

Ljudska republika Kitajska

ANSHAN CARBON CO., LTD

C 735

Ljudska republika Kitajska

ASAHI FINE CARBON DALIAN CO., LTD

C 736

Ljudska republika Kitajska

DALIAN JINGYI CARBON CO., LTD

C 738

Ljudska republika Kitajska

DATONG YU LIN DE GRAPHITE NEW MATERIAL CO., LTD

C 739

Ljudska republika Kitajska

DECHANG SHIDA CARBON CO., LTD

C 740

Ljudska republika Kitajska

Fushun Jinly Petrochemical Carbon Co., Ltd

C 741

Ljudska republika Kitajska

FUSHUN ORIENTAL CARBON CO., LTD

C 742

Ljudska republika Kitajska

Fushun Xinxinda Furnace Charge Factory

C 743

Ljudska republika Kitajska

Henan Sangraf Carbon Technologies Co., Limited

C 744

Ljudska republika Kitajska

Jiangsu Jianglong New Energy Technology Co., Ltd

C 746

Ljudska republika Kitajska

JILIN CARBON CO., LTD

C 747

Ljudska republika Kitajska

Jilin City Chengxin Carbon Co., Ltd

C 748

Ljudska republika Kitajska

JILIN CITY ZHAOCHEN CARBON CO., LTD

C 749

Ljudska republika Kitajska

Kaifeng Pingmei New Carbon Materials Technology Co., Ltd

C 750

Ljudska republika Kitajska

LIAONING SINCERE CARBON NEW MATERIAL CO., LTD

C 751

Ljudska republika Kitajska

LIAOYANG CARBON CO., LTD

C 752

Ljudska republika Kitajska

LIAOYANG SHOUSHAN CARBON FACTORY

C 753

Ljudska republika Kitajska

LINGHAI HONGFENG CARBON PRODUCTS CO., LTD

C 754

Ljudska republika Kitajska

MEISHAN SHIDA NEW MATERIAL CO., LTD

C 755

Ljudska republika Kitajska

SHANDONG ASAHI GRAPHITE NEW MATERIAL TECHNOLOGY CO., LTD

C 756

Ljudska republika Kitajska

SHANDONG BASAN GRAPHITE NEW MATERIAL PLANT

C 757

Ljudska republika Kitajska

SHANXI JUXIAN GRAPHITE NEW MATERIALS CO., LTD

C 758

Ljudska republika Kitajska

SHANXI SINSAGE CARBON MATERIAL TECHNOLOGY CO., LTD

C 759

Ljudska republika Kitajska

TIANJIN KIMWAN CARBON TECHNOLOGY AND DEVELOPMENT CO., LTD

C 760

Ljudska republika Kitajska

XINGHE COUNTY MUZI CARBON CO., LTD

C 762

---

SKLEPI

| 15.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 366/109 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 366/109

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2021/1813

z dne 14. oktobra 2021

o spremembi Izvedbenega sklepa (EU) 2019/436 glede harmoniziranih standardov za podporno opremo na tleh za letalski promet, žerjave, rudarska orodja in druge stroje, pripravljenih v podporo Direktivi 2006/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta, in o razveljavitvi Izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2015/27

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o evropski standardizaciji, spremembi direktiv Sveta 89/686/EGS in 93/15/EGS ter direktiv 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES in 2009/105/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Sklepa Sveta 87/95/EGS in Sklepa št. 1673/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (1) ter zlasti člena 10(6) Uredbe,

ob upoštevanju Direktive 2006/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2006 o strojih in spremembah Direktive 95/16/ES (2) ter zlasti člena 7(3) in člena 10 Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 7 Direktive 2006/42/ES se domneva, da so stroji, ki so v skladu s harmoniziranim standardom, sklic na katerega je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije, skladni z bistvenimi zdravstvenimi in varnostnimi zahtevami, zajetimi v navedenem harmoniziranem standardu. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 7 Direktive 2006/42/ES se domneva, da so stroji, ki so v skladu s harmoniziranim standardom, sklic na katerega je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije, skladni z bistvenimi zdravstvenimi in varnostnimi zahtevami, zajetimi v navedenem harmoniziranem standardu.

| (2) | Komisija je z dopisom M/396 z dne 19. decembra 2006 Evropskemu odboru za standardizacijo (v nadaljnjem besedilu: CEN) in Evropskemu odboru za elektrotehnično standardizacijo (v nadaljnjem besedilu: Cenelec) podala zahtevo za pripravo, revizijo in dokončanje harmoniziranih standardov v podporo Direktivi 2006/42/ES, da bi se upoštevale spremembe, uvedene z navedeno direktivo v primerjavi z Direktivo 98/37/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3). |
| --- | --- |

(2)

Komisija je z dopisom M/396 z dne 19. decembra 2006 Evropskemu odboru za standardizacijo (v nadaljnjem besedilu: CEN) in Evropskemu odboru za elektrotehnično standardizacijo (v nadaljnjem besedilu: Cenelec) podala zahtevo za pripravo, revizijo in dokončanje harmoniziranih standardov v podporo Direktivi 2006/42/ES, da bi se upoštevale spremembe, uvedene z navedeno direktivo v primerjavi z Direktivo 98/37/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3).

| (3) | Na podlagi navedene zahteve je CEN pripravil nova harmonizirana standarda EN 1459-5:2020 o varnostnih zahtevah za vmesnike za priključke za tovornjake s spremenljivim dosegom ter EN 16808:2020 o varnostnih zahtevah za ročna dvigala v petrokemični industriji ter industriji za predelavo nafte in zemeljskega plina . |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi navedene zahteve je CEN pripravil nova harmonizirana standarda EN 1459-5:2020 o varnostnih zahtevah za vmesnike za priključke za tovornjake s spremenljivim dosegom ter EN 16808:2020 o varnostnih zahtevah za ročna dvigala v petrokemični industriji ter industriji za predelavo nafte in zemeljskega plina .

| (4) | Odbora CEN in Cenelec sta na podlagi navedene zahteve revidirala obstoječe harmonizirane standarde, sklici na katere so s Sporočilom Komisije 2018/C092/01 (4) objavljeni v seriji C Uradnega lista Evropske unije, da bi jih prilagodila tehnološkemu napredku. Zato so bili sprejeti naslednji novi harmonizirani standardi: EN 12312-7:2020 s posebnimi zahtevami za podporno opremo na tleh za letalski promet; EN 13586:2020 o zahtevah za dostop do žerjavov; EN 15011:2020 o mostnih in portalnih (kozičastih) žerjavih; EN 15571:2020 varnostnih zahtevah za stroje za dodelavo površine za naravni kamen; EN 16564:2020 o zahtevah za žage/frezalne stroje, ki vključujejo računalniško krmiljenje; EN 1804-1:2020 o podpornih enotah in splošnih zahtevah za hidravlično podporje; EN 1804-2:2020 o hidravličnih stojkah in potisnih hidravličnih valjih za hidravlično podporje; EN 1804-3:2020 o hidravličnih in elektrohidravličnih krmilnih sistemih za hidravlično podporje; EN 1837:2020 o integralni razsvetljavi strojev; EN 1974:2020 o varnostnih in higienskih zahtevah za stroje za predelavo hrane; EN 81-40:2020 o pripravah za vzpenjanje po stopnicah in dvižne ploščadi z diagonalnim pomikanjem za osebe z omejenimi gibalnimi sposobnostmi; EN 1175:2020 o električnih in elektronskih zahtevah za vozila za talni transport; EN 12312-3:2017+A1:2020 o tračnih transporterjih; EN ISO 16092-2:2020 o varnostnih zahtevah za mehanične stiskalnice; EN ISO 16092-4:2020 o varnostnih zahtevah za pnevmatične stiskalnice; EN 16307-1:2020 z dodatnimi zahtevami za vozila za talni transport z lastnim pogonom, razen za vozila brez voznika, vozila s spremenljivim dosegom ter tovorna in osebna vozila; EN 16808:2020 o ročnih dvigalih; EN ISO 19085-10:2019/A11:2020 o žagah, ki se uporabljajo na gradbišču; EN ISO 20430:2020 o strojih za brizgalno vlivanje; EN IEC 62841-2-6:2020 o posebnih zahtevah za ročna kladiva s spremembo standarda EN IEC 62841-2-6:2020/A11:2020 ter EN ISO 11553-1:2020 o varnostnih zahtevah za laser s spremembo standarda EN ISO 11553-1:2020/A11:2020. |
| --- | --- |

(4)

Odbora CEN in Cenelec sta na podlagi navedene zahteve revidirala obstoječe harmonizirane standarde, sklici na katere so s Sporočilom Komisije 2018/C092/01 (4) objavljeni v seriji C Uradnega lista Evropske unije, da bi jih prilagodila tehnološkemu napredku. Zato so bili sprejeti naslednji novi harmonizirani standardi: EN 12312-7:2020 s posebnimi zahtevami za podporno opremo na tleh za letalski promet; EN 13586:2020 o zahtevah za dostop do žerjavov; EN 15011:2020 o mostnih in portalnih (kozičastih) žerjavih; EN 15571:2020 varnostnih zahtevah za stroje za dodelavo površine za naravni kamen; EN 16564:2020 o zahtevah za žage/frezalne stroje, ki vključujejo računalniško krmiljenje; EN 1804-1:2020 o podpornih enotah in splošnih zahtevah za hidravlično podporje; EN 1804-2:2020 o hidravličnih stojkah in potisnih hidravličnih valjih za hidravlično podporje; EN 1804-3:2020 o hidravličnih in elektrohidravličnih krmilnih sistemih za hidravlično podporje; EN 1837:2020 o integralni razsvetljavi strojev; EN 1974:2020 o varnostnih in higienskih zahtevah za stroje za predelavo hrane; EN 81-40:2020 o pripravah za vzpenjanje po stopnicah in dvižne ploščadi z diagonalnim pomikanjem za osebe z omejenimi gibalnimi sposobnostmi; EN 1175:2020 o električnih in elektronskih zahtevah za vozila za talni transport; EN 12312-3:2017+A1:2020 o tračnih transporterjih; EN ISO 16092-2:2020 o varnostnih zahtevah za mehanične stiskalnice; EN ISO 16092-4:2020 o varnostnih zahtevah za pnevmatične stiskalnice; EN 16307-1:2020 z dodatnimi zahtevami za vozila za talni transport z lastnim pogonom, razen za vozila brez voznika, vozila s spremenljivim dosegom ter tovorna in osebna vozila; EN 16808:2020 o ročnih dvigalih; EN ISO 19085-10:2019/A11:2020 o žagah, ki se uporabljajo na gradbišču; EN ISO 20430:2020 o strojih za brizgalno vlivanje; EN IEC 62841-2-6:2020 o posebnih zahtevah za ročna kladiva s spremembo standarda EN IEC 62841-2-6:2020/A11:2020 ter EN ISO 11553-1:2020 o varnostnih zahtevah za laser s spremembo standarda EN ISO 11553-1:2020/A11:2020.

| (5) | Poleg tega sta CEN in Cenelec na podlagi navedene zahteve revidirala standard EN 12999:2011+A2:2018, sklic na katerega je vključen v Prilogo I k Izvedbenemu sklepu Komisije (EU) 2019/436 (5), v standard EN 12999:2020 o nakladalnih žerjavih, da bi ga prilagodila tehnološkemu napredku. |
| --- | --- |

(5)

Poleg tega sta CEN in Cenelec na podlagi navedene zahteve revidirala standard EN 12999:2011+A2:2018, sklic na katerega je vključen v Prilogo I k Izvedbenemu sklepu Komisije (EU) 2019/436 (5), v standard EN 12999:2020 o nakladalnih žerjavih, da bi ga prilagodila tehnološkemu napredku.

| (6) | CEN in Cenelec sta spremenila tudi standard EN 16851:2017 o lahkih žerjavih in standard EN 16486:2014 o kompaktorjih, sklica na katera sta bila objavljena s Sporočilom 2018/C092/01, v standard EN 16851:2017+A1:2020 o lahkih žerjavnih sistemih oziroma standard 16486:2014+A1:2020 o kompaktorjih. |
| --- | --- |

(6)

CEN in Cenelec sta spremenila tudi standard EN 16851:2017 o lahkih žerjavih in standard EN 16486:2014 o kompaktorjih, sklica na katera sta bila objavljena s Sporočilom 2018/C092/01, v standard EN 16851:2017+A1:2020 o lahkih žerjavnih sistemih oziroma standard 16486:2014+A1:2020 o kompaktorjih.

| (7) | Komisija je skupaj s CEN in Cenelec ocenila, ali so standardi, ki sta jih pripravila, revidirala in spremenila CEN in Cenelec, v skladu z navedeno zahtevo. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je skupaj s CEN in Cenelec ocenila, ali so standardi, ki sta jih pripravila, revidirala in spremenila CEN in Cenelec, v skladu z navedeno zahtevo.

| (8) | Harmonizirani standardi, ki sta jih pripravila, revidirala in spremenila CEN in Cenelec na podlagi navedene zahteve, izpolnjujejo zahteve, ki naj bi jih zajemali ter ki so določene v Direktivi 2006/42/ES. Zato je primerno, da se sklici na navedene standarde objavijo v Uradnem listu Evropske unije, skupaj s sklici na vse ustrezne standarde, s katerimi so bili spremenjeni ali popravljeni navedeni standardi. |
| --- | --- |

(8)

Harmonizirani standardi, ki sta jih pripravila, revidirala in spremenila CEN in Cenelec na podlagi navedene zahteve, izpolnjujejo zahteve, ki naj bi jih zajemali ter ki so določene v Direktivi 2006/42/ES. Zato je primerno, da se sklici na navedene standarde objavijo v Uradnem listu Evropske unije, skupaj s sklici na vse ustrezne standarde, s katerimi so bili spremenjeni ali popravljeni navedeni standardi.

| (9) | Sklic na standard EN 474-1:2006+A4:2013 je bil z Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2015/27 (6) objavljen v Uradnem listu Evropske unije z omejitvijo, v kateri je bila izključena domneva o skladnosti, ki jo določa standard v zvezi z bistvenimi zdravstvenimi in varnostnimi zahtevami 1.2.2 in 3.2.1 iz Priloge I k Direktivi 2006/42/ES. |
| --- | --- |

(9)

Sklic na standard EN 474-1:2006+A4:2013 je bil z Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2015/27 (6) objavljen v Uradnem listu Evropske unije z omejitvijo, v kateri je bila izključena domneva o skladnosti, ki jo določa standard v zvezi z bistvenimi zdravstvenimi in varnostnimi zahtevami 1.2.2 in 3.2.1 iz Priloge I k Direktivi 2006/42/ES.

| (10) | Standard EN 474-1:2006+A4:2013 je z 19. septembrom 2020 umaknjen, kakor določa Izvedbeni sklep (EU) 2019/436. Zato je primerno razveljaviti Izvedbeni sklep (EU) 2015/27. |
| --- | --- |

(10)

Standard EN 474-1:2006+A4:2013 je z 19. septembrom 2020 umaknjen, kakor določa Izvedbeni sklep (EU) 2019/436. Zato je primerno razveljaviti Izvedbeni sklep (EU) 2015/27.

| (11) | CEN je izboljšal standard v različici EN 474-1:2006+A5:2018. Toda v novi različici niso bili odpravljeni pomisleki glede vidljivosti, ki jih povzroča medsebojno vplivanje med standardom EN 474-1:2006+A5:2018 in delom 5 serije standardov EN 474, ki zajemajo posebne zahteve za hidravlične bagre. Standard EN 474-1:2006+A5:2018 zato ni v celoti izpolnjeval bistvenih zdravstvenih in varnostnih zahtev iz točk 1.2.2 in 3.2.1 Priloge I k Direktivi 2006/42/ES. Harmonizirani standard je bil z novo omejitvijo glede uporabe skupaj z zahtevami iz standarda EN 474-5:2006+A3:2013 za hidravlične bagre objavljen v Uradnem listu Evropske unije z Izvedbenim sklepom (EU) 2019/436. |
| --- | --- |

(11)

CEN je izboljšal standard v različici EN 474-1:2006+A5:2018. Toda v novi različici niso bili odpravljeni pomisleki glede vidljivosti, ki jih povzroča medsebojno vplivanje med standardom EN 474-1:2006+A5:2018 in delom 5 serije standardov EN 474, ki zajemajo posebne zahteve za hidravlične bagre. Standard EN 474-1:2006+A5:2018 zato ni v celoti izpolnjeval bistvenih zdravstvenih in varnostnih zahtev iz točk 1.2.2 in 3.2.1 Priloge I k Direktivi 2006/42/ES. Harmonizirani standard je bil z novo omejitvijo glede uporabe skupaj z zahtevami iz standarda EN 474-5:2006+A3:2013 za hidravlične bagre objavljen v Uradnem listu Evropske unije z Izvedbenim sklepom (EU) 2019/436.

| (12) | CEN je standard EN 474-1 še izboljšal in predstavil spremenjeno verzijo harmoniziranega standarda EN 474-1:2006+A6:2019. Komisija je skupaj s CEN in Cenelec ocenila, ali standard EN 474-1:2006+A6:2019 izpolnjuje bistvene zdravstvene in varnostne zahteve iz točk 1.2.2 in 3.2.1 Priloge I k Direktivi 2006/42/ES, in ugotovila, da je mogoče omejitev standarda v zvezi s pomisleki glede vidljivosti umakniti. |
| --- | --- |

(12)

CEN je standard EN 474-1 še izboljšal in predstavil spremenjeno verzijo harmoniziranega standarda EN 474-1:2006+A6:2019. Komisija je skupaj s CEN in Cenelec ocenila, ali standard EN 474-1:2006+A6:2019 izpolnjuje bistvene zdravstvene in varnostne zahteve iz točk 1.2.2 in 3.2.1 Priloge I k Direktivi 2006/42/ES, in ugotovila, da je mogoče omejitev standarda v zvezi s pomisleki glede vidljivosti umakniti.

| (13) | Toda ob pregledu standarda EN 474-1 so predstavniki odbora, ustanovljenega na podlagi člena 22 Direktive 2006/42/ES, izrazili nove pomisleke glede mehanizma za hitri priklop, predvidenega v Prilogi B.2 k standardu, ki omogoča priključitev različnih orodij na stroje za zemeljska dela. V državah članicah je bilo zabeleženih zlasti veliko hudih poškodb in smrtnih primerov, ker orodje ni bilo ustrezno priklopljeno in ker upravljavec ni imel na voljo aktivnega opozorilnega sistema ali aktivnega sistema za spremljanje, če je pognal stroj, na katerem so bila nepravilno pritrjena orodja, kot so izkopne žlice, grabeži ali vibracijske plošče. Nesreč je bilo zlasti veliko pri nekaterih strojih, kot so bagri, pri katerih se vsak dan redno izmenjujejo različna gnana orodja. |
| --- | --- |

(13)

Toda ob pregledu standarda EN 474-1 so predstavniki odbora, ustanovljenega na podlagi člena 22 Direktive 2006/42/ES, izrazili nove pomisleke glede mehanizma za hitri priklop, predvidenega v Prilogi B.2 k standardu, ki omogoča priključitev različnih orodij na stroje za zemeljska dela. V državah članicah je bilo zabeleženih zlasti veliko hudih poškodb in smrtnih primerov, ker orodje ni bilo ustrezno priklopljeno in ker upravljavec ni imel na voljo aktivnega opozorilnega sistema ali aktivnega sistema za spremljanje, če je pognal stroj, na katerem so bila nepravilno pritrjena orodja, kot so izkopne žlice, grabeži ali vibracijske plošče. Nesreč je bilo zlasti veliko pri nekaterih strojih, kot so bagri, pri katerih se vsak dan redno izmenjujejo različna gnana orodja.

| (14) | Komisija je po pregledu standarda EN 474-1:2006+A6:2019 ugotovila, da ta ne izpolnjuje bistvenih zdravstvenih in varstvenih zahtev iz točk 1.2.2 in 3.2.1 Priloge I k Direktivi 2006/42/ES, in sicer zahteve za vključevanje varnosti in zahteve, da lahko voznik upravlja stroj in njegova orodja v predvidljivih pogojih uporabe ter popolnoma varno za voznika in izpostavljene osebe. Standard EN 474-1:2006+A6:2019 bi bilo treba zato objaviti v Uradnem listu Evropske unije z omejitvijo za primere, v katerih se uporablja v povezavi z zahtevami iz delov standarda EN 474-4:2006+A2:2012 za bagre in zahtevami iz standarda EN 474-5:2006+A3:2013 za hidravlične bagre. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je po pregledu standarda EN 474-1:2006+A6:2019 ugotovila, da ta ne izpolnjuje bistvenih zdravstvenih in varstvenih zahtev iz točk 1.2.2 in 3.2.1 Priloge I k Direktivi 2006/42/ES, in sicer zahteve za vključevanje varnosti in zahteve, da lahko voznik upravlja stroj in njegova orodja v predvidljivih pogojih uporabe ter popolnoma varno za voznika in izpostavljene osebe. Standard EN 474-1:2006+A6:2019 bi bilo treba zato objaviti v Uradnem listu Evropske unije z omejitvijo za primere, v katerih se uporablja v povezavi z zahtevami iz delov standarda EN 474-4:2006+A2:2012 za bagre in zahtevami iz standarda EN 474-5:2006+A3:2013 za hidravlične bagre.

| (15) | S harmoniziranim standardom EN 62841-4-1:2020 o posebnih zahtevah za ročne verižne žage so se bistveno spremenile specifikacije iz harmoniziranega standarda EN 60745-2-13:2009. Ročne verižne žage, zajete v standardih EN 62841-4-1:2020 in EN 60745-2-13:2009, spadajo med stroje iz Priloge IV k Direktivi 2006/42/ES, za katere velja strožji postopek preverjanja, v katerem sodeluje priglašeni organ, ker ni harmoniziranega standarda, ki bi zajemal vse ustrezne bistvene zdravstvene in varnostne zahteve. Glede na to, da je treba zasnovo verižnih žag, zajeto v harmoniziranem standardu EN 62841-4-1:2020, bistveno spremeniti in da harmonizirani standard EN 60745-2-13:2009 od 3. septembra 2022 ne bo več zagotavljal domneve o skladnosti, se precej proizvajalcev morda ne bo moglo držati navedenega roka. Zato je primerno datum umika harmoniziranega standarda EN 60745-2-13:2009 izjemoma odložiti za dodatnih osem mesecev. Vnos v zvezi s harmoniziranim standardom EN 60745-2-13:2019 v Prilogi III k Izvedbenemu sklepu (EU) 2019/436 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(15)

S harmoniziranim standardom EN 62841-4-1:2020 o posebnih zahtevah za ročne verižne žage so se bistveno spremenile specifikacije iz harmoniziranega standarda EN 60745-2-13:2009. Ročne verižne žage, zajete v standardih EN 62841-4-1:2020 in EN 60745-2-13:2009, spadajo med stroje iz Priloge IV k Direktivi 2006/42/ES, za katere velja strožji postopek preverjanja, v katerem sodeluje priglašeni organ, ker ni harmoniziranega standarda, ki bi zajemal vse ustrezne bistvene zdravstvene in varnostne zahteve. Glede na to, da je treba zasnovo verižnih žag, zajeto v harmoniziranem standardu EN 62841-4-1:2020, bistveno spremeniti in da harmonizirani standard EN 60745-2-13:2009 od 3. septembra 2022 ne bo več zagotavljal domneve o skladnosti, se precej proizvajalcev morda ne bo moglo držati navedenega roka. Zato je primerno datum umika harmoniziranega standarda EN 60745-2-13:2009 izjemoma odložiti za dodatnih osem mesecev. Vnos v zvezi s harmoniziranim standardom EN 60745-2-13:2019 v Prilogi III k Izvedbenemu sklepu (EU) 2019/436 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (16) | Sklic na harmonizirani standard EN ISO 3743-2:2019 o metodah za posebne odmevnice je bil z Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2021/377 (7) vključen v Prilogo I k Izvedbenemu sklepu (EU) 2019/436. Toda prejšnja različica navedenega standarda, EN ISO 3743-2:2009, ki je bila objavljena v Sporočilu 2018/C092/01, ni bila umaknjena. Glede na to, da standard EN ISO 3743-2:2009 ne predstavlja več najsodobnejše tehnologije, je ustrezno sklic na navedeni standard umakniti iz Uradnega lista Evropske unije. Da bi imeli proizvajalci dovolj časa za pripravo na uporabo standarda EN ISO 3743-2:2019, je treba umik standarda EN ISO 3743-2:2009 odložiti. |
| --- | --- |

(16)

Sklic na harmonizirani standard EN ISO 3743-2:2019 o metodah za posebne odmevnice je bil z Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2021/377 (7) vključen v Prilogo I k Izvedbenemu sklepu (EU) 2019/436. Toda prejšnja različica navedenega standarda, EN ISO 3743-2:2009, ki je bila objavljena v Sporočilu 2018/C092/01, ni bila umaknjena. Glede na to, da standard EN ISO 3743-2:2009 ne predstavlja več najsodobnejše tehnologije, je ustrezno sklic na navedeni standard umakniti iz Uradnega lista Evropske unije. Da bi imeli proizvajalci dovolj časa za pripravo na uporabo standarda EN ISO 3743-2:2019, je treba umik standarda EN ISO 3743-2:2009 odložiti.

| (17) | V Prilogi I k Izvedbenemu sklepu (EU) 2019/436 so navedeni sklici na harmonizirane standarde, ki zagotavljajo domnevo o skladnosti z Direktivo 2006/42/ES, v Prilogi II k navedenemu izvedbenemu sklepu pa sklici na harmonizirane standarde, ki zagotavljajo domnevo o skladnosti z omejitvami. Da se zagotovi, da so sklici na harmonizirane standarde, pripravljene v podporo Direktivi 2006/42/ES, navedeni v enem aktu, bi bilo treba sklice na standarde, ki jih CEN in Cenelec nadomestita, revidirata ali spremenita, vključiti v Izvedbeni sklep (EU) 2019/436. |
| --- | --- |

(17)

V Prilogi I k Izvedbenemu sklepu (EU) 2019/436 so navedeni sklici na harmonizirane standarde, ki zagotavljajo domnevo o skladnosti z Direktivo 2006/42/ES, v Prilogi II k navedenemu izvedbenemu sklepu pa sklici na harmonizirane standarde, ki zagotavljajo domnevo o skladnosti z omejitvami. Da se zagotovi, da so sklici na harmonizirane standarde, pripravljene v podporo Direktivi 2006/42/ES, navedeni v enem aktu, bi bilo treba sklice na standarde, ki jih CEN in Cenelec nadomestita, revidirata ali spremenita, vključiti v Izvedbeni sklep (EU) 2019/436.

| (18) | V Prilogi III k Izvedbenemu sklepu (EU) 2019/436 so navedeni sklici na harmonizirane standarde, pripravljene v podporo Direktivi 2006/42/ES, ki so umaknjeni iz serije C Uradnega lista Evropske unije od datumov iz navedene priloge. |
| --- | --- |

(18)

V Prilogi III k Izvedbenemu sklepu (EU) 2019/436 so navedeni sklici na harmonizirane standarde, pripravljene v podporo Direktivi 2006/42/ES, ki so umaknjeni iz serije C Uradnega lista Evropske unije od datumov iz navedene priloge.

| (19) | Na podlagi navedene zahteve in nato prizadevanj CEN in Cenelec so bili nadomeščeni, revidirani ali spremenjeni naslednji harmonizirani standardi, objavljeni v seriji C Uradnega lista Evropske unije: EN 12312-7:2005+A1:2009; EN 13155:2003+A2:2009; EN 13586:2004+A1:2008; EN 15011:2011+A1:2014; EN 15571:2014; EN 15746-2:2010+A1:2011; EN 1804-1:2001+A1:2010; EN 1804-2:2001+A1:2010; EN 1804-3:2006+A1:2010; EN 1837:1999+A1:2009; EN 1974:1998+A1:2009; EN 60745-2-6:2010; EN IEC 62841-2-6:2020; EN ISO 11553-1:2008; EN ISO 11553-1:2020; EN 1175-1:1998+A1:2010; EN 1175-2:1998+A1:2010; EN 1175-3:1998+A1:2010; EN 12312-3:2017; EN 13411-1:2002+A1:2008; EN 13411-2:2001+A1:2008; EN 13411-3:2004+A1:2008; EN 13411-4:2011; EN 13411-5:2003+A1:2008; EN 13411-6:2004+A1:2008; EN 13411-7:2006+A1:2008; EN 13411-8:2011; EN 16307-1:2013+A1:2015; EN 16486:2014; EN 201:2009 in EN 81-40:2008. Zato je treba sklice na navedene standarde vključiti v Prilogo III Izvedbenega sklepa (EU) 2019/436 in jih s tem umakniti iz Uradnega lista Evropske unije. |
| --- | --- |

(19)

Na podlagi navedene zahteve in nato prizadevanj CEN in Cenelec so bili nadomeščeni, revidirani ali spremenjeni naslednji harmonizirani standardi, objavljeni v seriji C Uradnega lista Evropske unije: EN 12312-7:2005+A1:2009; EN 13155:2003+A2:2009; EN 13586:2004+A1:2008; EN 15011:2011+A1:2014; EN 15571:2014; EN 15746-2:2010+A1:2011; EN 1804-1:2001+A1:2010; EN 1804-2:2001+A1:2010; EN 1804-3:2006+A1:2010; EN 1837:1999+A1:2009; EN 1974:1998+A1:2009; EN 60745-2-6:2010; EN IEC 62841-2-6:2020; EN ISO 11553-1:2008; EN ISO 11553-1:2020; EN 1175-1:1998+A1:2010; EN 1175-2:1998+A1:2010; EN 1175-3:1998+A1:2010; EN 12312-3:2017; EN 13411-1:2002+A1:2008; EN 13411-2:2001+A1:2008; EN 13411-3:2004+A1:2008; EN 13411-4:2011; EN 13411-5:2003+A1:2008; EN 13411-6:2004+A1:2008; EN 13411-7:2006+A1:2008; EN 13411-8:2011; EN 16307-1:2013+A1:2015; EN 16486:2014; EN 201:2009 in EN 81-40:2008. Zato je treba sklice na navedene standarde vključiti v Prilogo III Izvedbenega sklepa (EU) 2019/436 in jih s tem umakniti iz Uradnega lista Evropske unije.

| (20) | Treba je tudi nadomestiti sklic na harmonizirani standard EN 12999:2011+A2:2018, objavljen z Izvedbenim sklepom (EU) 2019/436, saj je bil navedeni standard revidiran. Zato je ustrezno črtati navedeni sklic iz Priloge I k navedenemu Izvedbenemu sklepu. |
| --- | --- |

(20)

Treba je tudi nadomestiti sklic na harmonizirani standard EN 12999:2011+A2:2018, objavljen z Izvedbenim sklepom (EU) 2019/436, saj je bil navedeni standard revidiran. Zato je ustrezno črtati navedeni sklic iz Priloge I k navedenemu Izvedbenemu sklepu.

| (21) | Da bi imeli proizvajalci dovolj časa za uporabo novih, revidiranih ali spremenjenih standardov, je treba odložiti umik sklicev na harmonizirane standarde EN 12999:2011+A2:2018, EN 1175-1:1998+A1:2010, EN 1175-2:1998+A1:2010, EN 1175-3:1998+A1:2010, EN 12312-3:2017, EN 12312-7:2005+A1:2009, EN 13411-1:2002+A1:2008, EN 13411-2:2001+A1:2008, EN 13411-3:2004+A1:2008, EN 13411-4:2011, EN 13411-5:2003+A1:2008, EN 13411-6:2004+A1:2008, EN 13411-7:2006+A1:2008, EN 13411-8:2011, EN 13586:2004+A1:2008, EN 15011:2011+A1:2014, EN 16307-1:2013+A1:2015, EN 16486:2014, EN 16851:2017, EN 1804-1:2001+A1:2010, EN 1804-2:2001+A1:2010, EN 1804-3:2006+A1:2010, EN 1837:1999+A1:2009, EN 1974:1998+A1:2009, EN 201:2009, EN 60745-2-6:2010, EN 81-40:2008, EN ISO 11553-1:2008 in EN ISO 3743-2:2009. |
| --- | --- |

(21)

Da bi imeli proizvajalci dovolj časa za uporabo novih, revidiranih ali spremenjenih standardov, je treba odložiti umik sklicev na harmonizirane standarde EN 12999:2011+A2:2018, EN 1175-1:1998+A1:2010, EN 1175-2:1998+A1:2010, EN 1175-3:1998+A1:2010, EN 12312-3:2017, EN 12312-7:2005+A1:2009, EN 13411-1:2002+A1:2008, EN 13411-2:2001+A1:2008, EN 13411-3:2004+A1:2008, EN 13411-4:2011, EN 13411-5:2003+A1:2008, EN 13411-6:2004+A1:2008, EN 13411-7:2006+A1:2008, EN 13411-8:2011, EN 13586:2004+A1:2008, EN 15011:2011+A1:2014, EN 16307-1:2013+A1:2015, EN 16486:2014, EN 16851:2017, EN 1804-1:2001+A1:2010, EN 1804-2:2001+A1:2010, EN 1804-3:2006+A1:2010, EN 1837:1999+A1:2009, EN 1974:1998+A1:2009, EN 201:2009, EN 60745-2-6:2010, EN 81-40:2008, EN ISO 11553-1:2008 in EN ISO 3743-2:2009.

| (22) | Izvedbeni sklep (EU) 2019/436 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(22)

Izvedbeni sklep (EU) 2019/436 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (23) | Skladnost s harmoniziranim standardom zagotavlja domnevo o skladnosti z ustreznimi bistvenimi zahtevami iz harmonizacijske zakonodaje Unije od datuma objave sklica na tak standard v Uradnem listu Evropske unije. Ta sklep bi zato moral začeti veljati z datumom objave – |
| --- | --- |

(23)

Skladnost s harmoniziranim standardom zagotavlja domnevo o skladnosti z ustreznimi bistvenimi zahtevami iz harmonizacijske zakonodaje Unije od datuma objave sklica na tak standard v Uradnem listu Evropske unije. Ta sklep bi zato moral začeti veljati z datumom objave –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Izvedbeni sklep (EU) 2019/436 se spremeni:

| (1) | Priloga I se spremeni v skladu s Prilogo I k temu sklepu; |
| --- | --- |

(1)

Priloga I se spremeni v skladu s Prilogo I k temu sklepu;

| (2) | Priloga II se spremeni v skladu s Prilogo II k temu sklepu; |
| --- | --- |

(2)

Priloga II se spremeni v skladu s Prilogo II k temu sklepu;

| (3) | Priloga III se spremeni v skladu s Prilogo III k temu sklepu. |
| --- | --- |

(3)

Priloga III se spremeni v skladu s Prilogo III k temu sklepu.

Člen 2

Izvedbeni sklep (EU) 2015/27 se razveljavi.

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Priloga I, točka 1, se uporablja od 15. aprila 2023.

V Bruslju, 14. oktobra 2021

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 316, 14.11.2012, str. 12.

1

(2)  
  UL L 157, 9.6.2006, str. 24.

2

(3)  Direktiva 98/37/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. junija 1998 o približevanju zakonov držav članic o strojih (UL L 207, 23.7.1998, str. 1).

3

(4)  Sporočilo Komisije v okviru izvajanja Direktive 2006/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta z o strojih in spremembah Direktive 95/16/ES (Objava naslovov in sklicev harmoniziranih standardov po usklajeni zakonodaji Unije) (UL C 92, 9.3.2018, str. 1).

4

(5)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/436 z dne 18. marca 2019 o harmoniziranih standardih za stroje, pripravljenih v podporo Direktivi 2006/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 75, 19.3.2019, str. 108).

5

(6)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/27 z dne 7. januarja 2015 o omejeni objavi sklica na standard EN 474-1:2006+A4:2013 o strojih za zemeljska dela v skladu z Direktivo 2006/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta v Uradnem listu Evropske unije (UL L 4, 8.1.2015, str. 24).

6

(7)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2021/377 z dne 2. marca 2021 o spremembi Izvedbenega sklepa (EU) 2019/436 o harmoniziranih standardih za stroje, pripravljenih v podporo Direktivi 2006/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 72, 3.3.2021, str. 12)

7

---

PRILOGA I

Priloga I se spremeni:

| (1) | vrstica št. 10 se črta; |
| --- | --- |

(1)

vrstica št. 10 se črta;

| (2) | vstavi se naslednja vrstica 10a:







  „10a. | EN 12999:2020.
  Žerjavi – Nakladalni žerjavi | C“ |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

vstavi se naslednja vrstica 10a:

„10a.

EN 12999:2020.

Žerjavi – Nakladalni žerjavi

C“

| (3) | dodajo se naslednje vrstice:







  „95. | EN 1837:2020.
  Varnost strojev – Integralna razsvetljava strojev | B |
| --- | --- | --- | --- |
| 96. | EN ISO 11553-1:2020
  Varnost strojev – Laserski obdelovalni stroji – 1. del: Varnostne zahteve za laser (ISO 11553-1:2020)
  EN ISO 11553-1:2020/A11:2020 | B |
| 97. | EN 81-40:2020
  Varnostna pravila za konstruiranje in vgradnjo dvigal (liftov) – Posebna dvigala za prevoz oseb in blaga – 40. del: Priprave za vzpenjanje po stopnicah in dvižne ploščadi z diagonalnim pomikanjem za osebe z omejenimi gibalnimi sposobnostmi | C |
| 98. | EN 1175:2020.
  Varnost vozil za talni transport – Električne/elektronske zahteve | C |
| 99. | EN 1459-5:2020
  Vozila za talni transport – Terenska vozila – Varnostne zahteve in preverjanje – 5. del: Vmesnik za priključke | C |
| 100. | EN 1804-1:2020
  Stroji za podzemne rudnike – Varnostne zahteve za hidravlično podporje – 1. del: Podporne enote in splošne zahteve | C |
| 101. | EN 1804-2:2020
  Stroji za podzemne rudnike – Varnostne zahteve za hidravlično podporje – 2. del: Deli hidravličnih stojk in potisnih cilindrov | C |
| 102. | EN 1804-3:2020
  Stroji za podzemne rudnike – Varnostne zahteve za hidravlično podporje – 3. del: Hidravlični in elektrohidravlični krmilni sistemi | C |
| 103. | EN 1974:2020
  Stroji za predelavo hrane – Stroji za rezanje – Varnostne in higienske zahteve | C |
| 104. | EN 12312-3:2017+A1:2020
  Podporna oprema na tleh za letalski promet – Posebne zahteve – 3. del: Tračni transporterji | C |
| 105. | EN 12312-7:2020
  Podporna oprema na tleh za letalski promet – Posebne zahteve – 7. del: Oprema za premikanje letal | C |
| 106. | EN 13586:2020
  Žerjavi – Dostop | C |
| 107. | EN 15011:2020
  Žerjavi – Mostni in portalni (kozičasti) žerjavi | C |
| 108. | EN 15571:2020
  Stroji in obrati za miniranje in obdelavo naravnega kamna – Varnost – Zahteve za stroje za dodelavo površine | C |
| 109. | EN ISO 16092-2:2020
  Varnost obdelovalnih strojev – Stiskalnice – 2. del: Varnostne zahteve za mehanične stiskalnice (ISO 16092-2:2019) | C |
| 110. | EN ISO 16092-4:2020
  Varnost obdelovalnih strojev – Stiskalnice – 4. del: Varnostne zahteve za pnevmatične stiskalnice (ISO 16092-4:2019) | C |
| 111. | EN 16307-1:2020
  Vozila za talni transport – Varnostne zahteve in preverjanje – 1. del: Dodatne zahteve za vozila za talni transport z lastnim pogonom, razen za vozila brez voznika, vozila s spremenljivim dosegom ter tovorna ter osebna vozila | C |
| 112. | EN 16486:2014 + A1:2020
  Stroji za stiskanje odpadkov ali reciklirnih materialov – Kompaktorji (zgoščevalniki) – Varnostne zahteve | C |
| 113. | EN 16564:2020
  Stroji in obrati za pridobivanje in obdelavo naravnega kamna – Varnost – Zahteve za žage/frezalne stroje, ki vključujejo računalniško krmiljenje (NC/CNC) | C |
| 114. | EN 16808:2020
  Petrokemična industrija ter industrija za predelavo nafte in zemeljskega plina – Ročna dvigala | C |
| 115. | EN 16851:2017 + A1:2020
  Žerjavi – Lahki žerjavni sistemi | C |
| 116. | EN ISO 19085-10:2019
  Lesnoobdelovalni stroji – Varnost – 10. del: Žage, ki se uporabljajo na gradbišču (ISO 19085-10:2018)
  EN ISO 19085-10:2019/A11:2020 | C |
| 117. | EN ISO 20430:2020
  Stroji za predelavo gume in plastike – Stroji za brizgalno vlivanje – Varnostne zahteve (ISO 20430:2020) | C |
| 118. | IEC 62841-2-6:2020
  Elektromotorna ročna orodja, prenosna orodja ter stroji za trato in vrt – Varnost – 2-6. del: Posebne zahteve za ročna kladiva (IEC 62841-2-6:2020, spremenjen)
  IEC 62841-2-6:2020/A11:2020 | C“ |

(3)

dodajo se naslednje vrstice:

„95.

EN 1837:2020.

Varnost strojev – Integralna razsvetljava strojev

B

96.

EN ISO 11553-1:2020

Varnost strojev – Laserski obdelovalni stroji – 1. del: Varnostne zahteve za laser (ISO 11553-1:2020)

EN ISO 11553-1:2020/A11:2020

B

97.

EN 81-40:2020

Varnostna pravila za konstruiranje in vgradnjo dvigal (liftov) – Posebna dvigala za prevoz oseb in blaga – 40. del: Priprave za vzpenjanje po stopnicah in dvižne ploščadi z diagonalnim pomikanjem za osebe z omejenimi gibalnimi sposobnostmi

C

98.

EN 1175:2020.

Varnost vozil za talni transport – Električne/elektronske zahteve

C

99.

EN 1459-5:2020

Vozila za talni transport – Terenska vozila – Varnostne zahteve in preverjanje – 5. del: Vmesnik za priključke

C

100.

EN 1804-1:2020

Stroji za podzemne rudnike – Varnostne zahteve za hidravlično podporje – 1. del: Podporne enote in splošne zahteve

C

101.

EN 1804-2:2020

Stroji za podzemne rudnike – Varnostne zahteve za hidravlično podporje – 2. del: Deli hidravličnih stojk in potisnih cilindrov

C

102.

EN 1804-3:2020

Stroji za podzemne rudnike – Varnostne zahteve za hidravlično podporje – 3. del: Hidravlični in elektrohidravlični krmilni sistemi

C

103.

EN 1974:2020

Stroji za predelavo hrane – Stroji za rezanje – Varnostne in higienske zahteve

C

104.

EN 12312-3:2017+A1:2020

Podporna oprema na tleh za letalski promet – Posebne zahteve – 3. del: Tračni transporterji

C

105.

EN 12312-7:2020

Podporna oprema na tleh za letalski promet – Posebne zahteve – 7. del: Oprema za premikanje letal

C

106.

EN 13586:2020

Žerjavi – Dostop

C

107.

EN 15011:2020

Žerjavi – Mostni in portalni (kozičasti) žerjavi

C

108.

EN 15571:2020

Stroji in obrati za miniranje in obdelavo naravnega kamna – Varnost – Zahteve za stroje za dodelavo površine

C

109.

EN ISO 16092-2:2020

Varnost obdelovalnih strojev – Stiskalnice – 2. del: Varnostne zahteve za mehanične stiskalnice (ISO 16092-2:2019)

C

110.

EN ISO 16092-4:2020

Varnost obdelovalnih strojev – Stiskalnice – 4. del: Varnostne zahteve za pnevmatične stiskalnice (ISO 16092-4:2019)

C

111.

EN 16307-1:2020

Vozila za talni transport – Varnostne zahteve in preverjanje – 1. del: Dodatne zahteve za vozila za talni transport z lastnim pogonom, razen za vozila brez voznika, vozila s spremenljivim dosegom ter tovorna ter osebna vozila

C

112.

EN 16486:2014 + A1:2020

Stroji za stiskanje odpadkov ali reciklirnih materialov – Kompaktorji (zgoščevalniki) – Varnostne zahteve

C

113.

EN 16564:2020

Stroji in obrati za pridobivanje in obdelavo naravnega kamna – Varnost – Zahteve za žage/frezalne stroje, ki vključujejo računalniško krmiljenje (NC/CNC)

C

114.

EN 16808:2020

Petrokemična industrija ter industrija za predelavo nafte in zemeljskega plina – Ročna dvigala

C

115.

EN 16851:2017 + A1:2020

Žerjavi – Lahki žerjavni sistemi

C

116.

EN ISO 19085-10:2019

Lesnoobdelovalni stroji – Varnost – 10. del: Žage, ki se uporabljajo na gradbišču (ISO 19085-10:2018)

EN ISO 19085-10:2019/A11:2020

C

117.

EN ISO 20430:2020

Stroji za predelavo gume in plastike – Stroji za brizgalno vlivanje – Varnostne zahteve (ISO 20430:2020)

C

118.

IEC 62841-2-6:2020

Elektromotorna ročna orodja, prenosna orodja ter stroji za trato in vrt – Varnost – 2-6. del: Posebne zahteve za ročna kladiva (IEC 62841-2-6:2020, spremenjen)

IEC 62841-2-6:2020/A11:2020

C“

---

PRILOGA II

V Prilogi II se vrstica 1 nadomesti z naslednjim:

| „1. | EN 474-1:2006+A6:2019
  Stroji za zemeljska dela – Varnost – 1. del: Splošne zahteve

  Opomba: Glede priloge B.2 – hitre spojke: harmonizirani standard EN 474-1:2006+A6:2019 ne podeljuje domneve o skladnosti z bistvenimi zdravstvenimi in varnostnimi zahtevami iz točk 1.2.2 in 3.2.1 Priloge I k Direktivi 2006/42/ES, kadar se uporablja v povezavi z zahtevami iz standarda EN 474-4:2006+A2:2012 za bagre in zahtevami iz standarda EN 474-5:2006+A3:2013 za hidravlične bagre. | C“ |
| --- | --- | --- |

„1.

EN 474-1:2006+A6:2019

Stroji za zemeljska dela – Varnost – 1. del: Splošne zahteve

Opomba: Glede priloge B.2 – hitre spojke: harmonizirani standard EN 474-1:2006+A6:2019 ne podeljuje domneve o skladnosti z bistvenimi zdravstvenimi in varnostnimi zahtevami iz točk 1.2.2 in 3.2.1 Priloge I k Direktivi 2006/42/ES, kadar se uporablja v povezavi z zahtevami iz standarda EN 474-4:2006+A2:2012 za bagre in zahtevami iz standarda EN 474-5:2006+A3:2013 za hidravlične bagre.

C“

---

PRILOGA III

Priloga III se spremeni:

| (1) | vrstica 73 se nadomesti z naslednjim:








  „73. | EN 60745-2-13:2009
  Električna ročna orodja – Varnost – 2-13. del: Posebne zahteve za verižne žage (IEC 60745-2-13:2006, spremenjen)
  EN 60745-2-13:2009/A1:2010 | 3. maj 2023 | C“ |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(1)

vrstica 73 se nadomesti z naslednjim:

„73.

EN 60745-2-13:2009

Električna ročna orodja – Varnost – 2-13. del: Posebne zahteve za verižne žage (IEC 60745-2-13:2006, spremenjen)

EN 60745-2-13:2009/A1:2010

3. maj 2023

C“

| (2) | dodajo se naslednje vrstice:








  „86. | EN 1175-1:1998+A1:2010
  Varnost vozil za talni transport – Električne zahteve – 1. del: Splošne zahteve za električna vozila za talni transport na baterijski pogon | 15. april 2023 | C |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 87. | EN 1175-2:1998+A1:2010
  Varnost vozil za talni transport – Električne zahteve – 2. del: Splošne zahteve za vozila za talni transport z motorjem z notranjim zgorevanjem | 15. april 2023 | C |
| 88. | EN 1175-3:1998+A1:2010
  Varnost vozil za talni transport – Električne zahteve – 3. del: Posebne zahteve za električni sistem prenosa moči za vozila (za talni transport) z motorjem z notranjim zgorevanjem | 15. april 2023 | C |
| 89. | EN 12312-3:2017
  Podporna oprema na tleh za letalski promet – Posebne zahteve – 3. del: Tračni transporterji | 15. april 2023 | C |
| 90. | EN 12312-7:2005+A1:2009
  Podporna oprema na tleh za letalski promet – Posebne zahteve – 7. del: Oprema za premikanje letal | 15. april 2023 | C |
| 91. | EN 13411-1:2002+A1:2008
  Zaključki jeklenih žičnih vrvi – Varnost – 1. del: Vrvna srca za obesne zanke jeklenih žičnih vrvi | 15. april 2023 | C |
| 92. | EN 13411-2:2001+A1:2008
  Zaključki jeklenih žičnih vrvi – Varnost – 2. del: Spletanje zank na vrvnih obesah | 15. april 2023 | C |
| 93. | EN 13411-3:2004+A1:2008
  Zaključki jeklenih žičnih vrvi – Varnost – 3. del: Stisne puše in stiskanje | 15. april 2023 | C |
| 94. | EN 13411-4:2011,
  Zaključki jeklenih žičnih vrvi – Varnost – 4. del: Zalivke iz kovin in umetnih smol | 15. april 2023 | C |
| 95. | EN 13411-5:2003+A1:2008
  Zaključki jeklenih žičnih vrvi – Varnost – 5. del: Vrvne prižemke oblike U (žabice) | 15. april 2023 | C |
| 96. | EN 13411-6:2004+A1:2008
  Zaključki jeklenih žičnih vrvi – Varnost – 6. del: Asimetrični zagozdni spoji | 15. april 2023 | C |
| 97. | EN 13411-7:2006+A1:2008
  Zaključki jeklenih žičnih vrvi – Varnost – 7. del: Simetrični zagozdni spoji | 15. april 2023 | C |
| 98. | EN 13411-8:2011
  Zaključki jeklenih žičnih vrvi – Varnost – 8. del: Jekleni vrvni priključki (fitingi) in prešanje na vrv | 15. april 2023 | C |
| 99. | EN 13586:2004 + A1:2008
  Žerjavi – Dostop | 15. april 2023 | C |
| 100. | EN 15011:2011 + A1:2014
  Žerjavi – Mostni in portalni (kozičasti) žerjavi | 15. april 2023 | C |
| 101. | EN 16307-1:2013+A1:2015
  Vozila za talni transport – Varnostne zahteve in preverjanje – 1. del: Dodatne zahteve za vozila za talni transport z lastnim pogonom, razen za vozila brez voznika, vozila s spremenljivim dosegom ter tovorna ter osebna vozila | 15. april 2023 | C |
| 102. | EN 16486:2014
  Stroji za stiskanje odpadkov ali reciklirnih materialov – Kompaktorji (zgoščevalniki) – Varnostne zahteve | 15. april 2023 | C |
| 103. | EN 16851:2017
  Žerjavi – Lahki žerjavni sistemi | 15. april 2023 | C |
| 104. | EN 1804-1:2001+A1:2010
  Stroji za podzemne rudnike – Varnostne zahteve za hidravlično podporje – 1. del: Podporne enote in splošne zahteve | 15. april 2023 | C |
| 105. | EN 1804-2:2001+A1:2010
  Stroji za podzemne rudnike – Varnostne zahteve za hidravlično podporje – 2. del: Deli hidravličnih stojk in potisnih cilindrov | 15. april 2023 | C |
| 106. | EN 1804-3:2006+A1:2010
  Stroji za podzemne rudnike – Varnostne zahteve za hidravlično podporje – 3. del: Hidravlični krmilni sistemi | 15. april 2023 | C |
| 107. | EN 1837:1999 + A1:2009
  Varnost strojev – Integralna razsvetljava strojev | 15. april 2023 | B |
| 108. | EN 1974:1998 + A1:2009
  Stroji za predelavo hrane – Stroji za rezanje – Varnostne in higienske zahteve | 15. april 2023 | C |
| 109. | EN 201:2009
  Stroji za predelavo gume in plastike – Stroji za brizgalno vlivanje – Varnostne zahteve | 15. april 2023 | C |
| 110. | EN 60745-2-6:2010
  Električna ročna orodja – Varnost – 2-6. del: Posebne zahteve za kladiva (IEC 60745-2-6:2003, spremenjen + A1:2006) | 15. april 2023 | C |
| 111. | EN 81-40:2008
  Varnostna pravila za konstruiranje in vgradnjo dvigal (liftov) – Posebna dvigala za prevoz oseb in blaga – 40. del: Priprave za vzpenjanje po stopnicah in dvižne ploščadi z diagonalnim pomikanjem za osebe z omejenimi gibalnimi sposobnostmi | 15. april 2023 | C |
| 112. | EN ISO 11553-1:2008
  Varnost strojev – Laserski obdelovalni stroji – 1. del: Splošne varnostne zahteve (ISO 11553-1:2005) | 15. april 2023 | C |
| 113. | EN ISO 3743-2:2009
  Akustika – Ugotavljanje ravni zvočnih moči virov hrupa z merjenjem zvočnega tlaka – Inženirske metode za majhne premične vire v odmevnih poljih – 2. del: Metode za posebne odmevnice (ISO 3743-2:1994) | 15. april 2023 | B“ |

(2)

dodajo se naslednje vrstice:

„86.

EN 1175-1:1998+A1:2010

Varnost vozil za talni transport – Električne zahteve – 1. del: Splošne zahteve za električna vozila za talni transport na baterijski pogon

15. april 2023

C

87.

EN 1175-2:1998+A1:2010

Varnost vozil za talni transport – Električne zahteve – 2. del: Splošne zahteve za vozila za talni transport z motorjem z notranjim zgorevanjem

15. april 2023

C

88.

EN 1175-3:1998+A1:2010

Varnost vozil za talni transport – Električne zahteve – 3. del: Posebne zahteve za električni sistem prenosa moči za vozila (za talni transport) z motorjem z notranjim zgorevanjem

15. april 2023

C

89.

EN 12312-3:2017

Podporna oprema na tleh za letalski promet – Posebne zahteve – 3. del: Tračni transporterji

15. april 2023

C

90.

EN 12312-7:2005+A1:2009

Podporna oprema na tleh za letalski promet – Posebne zahteve – 7. del: Oprema za premikanje letal

15. april 2023

C

91.

EN 13411-1:2002+A1:2008

Zaključki jeklenih žičnih vrvi – Varnost – 1. del: Vrvna srca za obesne zanke jeklenih žičnih vrvi

15. april 2023

C

92.

EN 13411-2:2001+A1:2008

Zaključki jeklenih žičnih vrvi – Varnost – 2. del: Spletanje zank na vrvnih obesah

15. april 2023

C

93.

EN 13411-3:2004+A1:2008

Zaključki jeklenih žičnih vrvi – Varnost – 3. del: Stisne puše in stiskanje

15. april 2023

C

94.

EN 13411-4:2011,

Zaključki jeklenih žičnih vrvi – Varnost – 4. del: Zalivke iz kovin in umetnih smol

15. april 2023

C

95.

EN 13411-5:2003+A1:2008

Zaključki jeklenih žičnih vrvi – Varnost – 5. del: Vrvne prižemke oblike U (žabice)

15. april 2023

C

96.

EN 13411-6:2004+A1:2008

Zaključki jeklenih žičnih vrvi – Varnost – 6. del: Asimetrični zagozdni spoji

15. april 2023

C

97.

EN 13411-7:2006+A1:2008

Zaključki jeklenih žičnih vrvi – Varnost – 7. del: Simetrični zagozdni spoji

15. april 2023

C

98.

EN 13411-8:2011

Zaključki jeklenih žičnih vrvi – Varnost – 8. del: Jekleni vrvni priključki (fitingi) in prešanje na vrv

15. april 2023

C

99.

EN 13586:2004 + A1:2008

Žerjavi – Dostop

15. april 2023

C

100.

EN 15011:2011 + A1:2014

Žerjavi – Mostni in portalni (kozičasti) žerjavi

15. april 2023

C

101.

EN 16307-1:2013+A1:2015

Vozila za talni transport – Varnostne zahteve in preverjanje – 1. del: Dodatne zahteve za vozila za talni transport z lastnim pogonom, razen za vozila brez voznika, vozila s spremenljivim dosegom ter tovorna ter osebna vozila

15. april 2023

C

102.

EN 16486:2014

Stroji za stiskanje odpadkov ali reciklirnih materialov – Kompaktorji (zgoščevalniki) – Varnostne zahteve

15. april 2023

C

103.

EN 16851:2017

Žerjavi – Lahki žerjavni sistemi

15. april 2023

C

104.

EN 1804-1:2001+A1:2010

Stroji za podzemne rudnike – Varnostne zahteve za hidravlično podporje – 1. del: Podporne enote in splošne zahteve

15. april 2023

C

105.

EN 1804-2:2001+A1:2010

Stroji za podzemne rudnike – Varnostne zahteve za hidravlično podporje – 2. del: Deli hidravličnih stojk in potisnih cilindrov

15. april 2023

C

106.

EN 1804-3:2006+A1:2010

Stroji za podzemne rudnike – Varnostne zahteve za hidravlično podporje – 3. del: Hidravlični krmilni sistemi

15. april 2023

C

107.

EN 1837:1999 + A1:2009

Varnost strojev – Integralna razsvetljava strojev

15. april 2023

B

108.

EN 1974:1998 + A1:2009

Stroji za predelavo hrane – Stroji za rezanje – Varnostne in higienske zahteve

15. april 2023

C

109.

EN 201:2009

Stroji za predelavo gume in plastike – Stroji za brizgalno vlivanje – Varnostne zahteve

15. april 2023

C

110.

EN 60745-2-6:2010

Električna ročna orodja – Varnost – 2-6. del: Posebne zahteve za kladiva (IEC 60745-2-6:2003, spremenjen + A1:2006)

15. april 2023

C

111.

EN 81-40:2008

Varnostna pravila za konstruiranje in vgradnjo dvigal (liftov) – Posebna dvigala za prevoz oseb in blaga – 40. del: Priprave za vzpenjanje po stopnicah in dvižne ploščadi z diagonalnim pomikanjem za osebe z omejenimi gibalnimi sposobnostmi

15. april 2023

C

112.

EN ISO 11553-1:2008

Varnost strojev – Laserski obdelovalni stroji – 1. del: Splošne varnostne zahteve (ISO 11553-1:2005)

15. april 2023

C

113.

EN ISO 3743-2:2009

Akustika – Ugotavljanje ravni zvočnih moči virov hrupa z merjenjem zvočnega tlaka – Inženirske metode za majhne premične vire v odmevnih poljih – 2. del: Metode za posebne odmevnice (ISO 3743-2:1994)

15. april 2023

B“

---