# Eiropas Savienības L 366/2021

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 366 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 64. gadagājums2021. gada 15. oktobris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 366

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

64. gadagājums2021. gada 15. oktobris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| | * | Protokols Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Tunisijas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai – informācija par stāšanos spēkā | 1 |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2021/1810 (2021. gada 14. oktobris), ar ko attiecībā uz ciprodinila maksimālajiem atlieku līmeņiem zilenēs, dzērvenēs, jāņogās, upenēs un ērkšķogās groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 396/2005 II pielikumu (
  1
  ) | 2 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/1811 (2021. gada 14. oktobris), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes kalcija silīcija importam | 17 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/1812 (2021. gada 14. oktobris), ar ko piemēro pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes grafīta elektrodu sistēmu importam | 62 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2021/1813 (2021. gada 14. oktobris), ar ko Īstenošanas lēmumu (ES) 2019/436 groza attiecībā uz gaisa kuģu zemes apkalpošanas iekārtām, celtņiem, kalnrūpniecības instrumentiem un citām mašīnām piemērojamajiem saskaņotajiem standartiem, kuri izstrādāti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2006/42/EK īstenošanas vajadzībām, un ar ko atceļ Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/27 (
  1
  ) | 109 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

*

Protokols Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Tunisijas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai – informācija par stāšanos spēkā

1

REGULAS

*

Komisijas Regula (ES) 2021/1810 (2021. gada 14. oktobris), ar ko attiecībā uz ciprodinila maksimālajiem atlieku līmeņiem zilenēs, dzērvenēs, jāņogās, upenēs un ērkšķogās groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 396/2005 II pielikumu (
  1
  )

1

2

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/1811 (2021. gada 14. oktobris), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes kalcija silīcija importam

17

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/1812 (2021. gada 14. oktobris), ar ko piemēro pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes grafīta elektrodu sistēmu importam

62

LĒMUMI

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2021/1813 (2021. gada 14. oktobris), ar ko Īstenošanas lēmumu (ES) 2019/436 groza attiecībā uz gaisa kuģu zemes apkalpošanas iekārtām, celtņiem, kalnrūpniecības instrumentiem un citām mašīnām piemērojamajiem saskaņotajiem standartiem, kuri izstrādāti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2006/42/EK īstenošanas vajadzībām, un ar ko atceļ Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/27 (
  1
  )

1

109

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

| 15.10.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 366/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 366/1

---

Protokols Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Tunisijas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai – informācija par stāšanos spēkā

Minētais protokols starp Eiropas Savienību un Tunisijas Republiku, kurš 2020. gada 27. jūlijā tika parakstīts Briselē, stājās spēkā 2021. gada 1. augustā.

---

REGULAS

| 15.10.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 366/2 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 366/2

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2021/1810

(2021. gada 14. oktobris),

ar ko attiecībā uz ciprodinila maksimālajiem atlieku līmeņiem zilenēs, dzērvenēs, jāņogās, upenēs un ērkšķogās groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 396/2005 II pielikumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 396/2005 (2005. gada 23. februāris), ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā un ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 14. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Ciprodinila maksimālie atlieku līmeņi (MAL) ir noteikti Regulas (EK) Nr. 396/2005 II pielikumā. |
| --- | --- |

(1)

Ciprodinila maksimālie atlieku līmeņi (MAL) ir noteikti Regulas (EK) Nr. 396/2005 II pielikumā.

| (2) | Ievērojot atļaujas saņemšanas procedūru saistībā ar darbīgo vielu ciprodinilu saturoša augu aizsardzības līdzekļa lietošanu uz zilenēm, dzērvenēm, jāņogām, upenēm un ērkšķogām, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 6. panta 1. punktu tika iesniegts pieteikums grozīt spēkā esošos MAL. |
| --- | --- |

(2)

Ievērojot atļaujas saņemšanas procedūru saistībā ar darbīgo vielu ciprodinilu saturoša augu aizsardzības līdzekļa lietošanu uz zilenēm, dzērvenēm, jāņogām, upenēm un ērkšķogām, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 6. panta 1. punktu tika iesniegts pieteikums grozīt spēkā esošos MAL.

| (3) | Attiecīgā dalībvalsts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 8. pantu novērtēja pieteikumu un nosūtīja Komisijai novērtēšanas ziņojumu. |
| --- | --- |

(3)

Attiecīgā dalībvalsts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 8. pantu novērtēja pieteikumu un nosūtīja Komisijai novērtēšanas ziņojumu.

| (4) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) pieteikumu un novērtēšanas ziņojumu novērtēja, īpaši izskatot riskus patērētājam un attiecīgos gadījumos dzīvniekiem, un sniedza pamatotu atzinumu par ierosinātajiem MAL (2). Iestāde minēto atzinumu nosūtīja pieteikuma iesniedzējam, Komisijai un dalībvalstīm un darīja to publiski pieejamu. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) pieteikumu un novērtēšanas ziņojumu novērtēja, īpaši izskatot riskus patērētājam un attiecīgos gadījumos dzīvniekiem, un sniedza pamatotu atzinumu par ierosinātajiem MAL (2). Iestāde minēto atzinumu nosūtīja pieteikuma iesniedzējam, Komisijai un dalībvalstīm un darīja to publiski pieejamu.

| (5) | Iestāde secināja, ka visas prasības par datiem ir izpildītas un pieteikuma iesniedzēja pieprasītais MAL grozījums patērētāju drošības ziņā ir pieņemams, pamatojoties uz patērētāju eksponētības novērtējumu, kas sagatavots par 27 konkrētām Eiropas patērētāju grupām. Iestāde ņēma vērā jaunākos datus par šīs vielas toksikoloģiskajām īpašībām. Eksponētība šai vielai, kas dzīves laikā tiek uzņemta ar visiem pārtikas produktiem, kuros šī viela varētu būt, neliecina par risku pārsniegt pieņemamo diennakts devu. Turklāt Iestāde secināja, ka darbīgās vielas zemā akūtā toksiskuma dēļ akūtās standartdevas noteikšana nav nepieciešama. |
| --- | --- |

(5)

Iestāde secināja, ka visas prasības par datiem ir izpildītas un pieteikuma iesniedzēja pieprasītais MAL grozījums patērētāju drošības ziņā ir pieņemams, pamatojoties uz patērētāju eksponētības novērtējumu, kas sagatavots par 27 konkrētām Eiropas patērētāju grupām. Iestāde ņēma vērā jaunākos datus par šīs vielas toksikoloģiskajām īpašībām. Eksponētība šai vielai, kas dzīves laikā tiek uzņemta ar visiem pārtikas produktiem, kuros šī viela varētu būt, neliecina par risku pārsniegt pieņemamo diennakts devu. Turklāt Iestāde secināja, ka darbīgās vielas zemā akūtā toksiskuma dēļ akūtās standartdevas noteikšana nav nepieciešama.

| (6) | Balstoties uz Iestādes sniegto pamatoto atzinumu un ņemot vērā ar izskatāmo jautājumu saistītos faktorus, ierosinātais MAL grozījums atbilst Regulas (EK) Nr. 396/2005 14. panta 2. punkta prasībām. |
| --- | --- |

(6)

Balstoties uz Iestādes sniegto pamatoto atzinumu un ņemot vērā ar izskatāmo jautājumu saistītos faktorus, ierosinātais MAL grozījums atbilst Regulas (EK) Nr. 396/2005 14. panta 2. punkta prasībām.

| (7) | Tāpēc Regula (EK) Nr. 396/2005 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(7)

Tāpēc Regula (EK) Nr. 396/2005 būtu attiecīgi jāgroza.

| (8) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 396/2005 II pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2021. gada 14. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 70, 16.3.2005., 1. lpp.

1

(2)  Tiešsaistē pieejamie EFSA zinātniskie ziņojumi: http://www.efsa.europa.eu:

2

EFSA

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for cyprodinil in blueberries, cranberries, currants and gooseberries. EFSA Journal 2021;19(3):6499.

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for cyprodinil in blueberries, cranberries, currants and gooseberries. EFSA Journal

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 396/2005 II pielikumā sleju par ciprodinilu aizstāj ar šādu:

"Pesticīdu atliekas un maksimālie atlieku līmeņi (mg/kg)

| Kods numurs | Produktu grupas un atsevišķu produktu piemēri, uz ko attiecas MAL
   (1) | Ciprodinils (R) (F) |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 0100000 | SVAIGI VAI SALDĒTI AUGĻI; KOKU RIEKSTI | |
| 0110000 | Citrusaugļi | 0,02  (*1) |
| 0110010 | Greipfrūti | |
| 0110020 | Apelsīni | |
| 0110030 | Citroni | |
| 0110040 | Laimi | |
| 0110050 | Mandarīni | |
| 0110990 | Citi (2) | |
| 0120000 | Koku rieksti | |
| 0120010 | Mandeles | 0,02  (*1)(+) |
| 0120020 | Brazīlijas rieksti | 0,04 |
| 0120030 | Indijas rieksti | 0,04 |
| 0120040 | Kastaņi | 0,04 |
| 0120050 | Kokosrieksti | 0,04 |
| 0120060 | Lazdu rieksti | 0,04 |
| 0120070 | Makadāmijas rieksti | 0,04 |
| 0120080 | Pekanrieksti | 0,04 |
| 0120090 | Pīniju rieksti | 0,04 |
| 0120100 | Pistācijas | 0,02  (*1) |
| 0120110 | Valrieksti | 0,04 |
| 0120990 | Citi (2) | 0,04 |
| 0130000 | Sēkleņi | 2 |
| 0130010 | Āboli | |
| 0130020 | Bumbieri | |
| 0130030 | Cidonijas | |
| 0130040 | Mespili | |
| 0130050 | Lokvas/Japānas mespili | |
| 0130990 | Citi (2) | |
| 0140000 | Kauleņi | 2 |
| 0140010 | Aprikozes | |
| 0140020 | Ķirši (saldie) | |
| 0140030 | Persiki | |
| 0140040 | Plūmes | |
| 0140990 | Citi (2) | |
| 0150000 | Ogas un sīkie augļi | |
| 0151000 | a) | vīnogas |

Kods numurs

Produktu grupas un atsevišķu produktu piemēri, uz ko attiecas MAL
   (1)

Ciprodinils (R) (F)

(1)

(2)

(3)

0100000

SVAIGI VAI SALDĒTI AUGĻI; KOKU RIEKSTI

0110000

Citrusaugļi

0,02  (*1)

0110010

Greipfrūti

0110020

Apelsīni

0110030

Citroni

0110040

Laimi

0110050

Mandarīni

0110990

Citi (2)

0120000

Koku rieksti

0120010

Mandeles

0,02  (*1)(+)

0120020

Brazīlijas rieksti

0,04

0120030

Indijas rieksti

0,04

0120040

Kastaņi

0,04

0120050

Kokosrieksti

0,04

0120060

Lazdu rieksti

0,04

0120070

Makadāmijas rieksti

0,04

0120080

Pekanrieksti

0,04

0120090

Pīniju rieksti

0,04

0120100

Pistācijas

0,02  (*1)

0120110

Valrieksti

0,04

0120990

Citi (2)

0,04

0130000

Sēkleņi

2

0130010

Āboli

0130020

Bumbieri

0130030

Cidonijas

0130040

Mespili

0130050

Lokvas/Japānas mespili

0130990

Citi (2)

0140000

Kauleņi

2

0140010

Aprikozes

0140020

Ķirši (saldie)

0140030

Persiki

0140040

Plūmes

0140990

Citi (2)

0150000

Ogas un sīkie augļi

0151000

a)

vīnogas

3

0151010

Galda vīnogas

0151020

Vīna vīnogas

0152000

| b) | zemenes |
| --- | --- |

b)

zemenes

5

0153000

| c) | ogas uz dzinumiem |
| --- | --- |

c)

ogas uz dzinumiem

0153010

Kazenes

3

0153020

Ziemeļu kaulenes

0,02  (*1)

0153030

Avenes (sarkanās un dzeltenās)

3

0153990

Citi (2)

0,02  (*1)

0154000

| d) | pārējie sīkie augļi un ogas |
| --- | --- |

d)

pārējie sīkie augļi un ogas

0154010

Zilenes

8

0154020

Dzērvenes

8

0154030

Jāņogas (baltās un sarkanās) un upenes

8

0154040

Ērkšķogas (dzeltenās, sarkanās un zaļās)

8

0154050

Mežrožu paaugļi

3

0154060

Zīdkoka ogas (baltās un melnās)

3

0154070

Vilkābeles ogas

3

0154080

Plūškoka ogas

3

0154990

Citi (2)

3

0160000

Dažādi augļi

0161000

| a) | ar ēdamu mizu |
| --- | --- |

a)

ar ēdamu mizu

0161010

Dateles

0,02  (*1)

0161020

Vīģes

0,02  (*1)

0161030

Galda olīvas

0,02  (*1)

0161040

Kumkvati

0,02  (*1)

0161050

Karambolas

0,02  (*1)

0161060

Hurmas

2

0161070

Javas salas plūmes

0,02  (*1)

0161990

Citi (2)

0,02  (*1)

0162000

| b) | mazi, ar neēdamu mizu |
| --- | --- |

b)

mazi, ar neēdamu mizu

0,02  (*1)

0162010

Kivi augļi (dzelteni, sarkani un zaļi)

0162020

Ličī

0162030

Pasifloru augļi

0162040

Opuncijas

0162050

Hrizofilas

0162060

Amerikas hurmas

0162990

Citi (2)

0163000

| c) | lieli, ar neēdamu mizu |
| --- | --- |

c)

lieli, ar neēdamu mizu

0163010

Avokado

1

0163020

Banāni

0,02  (*1)

0163030

Mango

0,02  (*1)

0163040

Papaijas

0,02  (*1)

0163050

Granātāboli

5

0163060

Čerimojas

0,02  (*1)

0163070

Gvajaves

1,5

0163080

Ananasi

0,02  (*1)

0163090

Maizeskoka augļi

0,02  (*1)

0163100

Duriāni

0,02  (*1)

0163110

Guanabanas

0,02  (*1)

0163990

Citi (2)

0,02  (*1)

0200000

SVAIGI VAI SALDĒTI DĀRZEŅI

0210000

Sakņu un bumbuļu dārzeņi

0211000

| a) | kartupeļi |
| --- | --- |

a)

kartupeļi

0,02  (*1)

0212000

| b) | tropiskie sakņu un bumbuļu dārzeņi |
| --- | --- |

b)

tropiskie sakņu un bumbuļu dārzeņi

0,02  (*1)

0212010

Manioki

0212020

Batātes

0212030

Jamsi

0212040

Marantas

0212990

Citi (2)

0213000

| c) | pārējie sakņu un bumbuļu dārzeņi, izņemot cukurbietes |
| --- | --- |

c)

pārējie sakņu un bumbuļu dārzeņi, izņemot cukurbietes

0213010

Galda bietes

1,5

0213020

Burkāni

1,5

0213030

Sakņu selerijas

0,3

0213040

Mārrutki

1,5

0213050

Topinambūri

0,02  (*1)

0213060

Pastinaki

1,5

0213070

Sakņu pētersīļi

1,5

0213080

Redīsi

0,3

0213090

Puravlapu plostbārži

1,5

0213100

Kāļi

0,02  (*1)

0213110

Rāceņi

0,02  (*1)

0213990

Citi (2)

0,02  (*1)

0220000

Sīpolu dārzeņi

0220010

Ķiploki

0,07

0220020

Sīpoli

0,3

0220030

Šalotes

0,07

0220040

Lielie loksīpoli un Velsas sīpoli

0,8

0220990

Citi (2)

0,02  (*1)

0230000

Augļu dārzeņi

0231000

| a) | nakteņu dzimtas augi un malvu dzimtas augi |
| --- | --- |

a)

nakteņu dzimtas augi un malvu dzimtas augi

0231010

Tomāti

1,5

0231020

Dārzeņpipari/paprika

1,5

0231030

Baklažāni

1,5

0231040

Okra/“Dāmu pirkstiņi”

0,02  (*1)

0231990

Citi (2)

0,02  (*1)

0232000

| b) | ķirbjaugi ar ēdamu mizu |
| --- | --- |

b)

ķirbjaugi ar ēdamu mizu

0,5

0232010

Gurķi

0232020

Pipargurķīši

0232030

Tumšzaļie kabači

0232990

Citi (2)

0233000

| c) | ķirbjaugi ar neēdamu mizu |
| --- | --- |

c)

ķirbjaugi ar neēdamu mizu

0,6

0233010

Melones

0233020

Ķirbji

0233030

Arbūzi

0233990

Citi (2)

0234000

| d) | cukurkukurūza |
| --- | --- |

d)

cukurkukurūza

0,02  (*1)

0239000

| e) | pārējie augļu dārzeņi |
| --- | --- |

e)

pārējie augļu dārzeņi

0,02  (*1)

0240000

Krustziežu dārzeņi (izņemot krustziežu dzimtas augu saknes un jaunās lapiņas)

0241000

| a) | ziedošie krustziežu dzimtas dārzeņi |
| --- | --- |

a)

ziedošie krustziežu dzimtas dārzeņi

2

0241010

Brokoļi

0241020

Ziedkāposti

0241990

Citi (2)

0242000

| b) | krustziežu dzimtas galviņdārzeņi |
| --- | --- |

b)

krustziežu dzimtas galviņdārzeņi

0242010

Briseles kāposti

0,02  (*1)

0242020

Galviņkāposti

0,7

0242990

Citi (2)

0,02  (*1)

0243000

| c) | krustziežu dzimtas lapu dārzeņi |
| --- | --- |

c)

krustziežu dzimtas lapu dārzeņi

0,02  (*1)

0243010

Ķīnas kāposti

0243020

Lapu kāposti

0243990

Citi (2)

0244000

| d) | kolrābji |
| --- | --- |

d)

kolrābji

0,02  (*1)

0250000

Lapu dārzeņi, garšaugi un ēdami ziedi

0251000

| a) | salāti un salātveidīgie |
| --- | --- |

a)

salāti un salātveidīgie

15

0251010

Salātu baldriņi

0251020

Salāti

0251030

Platlapu cigoriņi/endīvijas

0251040

Kressalāti un citi dīgsti un dzinumi

0251050

Barbarejas

0251060

Sējas pazvērītes/rukolas salāti

0251070

Brūnās sinepes

0251080

Augu (tostarp Brassica ģints sugu) jaunās lapiņas

0251990

Citi (2)

0252000

| b) | spināti un tiem līdzīgu augu lapas |
| --- | --- |

b)

spināti un tiem līdzīgu augu lapas

15

0252010

Spināti

0252020

Anakampseras

0252030

Mangoldi/lapu bietes

0252990

Citi (2)

0253000

| c) | vīnogulāju lapas |
| --- | --- |

c)

vīnogulāju lapas

0,02  (*1)

0254000

| d) | ūdenskreses |
| --- | --- |

d)

ūdenskreses

0,02  (*1)

0255000

| e) | lapu cigoriņi |
| --- | --- |

e)

lapu cigoriņi

0,06

0256000

| f) | garšaugi un ēdami ziedi |
| --- | --- |

f)

garšaugi un ēdami ziedi

40

0256010

Kārveles

0256020

Maurloki

0256030

Lapu selerijas

0256040

Pētersīļi

0256050

Salvijas

0256060

Rozmarīns

0256070

Timiāns

0256080

Baziliks un ēdamie ziedi

0256090

Lauru lapas

0256100

Estragons

0256990

Citi (2)

0260000

Pākšaugi

0260010

Pupas (ar pākstīm)

2

0260020

Pupas (bez pākstīm)

0,08

0260030

Zirņi (ar pākstīm)

2

0260040

Zirņi (bez pākstīm)

0,08

0260050

Lēcas

0,2

0260990

Citi (2)

0,02  (*1)

0270000

Stublāju dārzeņi

0270010

Sparģeļi

0,02  (*1)

0270020

Lapu artišoki

0,02  (*1)

0270030

Selerijas

30

0270040

Fenheļi

4

0270050

Artišoki

4

0270060

Puravi

0,02  (*1)

0270070

Rabarberi

2

0270080

Bambusa dzinumi

0,02  (*1)

0270090

Palmu serdes

0,02  (*1)

0270990

Citi (2)

0,02  (*1)

0280000

Sēnes, sūnas un ķērpji

0,02  (*1)

0280010

Kultivētās sēnes

0280020

Savvaļas sēnes

0280990

Sūnas un ķērpji

0290000

Aļģes un prokarioti

0,02  (*1)

0300000

PĀKŠAUGI

0300010

Pupas

0,2

0300020

Lēcas

0,02  (*1)

0300030

Zirņi

0,1

0300040

Lupīnas

0,1

0300990

Citi (2)

0,02  (*1)

0400000

EĻĻAS AUGU SĒKLAS UN AUGĻI

0401000

Eļļas augu sēklas

0401010

Linsēklas

0,02  (*1)

0401020

Zemesrieksti

0,02  (*1)

0401030

Magoņu sēklas

0,02  (*1)

0401040

Sezama sēklas

0,02  (*1)

0401050

Saulespuķu sēklas

0,02  (*1)

0401060

Rapšu sēklas

0,02

0401070

Sojas pupas

0,02  (*1)

0401080

Sinepju sēklas

0,02  (*1)

0401090

Kokvilnas sēklas

0,02  (*1)

0401100

Ķirbju sēklas

0,02  (*1)

0401110

Saflora sēklas

0,02  (*1)

0401120

Gurķenes sēklas

0,02  (*1)

0401130

Sējas idras sēklas

0,02  (*1)

0401140

Kaņepju sēklas

0,02  (*1)

0401150

Rīcinauga sēklas

0,02  (*1)

0401990

Citi (2)

0,02  (*1)

0402000

Eļļas augu augļi

0,02  (*1)

0402010

Olīvas eļļas ražošanai

0402020

Eļļas palmas kodoli

0402030

Eļļas palmas augļi

0402040

Kapoki

0402990

Citi (2)

0500000

GRAUDAUGI

0500010

Mieži

4

0500020

Griķi un citi pseidograudaugi

0,02  (*1)

0500030

Kukurūza

0,02  (*1)

0500040

Prosa

0,02  (*1)

0500050

Auzas

4

0500060

Rīsi

0,02  (*1)

0500070

Rudzi

0,5

0500080

Sorgo

0,02  (*1)

0500090

Kvieši

0,5

0500990

Citi (2)

0,02  (*1)

0600000

TĒJAS, KAFIJA, ZĀĻU TĒJAS, KAKAO UN CERATONIJAS

0610000

Tējas

0,1  (*1)

0620000

Kafijas pupiņas

0,1  (*1)

0630000

Zāļu tējas no

0631000

| a) | ziediem |
| --- | --- |

a)

ziediem

0,1  (*1)

0631010

Kumelītes

0631020

Hibisks

0631030

Rozes

0631040

Jasmīns

0631050

Liepa

0631990

Citi (2)

0632000

| b) | lapām un garšaugiem |
| --- | --- |

b)

lapām un garšaugiem

0,1  (*1)

0632010

Zemenes

0632020

Roibosa krūms

0632030

Mate

0632990

Citi (2)

0633000

| c) | saknēm |
| --- | --- |

c)

saknēm

1,5 (+)

0633010

Baldriāns

(+)

0633020

Žeņšeņs

(+)

0633990

Citi (2)

(+)

0639000

| d) | jebkurām citām auga daļām |
| --- | --- |

d)

jebkurām citām auga daļām

0,1  (*1)

0640000

Kakao pupiņas

0,1  (*1)

0650000

Ceratonija/ceratonijas augļi

0,1  (*1)

0700000

APIŅI

0,1  (*1)

0800000

GARŠVIELAS

0810000

Sēklas

0,1  (*1)

0810010

Anīsa sēklas

0810020

Sējas melnsēklītes

0810030

Smaržīgā selerija

0810040

Koriandrs

0810050

Ķimenes

0810060

Dilles

0810070

Fenhelis

0810080

Grieķu sieramoliņa sēklas

0810090

Muskatrieksts

0810990

Citi (2)

0820000

Augļi

0,1  (*1)

0820010

Jamaikas pipari

0820020

Sičuānas pipari

0820030

Pļavas ķimenes

0820040

Kardamons

0820050

Kadiķogas

0820060

Pipari (baltie, melnie un zaļie)

0820070

Vaniļa

0820080

Tamarinda augļi

0820990

Citi (2)

0830000

Mizas

0,1  (*1)

0830010

Kanēlis

0830990

Citi (2)

0840000

Saknes vai sakneņi

0840010

Lakricas sakne

1,5 (+)

0840020

Ingvers (10)

0840030

Kurkuma

1,5 (+)

0840040

Mārrutki (11)

0840990

Citi (2)

1,5 (+)

0850000

Pumpuri

0,1  (*1)

0850010

Krustnagliņas

0850020

Kaperi

0850990

Citi (2)

0860000

Ziedu drīksnas

0,1  (*1)

0860010

Safrāns

0860990

Citi (2)

0870000

Sēklsedzes

0,1  (*1)

0870010

Muskatrieksta miza

0870990

Citi (2)

0900000

AUGI CUKURA RAŽOŠANAI

0,02  (*1)

0900010

Cukurbiešu saknes

0900020

Cukurniedres

0900030

Cigoriņu saknes

0900990

Citi (2)

1000000

DZĪVNIEKU IZCELSMES PRODUKTI – SAUSZEMES DZĪVNIEKI

1010000

Audi

(+)

1011000

| a) | cūku |
| --- | --- |

a)

cūku

0,02  (*1)(+)

1011010

Muskuļi

(+)

1011020

Taukaudi

(+)

1011030

Aknas

(+)

1011040

Nieres

(+)

1011050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

(+)

1011990

Citi (2)

(+)

1012000

| b) | liellopu |
| --- | --- |

b)

liellopu

1012010

Muskuļi

0,02  (*1)(+)

1012020

Taukaudi

0,02  (*1)(+)

1012030

Aknas

0,05 (+)

1012040

Nieres

0,05 (+)

1012050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

0,02  (*1)(+)

1012990

Citi (2)

0,02  (*1)(+)

1013000

| c) | aitu |
| --- | --- |

c)

aitu

1013010

Muskuļi

0,02  (*1)(+)

1013020

Taukaudi

0,02  (*1)(+)

1013030

Aknas

0,05 (+)

1013040

Nieres

0,05 (+)

1013050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

0,02  (*1)(+)

1013990

Citi (2)

0,02  (*1)(+)

1014000

| d) | kazu |
| --- | --- |

d)

kazu

1014010

Muskuļi

0,02  (*1)(+)

1014020

Taukaudi

0,02  (*1)(+)

1014030

Aknas

0,05 (+)

1014040

Nieres

0,05 (+)

1014050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

0,02  (*1)(+)

1014990

Citi (2)

0,02  (*1)(+)

1015000

| e) | zirgu |
| --- | --- |

e)

zirgu

1015010

Muskuļi

0,02  (*1)(+)

1015020

Taukaudi

0,02  (*1)(+)

1015030

Aknas

0,05 (+)

1015040

Nieres

0,05 (+)

1015050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

0,02  (*1)(+)

1015990

Citi (2)

0,02  (*1)(+)

1016000

| f) | mājputnu |
| --- | --- |

f)

mājputnu

0,02  (*1)(+)

1016010

Muskuļi

(+)

1016020

Taukaudi

(+)

1016030

Aknas

(+)

1016040

Nieres

1016050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

(+)

1016990

Citi (2)

(+)

1017000

| g) | pārējo lauksaimniecības dzīvnieku |
| --- | --- |

g)

pārējo lauksaimniecības dzīvnieku

1017010

Muskuļi

0,02  (*1)(+)

1017020

Taukaudi

0,02  (*1)(+)

1017030

Aknas

0,05 (+)

1017040

Nieres

0,05 (+)

1017050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

0,02  (*1)(+)

1017990

Citi (2)

0,02  (*1)(+)

1020000

Piens

0,02  (*1)(+)

1020010

Liellopi

(+)

1020020

Aitas

(+)

1020030

Kazas

(+)

1020040

Zirgi

1020990

Citi (2)

1030000

Putnu olas

0,02  (*1)(+)

1030010

Vistas

(+)

1030020

Pīles

(+)

1030030

Zosis

(+)

1030040

Paipalas

(+)

1030990

Citi (2)

(+)

1040000

Medus un pārējie biškopības produkti (7)

0,05  (*1)

1050000

Abinieki un rāpuļi

0,02  (*1)

1060000

Sauszemes bezmugurkaulnieki

0,02  (*1)

1070000

Sauszemes savvaļas mugurkaulnieki

0,02  (*1)

1100000

DZĪVNIEKU IZCELSMES PRODUKTI — ZIVIS, ZIVJU PRODUKTI UN CITI JŪRAS UN SALDŪDENS PĀRTIKAS PRODUKTI (8)

1200000

KULTŪRAUGI VAI KULTŪRAUGU DAĻAS, KO IZMANTO VIENĪGI DZĪVNIEKU BARĪBAI (8)

1300000

APSTRĀDĀTI PĀRTIKAS PRODUKTI (9)

Ciprodinils (R) (F)

| (R) | Atlieku definīcija atšķiras šādām pesticīda un koda kombinācijām: ciprodinils – kods 1000000, izņemot 1020000, 1040000: ciprodinils (ciprodinila un brīvā CGA 304075 summa, izteikta kā ciprodinils); ciprodinils - kods 1020000: ciprodinils (ciprodinila un brīvā un konjugētā CGA 304075 summa, izteikta kā ciprodinils) |
| --- | --- |

(R)

| (F) | Šķīst taukos |
| --- | --- |

(F)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde konstatēja, ka daļa informācijas par analītiskajām un/vai apstiprinošajām metodēm nav pieejama. Pārskatot MAL, Komisija ņems vērā pirmajā teikumā minēto informāciju, ja tā tiks iesniegta līdz 2017. gada 14. martam, vai minētās informācijas trūkumu, ja tā līdz norādītajam datumam netiks iesniegta.

0120010 Mandeles

0633000c) saknes

0633010 Baldriāns

0633020 Žeņšeņs

0633990 Citi (2)

0840010 Lakricas sakne

0840030 Kurkuma

0840990 Citi (2)

1000000 DZĪVNIEKU IZCELSMES PRODUKTI – SAUSZEMES DZĪVNIEKI

1010000 Audi

1011000a) cūku

1011010 Muskuļi

1011020 Taukaudi

1011030 Aknas

1011040 Nieres

1011050 Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1011990 Citi (2)

1012000 b) liellopu

1012010 Muskuļi

1012020 Taukaudi

1012030 Aknas

1012040 Nieres

1012050 Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1012990 Citi (2)

1013000 c) aitu

1013010 Muskuļi

1013020 Taukaudi

1013030 Aknas

1013040 Nieres

1013050 Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1013990 Citi (2)

1014000 d) kazu

1014010 Muskuļi

1014020 Taukaudi

1014030 Aknas

1014040 Nieres

1014050 Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1014990 Citi (2)

1015000 e) zirgu

1015010 Muskuļi

1015020 Taukaudi

1015030 Aknas

1015040 Nieres

1015050 Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1015990 Citi (2)

1016000 f) mājputnu

1016010 Muskuļi

1016020 Taukaudi

1016030 Aknas

1016050 Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1016990 Citi (2)

1017000 g) citu lauksaimniecības dzīvnieku

1017010 Muskuļi

1017020 Taukaudi

1017030 Aknas

1017040 Nieres

1017050 Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1017990 Citi (2)

1020000 Piens

1020010 Liellopi

1020020 Aitas

1020030 Kazas

1030000Putnu olas

1030010 Vistas

1030020 Pīles

1030030 Zosis

1030040 Paipalas

1030990 Citi (2)"

---

(*1)  Norāda zemāko analītiski nosakāmo daudzumu.

*1

(1)  Jāiekļauj atsauce uz I pielikumu, kurā redzams pilnīgs to augu un dzīvnieku izcelsmes produktu saraksts, kam piemēro MAL.

1

---

| 15.10.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 366/17 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 366/17

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2021/1811

(2021. gada 14. oktobris),

ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes kalcija silīcija importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulu (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 7. pantu,

pēc apspriešanās ar dalībvalstīm,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

1.1.   Procedūras sākšana

Procedūras sākšana

| (1) | Pamatojoties uz pamatregulas 5. pantu, Eiropas Komisija (“Komisija”) 2021. gada 18. februārī sāka antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (“attiecīgā valsts”, “ĶTR” jeb “Ķīna”) izcelsmes kalcija silīcija importu. Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”). |
| --- | --- |

(1)

Pamatojoties uz pamatregulas 5. pantu, Eiropas Komisija (“Komisija”) 2021. gada 18. februārī sāka antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (“attiecīgā valsts”, “ĶTR” jeb “Ķīna”) izcelsmes kalcija silīcija importu. Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”).

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

2

| (2) | Komisija sāka izmeklēšanu, reaģējot uz sūdzību, ko 2021. gada 4. janvārī iesniedza Euroalliages (“sūdzības iesniedzējs”). Sūdzība tika iesniegta Savienības kalcija silīcija ražošanas nozares vārdā pamatregulas 5. panta 4. punkta nozīmē. Sūdzībā bija ietverti pierādījumi par dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, un tie bija pietiekami, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu. |
| --- | --- |

(2)

Komisija sāka izmeklēšanu, reaģējot uz sūdzību, ko 2021. gada 4. janvārī iesniedza Euroalliages (“sūdzības iesniedzējs”). Sūdzība tika iesniegta Savienības kalcija silīcija ražošanas nozares vārdā pamatregulas 5. panta 4. punkta nozīmē. Sūdzībā bija ietverti pierādījumi par dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, un tie bija pietiekami, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu.

Euroalliages

| (3) | Saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5.a punktu Komisijai iepriekšējas informācijas izpaušanas periodā būtu jāreģistrē imports, attiecībā uz kuru tiek veikta antidempinga izmeklēšana, ja vien tai 5. panta nozīmē nav pietiekamu pierādījumu par to, ka nav ievērotas 10. panta 4. punkta c) vai d) apakšpunktā minētās prasības. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5.a punktu Komisijai iepriekšējas informācijas izpaušanas periodā būtu jāreģistrē imports, attiecībā uz kuru tiek veikta antidempinga izmeklēšana, ja vien tai 5. panta nozīmē nav pietiekamu pierādījumu par to, ka nav ievērotas 10. panta 4. punkta c) vai d) apakšpunktā minētās prasības.

| (4) | Sūdzības iesniedzējs šajā lietā nelūdza veikt reģistrēšanu, un Komisija konstatēja, ka nav ievērotas d) apakšpunktā minētās prasības, jo papildus importa līmenim, kas radījis kaitējumu izmeklēšanas periodā, importa apjoms pēc tam neturpināja ievērojami pieaugt. Saskaņā ar Eurostat datiem importa apjoms no Ķīnas samazinājās par 86 % pirmajos četros mēnešos (t. i., no 2021. gada marta līdz jūnijam) pēc izmeklēšanas sākšanas, salīdzinot ar tiem pašiem mēnešiem izmeklēšanas periodā. Mēneša griezumā vidējais importa apjoms no Ķīnas pirmajos četros mēnešos pēc izmeklēšanas sākšanas samazinājās par 74 %, salīdzinot ar vidējo mēneša importa apjomu izmeklēšanas periodā. Tādēļ Komisija iepriekšējas informācijas izpaušanas periodā nereģistrēja importu. |
| --- | --- |

(4)

Sūdzības iesniedzējs šajā lietā nelūdza veikt reģistrēšanu, un Komisija konstatēja, ka nav ievērotas d) apakšpunktā minētās prasības, jo papildus importa līmenim, kas radījis kaitējumu izmeklēšanas periodā, importa apjoms pēc tam neturpināja ievērojami pieaugt. Saskaņā ar Eurostat datiem importa apjoms no Ķīnas samazinājās par 86 % pirmajos četros mēnešos (t. i., no 2021. gada marta līdz jūnijam) pēc izmeklēšanas sākšanas, salīdzinot ar tiem pašiem mēnešiem izmeklēšanas periodā. Mēneša griezumā vidējais importa apjoms no Ķīnas pirmajos četros mēnešos pēc izmeklēšanas sākšanas samazinājās par 74 %, salīdzinot ar vidējo mēneša importa apjomu izmeklēšanas periodā. Tādēļ Komisija iepriekšējas informācijas izpaušanas periodā nereģistrēja importu.

Eurostat

1.2.   Ieinteresētās personas

Ieinteresētās personas

| (5) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja pieteikties ieinteresētās personas, kuras vēlas piedalīties izmeklēšanā. Turklāt Komisija par pārskatīšanas sākšanu atsevišķi informēja sūdzības iesniedzēju, zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus un ĶTR iestādes, zināmos importētājus, piegādātājus un lietotājus, kā arī apvienības, par kurām bija zināms, ka tās skar izmeklēšanas sākšana, un aicināja tos piedalīties. |
| --- | --- |

(5)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja pieteikties ieinteresētās personas, kuras vēlas piedalīties izmeklēšanā. Turklāt Komisija par pārskatīšanas sākšanu atsevišķi informēja sūdzības iesniedzēju, zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus un ĶTR iestādes, zināmos importētājus, piegādātājus un lietotājus, kā arī apvienības, par kurām bija zināms, ka tās skar izmeklēšanas sākšana, un aicināja tos piedalīties.

| (6) | Ieinteresētajām personām bija iespēja sniegt piezīmes par izmeklēšanas sākšanu un prasīt, lai tās uzklausītu Komisija un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona. |
| --- | --- |

(6)

Ieinteresētajām personām bija iespēja sniegt piezīmes par izmeklēšanas sākšanu un prasīt, lai tās uzklausītu Komisija un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona.

| (7) | Šajā izmeklēšanas posmā netika pieprasīta neviena uzklausīšana. |
| --- | --- |

(7)

Šajā izmeklēšanas posmā netika pieprasīta neviena uzklausīšana.

1.3.   Piezīmes par procedūras sākšanu

Piezīmes par procedūras sākšanu

| (8) | Komisija saņēma piezīmes par procedūras sākšanu no Eurofer un Vācijas Tērauda federācijas (Wirtschaftsvereinigung Stahl), kurās tika lūgts izbeigt izmeklēšanu. |
| --- | --- |

(8)

Komisija saņēma piezīmes par procedūras sākšanu no Eurofer un Vācijas Tērauda federācijas (Wirtschaftsvereinigung Stahl), kurās tika lūgts izbeigt izmeklēšanu.

Eurofer

Wirtschaftsvereinigung Stahl

| (9) | Eurofer apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares slikto rādītāju galvenais iemesls ir tērauda ražošanas apjoma samazināšanās, nevis imports no Ķīnas, tādēļ sūdzības iesniedzējs nav atklājis cēloņsakarību starp importu no Ķīnas un Savienības ražošanas nozares situāciju. Tāpat Eurofer argumentēja, ka sūdzības iesniedzējs nav sniedzis nekādu informāciju par to, kādā mērā kalcija silīcija ražotāji spēj ražot citus ferosakausējumus, izmantojot tos pašus mehānismus. Turklāt Eurofer apgalvoja, ka papildus importam par dempinga cenām sūdzības iesniedzējs nav pienācīgi analizējis citus faktorus, kas varētu būt noveduši pie Savienības kalcija silīcija nozares situācijas, piemēram, Covid-19 pandēmiju un saikni ar tēraudrūpniecības jaudas pārpalikumu. Tāpat Eurofer norādīja, ka importa no Ķīnas iespējamo pieplūdumu nav iespējams saskaņot, balstoties uz Eurostat/Comext importa datiem par KN kodu 7202 99 80. Saskaņā ar minētajiem datiem importa no Ķīnas pieaugums nebija redzams izmeklēšanas periodā, savukārt Brazīlijas importa pieaugums bija daudz spēcīgāks. Turklāt, runājot par rentabilitāti, Eurofer un Vācijas Tērauda federācija apgalvoja, ka tās samazināšanās bija loģiskas sekas lielākajai ekonomikas krīzei, kāda pieredzēta vairāk nekā desmit pēdējo gadu laikā. Eurofer norādīja, ka pie sūdzības iesniedzēja sliktajiem rādītājiem noveda vispārējā ekonomikas situācija, nevis imports. It sevišķi attiecībā uz izmaksām Eurofer norādīja, ka pretēji sūdzības iesniedzēja apgalvojumiem izmeklēšanas periodā enerģijas izmaksas samazinājās, tādēļ tās nevarēja sekmēt izmaksu pieaugumu. Turklāt Eurofer atzīmēja, ka nav pieaugušas pastāvīgās izmaksas, jo bija zemāks pieprasījums pēc tērauda. Vācijas Tērauda federācija piebilda, ka ir jāņem vēra arī tas, ka Ķīnas leģējošo elementu ražotājiem ir ievērojamas salīdzināmas izmaksu priekšrocības sakausējumu ražošanā, jo tiem ir zemākas enerģijas un darbaspēka izmaksas un pašu izejvielu resursi. Tas viss vēlreiz, iespējams, apliecināja, ka rentabilitātes samazināšanos nenoteica imports no Ķīnas, bet gan vispārējās ekonomikas situācijas un Covid-19 pandēmijas loģiskās sekas. |
| --- | --- |

(9)

Eurofer apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares slikto rādītāju galvenais iemesls ir tērauda ražošanas apjoma samazināšanās, nevis imports no Ķīnas, tādēļ sūdzības iesniedzējs nav atklājis cēloņsakarību starp importu no Ķīnas un Savienības ražošanas nozares situāciju. Tāpat Eurofer argumentēja, ka sūdzības iesniedzējs nav sniedzis nekādu informāciju par to, kādā mērā kalcija silīcija ražotāji spēj ražot citus ferosakausējumus, izmantojot tos pašus mehānismus. Turklāt Eurofer apgalvoja, ka papildus importam par dempinga cenām sūdzības iesniedzējs nav pienācīgi analizējis citus faktorus, kas varētu būt noveduši pie Savienības kalcija silīcija nozares situācijas, piemēram, Covid-19 pandēmiju un saikni ar tēraudrūpniecības jaudas pārpalikumu. Tāpat Eurofer norādīja, ka importa no Ķīnas iespējamo pieplūdumu nav iespējams saskaņot, balstoties uz Eurostat/Comext importa datiem par KN kodu 7202 99 80. Saskaņā ar minētajiem datiem importa no Ķīnas pieaugums nebija redzams izmeklēšanas periodā, savukārt Brazīlijas importa pieaugums bija daudz spēcīgāks. Turklāt, runājot par rentabilitāti, Eurofer un Vācijas Tērauda federācija apgalvoja, ka tās samazināšanās bija loģiskas sekas lielākajai ekonomikas krīzei, kāda pieredzēta vairāk nekā desmit pēdējo gadu laikā. Eurofer norādīja, ka pie sūdzības iesniedzēja sliktajiem rādītājiem noveda vispārējā ekonomikas situācija, nevis imports. It sevišķi attiecībā uz izmaksām Eurofer norādīja, ka pretēji sūdzības iesniedzēja apgalvojumiem izmeklēšanas periodā enerģijas izmaksas samazinājās, tādēļ tās nevarēja sekmēt izmaksu pieaugumu. Turklāt Eurofer atzīmēja, ka nav pieaugušas pastāvīgās izmaksas, jo bija zemāks pieprasījums pēc tērauda. Vācijas Tērauda federācija piebilda, ka ir jāņem vēra arī tas, ka Ķīnas leģējošo elementu ražotājiem ir ievērojamas salīdzināmas izmaksu priekšrocības sakausējumu ražošanā, jo tiem ir zemākas enerģijas un darbaspēka izmaksas un pašu izejvielu resursi. Tas viss vēlreiz, iespējams, apliecināja, ka rentabilitātes samazināšanos nenoteica imports no Ķīnas, bet gan vispārējās ekonomikas situācijas un Covid-19 pandēmijas loģiskās sekas.

Eurofer

Eurofer

Eurofer

Eurofer

Eurostat

Comext

Eurofer

Eurofer

Eurofer

Eurofer

| (10) | Sūdzībā cenas starpība tika konstatēta, balstoties uz konkrētiem darījumiem, kas bija sūdzības iesniedzējam tobrīd labākā pieejamā informācija. Eurofer šo metodi kritizēja un norādīja arī, ka cenu starpībā būtu jāņem vērā tas, vai kalcija silīcijs ir pārdots beztaras veidā vai kā satīta stieple. |
| --- | --- |

(10)

Sūdzībā cenas starpība tika konstatēta, balstoties uz konkrētiem darījumiem, kas bija sūdzības iesniedzējam tobrīd labākā pieejamā informācija. Eurofer šo metodi kritizēja un norādīja arī, ka cenu starpībā būtu jāņem vērā tas, vai kalcija silīcijs ir pārdots beztaras veidā vai kā satīta stieple.

Eurofer

| (11) | Komisijas veiktā analīze apliecināja, ka neviens no minētajiem elementiem, neatkarīgi no tā, vai apgalvotie fakti ir pareizi, nebija pietiekams, lai apšaubītu secinājumu, ka sūdzībā bija pietiekami daudz pierādījumu tam, ka attiecīgais ražojums Savienībā tika ievests par dempinga cenām un, šķiet, ir nodarījis būtisku kaitējumu Savienības ražotājiem. Šie aspekti tika noteikti, pamatojoties uz labākajiem pierādījumiem, kas tobrīd bija pieejami sūdzības iesniedzējam, un tie bija pietiekami reprezentatīvi un ticami. Turklāt Eurofer un Vācijas Tērauda federācijas izvirzītie apgalvojumi tika sīki pārbaudīti izmeklēšanas gaitā un ir sīkāk aplūkoti turpmāk tekstā. |
| --- | --- |

(11)

Komisijas veiktā analīze apliecināja, ka neviens no minētajiem elementiem, neatkarīgi no tā, vai apgalvotie fakti ir pareizi, nebija pietiekams, lai apšaubītu secinājumu, ka sūdzībā bija pietiekami daudz pierādījumu tam, ka attiecīgais ražojums Savienībā tika ievests par dempinga cenām un, šķiet, ir nodarījis būtisku kaitējumu Savienības ražotājiem. Šie aspekti tika noteikti, pamatojoties uz labākajiem pierādījumiem, kas tobrīd bija pieejami sūdzības iesniedzējam, un tie bija pietiekami reprezentatīvi un ticami. Turklāt Eurofer un Vācijas Tērauda federācijas izvirzītie apgalvojumi tika sīki pārbaudīti izmeklēšanas gaitā un ir sīkāk aplūkoti turpmāk tekstā.

Eurofer

| (12) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija apstiprināja, ka sūdzības iesniedzējs sniedza pietiekamus pierādījumus par dempingu, kaitējumu un cēloņsakarību, tādējādi izpildot pamatregulas 5. panta 2. punktā noteiktās prasības. |
| --- | --- |

(12)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija apstiprināja, ka sūdzības iesniedzējs sniedza pietiekamus pierādījumus par dempingu, kaitējumu un cēloņsakarību, tādējādi izpildot pamatregulas 5. panta 2. punktā noteiktās prasības.

1.4.   Atlase

Atlase

| (13) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā varētu veidot noteiktu veidu ieinteresēto personu izlasi saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. |
| --- | --- |

(13)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā varētu veidot noteiktu veidu ieinteresēto personu izlasi saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.

1.4.1.   Savienības ražotāji

Savienības ražotāji

| (14) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā darīs pieejamas anketas vienīgajiem diviem zināmajiem Savienības ražotājiem, proti, OFZ a.s. un Ferropem. Tomēr Komisija arī aicināja citus Savienības ražotājus, ja tādi ir, vērsties pie Komisijas un pieprasīt anketu ne vēlāk kā septiņu dienu laikā pēc paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas. |
| --- | --- |

(14)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā darīs pieejamas anketas vienīgajiem diviem zināmajiem Savienības ražotājiem, proti, OFZ a.s. un Ferropem. Tomēr Komisija arī aicināja citus Savienības ražotājus, ja tādi ir, vērsties pie Komisijas un pieprasīt anketu ne vēlāk kā septiņu dienu laikā pēc paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas.

OFZ a.s.

Ferropem

| (15) | Komisijai nepieteicās neviens cits Savienības ražotājs. Tāpēc uzskata, ka divi minētie Savienības ražotāji veido 100 % no Savienības ražošanas nozares. |
| --- | --- |

(15)

Komisijai nepieteicās neviens cits Savienības ražotājs. Tāpēc uzskata, ka divi minētie Savienības ražotāji veido 100 % no Savienības ražošanas nozares.

1.4.2.   Importētāju atlase

Importētāju atlase

| (16) | Lai lemtu par to, vai ir jāveic atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja nesaistītos importētājus sniegt informāciju, kas norādīta paziņojumā par procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(16)

Lai lemtu par to, vai ir jāveic atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja nesaistītos importētājus sniegt informāciju, kas norādīta paziņojumā par procedūras sākšanu.

| (17) | Četri nesaistīti importētāji (Affival SAS, Coftech GmbH, Sider Trading SpA, SKW Stahl-Metallurgie GmbH) sniedza pieprasīto informāciju un piekrita, ka tos iekļauj izlasē. Ņemot vērā atbilžu nelielo skaitu, Komisija nolēma, ka atlase nav vajadzīga. Komisija aicināja četrus norādītos uzņēmumus aizpildīt importētājiem paredzēto anketu. |
| --- | --- |

(17)

Četri nesaistīti importētāji (Affival SAS, Coftech GmbH, Sider Trading SpA, SKW Stahl-Metallurgie GmbH) sniedza pieprasīto informāciju un piekrita, ka tos iekļauj izlasē. Ņemot vērā atbilžu nelielo skaitu, Komisija nolēma, ka atlase nav vajadzīga. Komisija aicināja četrus norādītos uzņēmumus aizpildīt importētājiem paredzēto anketu.

Affival SAS

Coftech GmbH

Sider Trading SpA

SKW Stahl-Metallurgie GmbH

1.4.3.   Ražotāju eksportētāju atlase Ķīnas Tautas Republikā

Ražotāju eksportētāju atlase Ķīnas Tautas Republikā

| (18) | Lai lemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā izveidotu izlasi, Komisija aicināja visus ĶTR zināmos ražotājus eksportētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Turklāt Komisija lūdza Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecību Eiropas Savienībā apzināt citus tādus ražotājus eksportētājus (ja tādi ir), kas vēlētos piedalīties izmeklēšanā, un/vai ar tiem sazināties. |
| --- | --- |

(18)

Lai lemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā izveidotu izlasi, Komisija aicināja visus ĶTR zināmos ražotājus eksportētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Turklāt Komisija lūdza Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecību Eiropas Savienībā apzināt citus tādus ražotājus eksportētājus (ja tādi ir), kas vēlētos piedalīties izmeklēšanā, un/vai ar tiem sazināties.

| (19) | Trīs ĶTR ražotāji eksportētāji sniedza prasīto informāciju un piekrita, ka tos iekļauj izlasē. Ņemot vērā atbilžu nelielo skaitu, Komisija nolēma, ka atlase nav vajadzīga. |
| --- | --- |

(19)

Trīs ĶTR ražotāji eksportētāji sniedza prasīto informāciju un piekrita, ka tos iekļauj izlasē. Ņemot vērā atbilžu nelielo skaitu, Komisija nolēma, ka atlase nav vajadzīga.

1.5.   Atbildes uz anketas jautājumiem un pārbaudes apmeklējumi

Atbildes uz anketas jautājumiem un pārbaudes apmeklējumi

| (20) | Komisija Ķīnas Tautas Republikas valdībai (“ĶV”) nosūtīja anketu par nozīmīgiem kropļojumiem Ķīnas Tautas Republikā pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

(20)

Komisija Ķīnas Tautas Republikas valdībai (“ĶV”) nosūtīja anketu par nozīmīgiem kropļojumiem Ķīnas Tautas Republikā pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē.

| (21) | Sūdzības iesniedzējs sūdzībā arī sniedza pietiekamus pierādījumus par kropļojumiem, kas ĶTR pastāv saistībā ar attiecīgā ražojuma izejvielām. Tāpēc, kā tika norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, izmeklēšana attiecās uz šiem kropļojumiem saistībā ar izejvielām, lai noteiktu, vai attiecībā uz ĶTR piemērot pamatregulas 7. panta 2.a punkta un 2.b punkta noteikumus. Tādēļ Komisija šajā saistībā nosūtīja papildu anketu ĶV. |
| --- | --- |

(21)

Sūdzības iesniedzējs sūdzībā arī sniedza pietiekamus pierādījumus par kropļojumiem, kas ĶTR pastāv saistībā ar attiecīgā ražojuma izejvielām. Tāpēc, kā tika norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, izmeklēšana attiecās uz šiem kropļojumiem saistībā ar izejvielām, lai noteiktu, vai attiecībā uz ĶTR piemērot pamatregulas 7. panta 2.a punkta un 2.b punkta noteikumus. Tādēļ Komisija šajā saistībā nosūtīja papildu anketu ĶV.

| (22) | Savienības ražotāju, nesaistītu importētāju, lietotāju un ražotāju eksportētāju anketas tika publicētas tiešsaistē (3) procedūras sākšanas dienā. |
| --- | --- |

(22)

Savienības ražotāju, nesaistītu importētāju, lietotāju un ražotāju eksportētāju anketas tika publicētas tiešsaistē (3) procedūras sākšanas dienā.

3

| (23) | Komisija saņēma atbildes uz anketas jautājumiem no diviem Savienības ražotājiem, diviem Savienības importētājiem (Affival un Coftech), diviem lietotājiem (AFV Acciaierie Beltrame S.p.A. un Filo d.o.o.) un trim ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās (Ningxia Ketong New Material Technology Co. Ltd., Ningxia Shun Tai Smelting Co. Ltd. un tā saistītā tirgotāja Overseas Metallurgy Co. Ltd., kā arī Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co. Ltd.). |
| --- | --- |

(23)

Komisija saņēma atbildes uz anketas jautājumiem no diviem Savienības ražotājiem, diviem Savienības importētājiem (Affival un Coftech), diviem lietotājiem (AFV Acciaierie Beltrame S.p.A. un Filo d.o.o.) un trim ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās (Ningxia Ketong New Material Technology Co. Ltd., Ningxia Shun Tai Smelting Co. Ltd. un tā saistītā tirgotāja Overseas Metallurgy Co. Ltd., kā arī Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co. Ltd.).

Affival

Coftech

AFV Acciaierie Beltrame S.p.A.

Filo d.o.o.

Ningxia Ketong New Material Technology Co. Ltd.

Ningxia Shun Tai Smelting Co. Ltd.

Overseas Metallurgy Co. Ltd.

Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co. Ltd.

| (24) | Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski konstatētu dempingu, tā radīto kaitējumu un Savienības intereses. Saistībā ar Covid-19 pandēmijas uzliesmojumu un no tās izrietošajiem pasākumiem, kuri tika veikti cīņai pret uzliesmojumu (“Covid-19 paziņojums”) (4), Komisija nevarēja veikt pārbaudes apmeklējumus uzņēmumu, kas sadarbojās, telpās. Tā vietā Komisija, izmantojot videokonferenci, veica turpmāk norādīto uzņēmumu sniegtās informācijas attālinātu pārbaudi. |
| --- | --- |

(24)

Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski konstatētu dempingu, tā radīto kaitējumu un Savienības intereses. Saistībā ar Covid-19 pandēmijas uzliesmojumu un no tās izrietošajiem pasākumiem, kuri tika veikti cīņai pret uzliesmojumu (“Covid-19 paziņojums”) (4), Komisija nevarēja veikt pārbaudes apmeklējumus uzņēmumu, kas sadarbojās, telpās. Tā vietā Komisija, izmantojot videokonferenci, veica turpmāk norādīto uzņēmumu sniegtās informācijas attālinātu pārbaudi.

4

Savienības ražotāji

Savienības ražotāji

| — | OFZ, a.s., Istebné, Slovākija, |
| --- | --- |

—

OFZ, a.s., Istebné, Slovākija,

OFZ, a.s., Istebné

| — | Ferropem, Chambéry, Francija. |
| --- | --- |

—

Ferropem, Chambéry, Francija.

Ferropem, Chambéry

Importētāji

Importētāji

| — | Affival SAS, Solesmes, Francija. |
| --- | --- |

—

Affival SAS, Solesmes, Francija.

Affival SAS, Solesmes

ĶTR ražotāji eksportētāji

ĶTR ražotāji eksportētāji

| — | Ningxia Ketong New Material Technology Co. Ltd. (“
  Ketong
  ”), |
| --- | --- |

—

Ningxia Ketong New Material Technology Co. Ltd. (“
  Ketong
  ”),

Ningxia Ketong New Material Technology Co. Ltd.

Ketong

| — | Ningxia Shun Tai Smelting Co. Ltd. un tā saistītais tirgotājs Overseas Metallurgy Co. Ltd. (“
  Shun Tai
  ”), |
| --- | --- |

—

Ningxia Shun Tai Smelting Co. Ltd. un tā saistītais tirgotājs Overseas Metallurgy Co. Ltd. (“
  Shun Tai
  ”),

Ningxia Shun Tai Smelting Co. Ltd.

Overseas Metallurgy Co. Ltd.

Shun Tai

| — | Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co. Ltd. (“
  Shenghua
  ”). |
| --- | --- |

—

Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co. Ltd. (“
  Shenghua
  ”).

Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co. Ltd.

Shenghua

1.6.   Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

| (25) | Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2020. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim (“izmeklēšanas periods”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2017. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(25)

Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2020. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim (“izmeklēšanas periods”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2017. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1.   Attiecīgais ražojums

Attiecīgais ražojums

| (26) | Attiecīgais ražojums ir sakausējums vai ķīmiskais savienojums, kurš pēc masas satur 16 % vai vairāk kalcija, 45 % vai vairāk silīcija, mazāk nekā 14 % dzelzs un ne vairāk kā 10 % jebkāda cita elementa; nav svarīgi, vai tas ir beztaras veidā, iepakots maisos vai tērauda mucās, iestrādāts metāla plāksnēs (vai kā satīta stieple) vai citādā veidā, ar ĶTR izcelsmi, patlaban atbilst KN kodiem ex 7202 99 80 un ex 2850 00 60 (Taric kodiem 7202998030 un 2850006091) (“attiecīgais ražojums”). To parasti dēvē par kalcija silīciju jeb “CaSi”. |
| --- | --- |

(26)

Attiecīgais ražojums ir sakausējums vai ķīmiskais savienojums, kurš pēc masas satur 16 % vai vairāk kalcija, 45 % vai vairāk silīcija, mazāk nekā 14 % dzelzs un ne vairāk kā 10 % jebkāda cita elementa; nav svarīgi, vai tas ir beztaras veidā, iepakots maisos vai tērauda mucās, iestrādāts metāla plāksnēs (vai kā satīta stieple) vai citādā veidā, ar ĶTR izcelsmi, patlaban atbilst KN kodiem ex 7202 99 80 un ex 2850 00 60 (Taric kodiem 7202998030 un 2850006091) (“attiecīgais ražojums”). To parasti dēvē par kalcija silīciju jeb “CaSi”.

Taric

| (27) | Kalcija silīciju izmanto īpašu metāla sakausējumu izgatavošanā. CaSi sakausējumus izmanto kā dezoksidētāju un desulfurizatoru augstvērtīga tērauda izgatavošanā. |
| --- | --- |

(27)

Kalcija silīciju izmanto īpašu metāla sakausējumu izgatavošanā. CaSi sakausējumus izmanto kā dezoksidētāju un desulfurizatoru augstvērtīga tērauda izgatavošanā.

2.2.   Līdzīgais ražojums

Līdzīgais ražojums

| (28) | Izmeklēšana ir parādījusi, ka visiem turpmāk minētajiem ražojumiem ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un tie paši pamatlietojumi:






  — | attiecīgajam ražojumam, |
| --- | --- | --- |

(28)

Izmeklēšana ir parādījusi, ka visiem turpmāk minētajiem ražojumiem ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un tie paši pamatlietojumi:

—

attiecīgajam ražojumam,

| — | ĶTR ražotajam un iekšzemes tirgū pārdotajam ražojumam un |
| --- | --- |

—

ĶTR ražotajam un iekšzemes tirgū pārdotajam ražojumam un

| — | ražojumam, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienībā. |
| --- | --- |

—

ražojumam, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienībā.

| (29) | Tāpēc Komisija šajā posmā izlēma, ka minētie ražojumi ir līdzīgi ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(29)

Tāpēc Komisija šajā posmā izlēma, ka minētie ražojumi ir līdzīgi ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

2.3.   Apgalvojumi par ražojuma tvērumu

Apgalvojumi par ražojuma tvērumu

| (30) | Komisija nesaņēma nekādus apgalvojumus par ražojuma tvērumu. |
| --- | --- |

(30)

Komisija nesaņēma nekādus apgalvojumus par ražojuma tvērumu.

3.   DEMPINGS

DEMPINGS

3.1.   Pamatregulas 2. panta 6.a punktā paredzētā normālās vērtības noteikšanas procedūra

Pamatregulas 2. panta 6.a punktā paredzētā normālās vērtības noteikšanas procedūra

| (31) | Ņemot vērā izmeklēšanas sākumā pieejamos pietiekamos pierādījumus par to, ka attiecībā uz ĶTR pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, Komisija, ievērojot pamatregulas 2. panta 6.a punktu, atzina par pareizu sākt izmeklēšanu par ražotājiem eksportētājiem no minētās valsts. |
| --- | --- |

(31)

Ņemot vērā izmeklēšanas sākumā pieejamos pietiekamos pierādījumus par to, ka attiecībā uz ĶTR pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, Komisija, ievērojot pamatregulas 2. panta 6.a punktu, atzina par pareizu sākt izmeklēšanu par ražotājiem eksportētājiem no minētās valsts.

| (32) | Tādēļ, lai savāktu pamatregulas 2. panta 6.a punkta iespējamai piemērošanai nepieciešamos datus, Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu aicināja visus Ķīnas ražotājus eksportētājus sniegt informāciju par kalcija silīcija ražošanā izmantotajiem izejresursiem. Attiecīgo informāciju iesniedza trīs Ķīnas ražotāji eksportētāji. |
| --- | --- |

(32)

Tādēļ, lai savāktu pamatregulas 2. panta 6.a punkta iespējamai piemērošanai nepieciešamos datus, Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu aicināja visus Ķīnas ražotājus eksportētājus sniegt informāciju par kalcija silīcija ražošanā izmantotajiem izejresursiem. Attiecīgo informāciju iesniedza trīs Ķīnas ražotāji eksportētāji.

| (33) | Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskatīja par vajadzīgu izmeklēšanai attiecībā uz apgalvojumiem par nozīmīgajiem kropļojumiem, tā nosūtīja anketu ĶV. Turklāt paziņojuma par procedūras sākšanu 5.3.2. punktā Komisija aicināja visas ieinteresētās personas 37 dienu laikā no paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī darīt zināmu savu viedokli, iesniegt informāciju un sniegt apstiprinošus pierādījumus par pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanu. ĶV nesniedza nekādu atbildi uz pieprasīto informāciju. Pēc tam Komisija informēja ĶV, ka tā izmantos pieejamos faktus pamatregulas 18. panta nozīmē, lai noteiktu, vai ĶTR pastāv nozīmīgi kropļojumi. |
| --- | --- |

(33)

Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskatīja par vajadzīgu izmeklēšanai attiecībā uz apgalvojumiem par nozīmīgajiem kropļojumiem, tā nosūtīja anketu ĶV. Turklāt paziņojuma par procedūras sākšanu 5.3.2. punktā Komisija aicināja visas ieinteresētās personas 37 dienu laikā no paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī darīt zināmu savu viedokli, iesniegt informāciju un sniegt apstiprinošus pierādījumus par pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanu. ĶV nesniedza nekādu atbildi uz pieprasīto informāciju. Pēc tam Komisija informēja ĶV, ka tā izmantos pieejamos faktus pamatregulas 18. panta nozīmē, lai noteiktu, vai ĶTR pastāv nozīmīgi kropļojumi.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

| (34) | Paziņojuma par procedūras sākšanu 5.3.2. punktā Komisija kā iespējamu reprezentatīvo valsti normālās vērtības noteikšanai uz neizkropļotu cenu vai atsauces vērtību pamata saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu noteica Brazīliju. Turklāt Komisija norādīja, ka pārbaudīs citas iespējamas attiecīgas reprezentatīvās valstis saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmajā ievilkumā noteiktajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(34)

Paziņojuma par procedūras sākšanu 5.3.2. punktā Komisija kā iespējamu reprezentatīvo valsti normālās vērtības noteikšanai uz neizkropļotu cenu vai atsauces vērtību pamata saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu noteica Brazīliju. Turklāt Komisija norādīja, ka pārbaudīs citas iespējamas attiecīgas reprezentatīvās valstis saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmajā ievilkumā noteiktajiem kritērijiem.

| (35) | Komisija 2021. gada 7. maijā ar paziņojumu (“pirmais paziņojums”) informēja ieinteresētās personas par to, kurus attiecīgos avotus tā plāno izmantot normālās vērtības noteikšanai. Minētajā paziņojumā Komisija uzskaitīja visus ražošanas faktorus, piemēram, izejvielas, darbaspēku un enerģiju, kas tiek izmantoti kalcija silīcija ražošanā. Turklāt Komisija noteica Brazīliju un Argentīnu kā iespējamās reprezentatīvās valstis. Komisija saņēma piezīmes no sūdzības iesniedzēja un ražotājiem eksportētājiem Ketong un Shenghua. Minētās piezīmes ir sīkāk analizētas 93.–119. apsvērumā. |
| --- | --- |

(35)

Komisija 2021. gada 7. maijā ar paziņojumu (“pirmais paziņojums”) informēja ieinteresētās personas par to, kurus attiecīgos avotus tā plāno izmantot normālās vērtības noteikšanai. Minētajā paziņojumā Komisija uzskaitīja visus ražošanas faktorus, piemēram, izejvielas, darbaspēku un enerģiju, kas tiek izmantoti kalcija silīcija ražošanā. Turklāt Komisija noteica Brazīliju un Argentīnu kā iespējamās reprezentatīvās valstis. Komisija saņēma piezīmes no sūdzības iesniedzēja un ražotājiem eksportētājiem Ketong un Shenghua. Minētās piezīmes ir sīkāk analizētas 93.–119. apsvērumā.

Ketong

Shenghua

| (36) | Komisija 2021. gada 14. jūnijā ar otro paziņojumu (“otrais paziņojums”) informēja ieinteresētās personas par to, kurus attiecīgos avotus tā plāno izmantot normālās vērtības noteikšanai, par reprezentatīvo valsti izmantojot Brazīliju. Tā arī informēja ieinteresētās personas, ka noteiks pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas (“PVA”) un peļņu, pamatojoties uz pieejamo informāciju par uzņēmumu Rima Industrial S.A. (“Rima Industrial”) reprezentatīvajā valstī. Otrajā paziņojumā tika arī atbildēts uz piezīmēm par pirmo paziņojumu. Piezīmes par otro paziņojumu tika saņemtas no sūdzības iesniedzēja un ražotājiem eksportētājiem Ketong un Shenghua. Minētās piezīmes ir sīkāk analizētas 122.–136. apsvērumā. |
| --- | --- |

(36)

Komisija 2021. gada 14. jūnijā ar otro paziņojumu (“otrais paziņojums”) informēja ieinteresētās personas par to, kurus attiecīgos avotus tā plāno izmantot normālās vērtības noteikšanai, par reprezentatīvo valsti izmantojot Brazīliju. Tā arī informēja ieinteresētās personas, ka noteiks pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas (“PVA”) un peļņu, pamatojoties uz pieejamo informāciju par uzņēmumu Rima Industrial S.A. (“Rima Industrial”) reprezentatīvajā valstī. Otrajā paziņojumā tika arī atbildēts uz piezīmēm par pirmo paziņojumu. Piezīmes par otro paziņojumu tika saņemtas no sūdzības iesniedzēja un ražotājiem eksportētājiem Ketong un Shenghua. Minētās piezīmes ir sīkāk analizētas 122.–136. apsvērumā.

Rima Industrial S.A.

Rima Industrial

Ketong

Shenghua

3.2.   Normālā vērtība

Normālā vērtība

| (37) | Pamatregulas 2. panta 1. punktā ir noteikts, ka “normālo vērtību parasti nosaka, pamatojoties uz cenām, kādas eksportētājvalstī ir maksājuši vai maksās neatkarīgie klienti”. |
| --- | --- |

(37)

Pamatregulas 2. panta 1. punktā ir noteikts, ka “normālo vērtību parasti nosaka, pamatojoties uz cenām, kādas eksportētājvalstī ir maksājuši vai maksās neatkarīgie klienti”.

| (38) | Tomēr pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā ir noteikts, ka “ja (..) tiek konstatēts, ka nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas eksportētājvalstī, jo minētajā valstī pastāv nozīmīgi kropļojumi b) apakšpunkta nozīmē, normālo vērtību nosaka, pamatojoties tikai un vienīgi uz ražošanas un pārdošanas izmaksām, kas atspoguļo neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, saskaņā ar turpmāk minētajiem noteikumiem”, turklāt tā “ietver neizkropļotas un samērīgas administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas un peļņu”. |
| --- | --- |

(38)

Tomēr pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā ir noteikts, ka “ja (..) tiek konstatēts, ka nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas eksportētājvalstī, jo minētajā valstī pastāv nozīmīgi kropļojumi b) apakšpunkta nozīmē, normālo vērtību nosaka, pamatojoties tikai un vienīgi uz ražošanas un pārdošanas izmaksām, kas atspoguļo neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, saskaņā ar turpmāk minētajiem noteikumiem”, turklāt tā “ietver neizkropļotas un samērīgas administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas un peļņu”.

| (39) | Kā sīkāk paskaidrots turpmāk, Komisija šajā izmeklēšanā secināja, ka, pamatojoties uz pieejamajiem pierādījumiem un ņemot vērā ĶV nesadarbošanos, kā minēts 33. apsvērumā, ir pareizi piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu. |
| --- | --- |

(39)

Kā sīkāk paskaidrots turpmāk, Komisija šajā izmeklēšanā secināja, ka, pamatojoties uz pieejamajiem pierādījumiem un ņemot vērā ĶV nesadarbošanos, kā minēts 33. apsvērumā, ir pareizi piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu.

3.2.1.   Nozīmīgu kropļojumu pastāvēšana

Nozīmīgu kropļojumu pastāvēšana

| (40) | Nesenā izmeklēšanā par ĶTR izcelsmes ferosilīciju, kura ražotāji līdzīgi kā kalcija silīcija ražotāji ir no ferosakausējumu nozares (5), Komisija konstatēja, ka minētajā nozarē pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē. Šajā izmeklēšanā Komisija secināja, ka, pamatojoties uz pieejamajiem pierādījumiem, arī ir atbilstīgi piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu. |
| --- | --- |

(40)

Nesenā izmeklēšanā par ĶTR izcelsmes ferosilīciju, kura ražotāji līdzīgi kā kalcija silīcija ražotāji ir no ferosakausējumu nozares (5), Komisija konstatēja, ka minētajā nozarē pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē. Šajā izmeklēšanā Komisija secināja, ka, pamatojoties uz pieejamajiem pierādījumiem, arī ir atbilstīgi piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu.

5

| (41) | Minētajā izmeklēšanā Komisija konstatēja, ka ĶTR notiek ievērojama valdības iejaukšanās, kā rezultātā tiek kropļota efektīva resursu sadale atbilstoši tirgus principiem (6). It sevišķi Komisija secināja, ka ferosilīcija nozarē ne tikai pastāv ĶV ievērojama līdzdalība pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta pirmā ievilkuma nozīmē (7), bet ka ĶV ir arī iespēja iejaukties cenās un izmaksās, pateicoties valsts klātbūtnei uzņēmumos pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē (8). Turklāt Komisija konstatēja, ka arī valsts klātbūtne un iejaukšanās finanšu tirgos, kā arī izejvielu un izejresursu nodrošināšanā kropļo tirgu vēl vairāk. Patiešām kopumā plānošanas sistēma ĶTR nodrošina, ka resursi tiek piešķirti tām nozarēm, kuras ĶV atzinusi par stratēģiskām vai citādi politiski nozīmīgām, nevis tiek sadalīti atbilstoši tirgus spēkiem (9). Turklāt Komisija secināja, ka Ķīnas bankrota un īpašuma tiesību akti pienācīgi nedarbojas pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta ceturtā ievilkuma nozīmē un tā rezultātā, īpaši saglabājot maksātnespējīgus uzņēmumus un piešķirot zemes izmantošanas tiesības ĶTR, rodas kropļojumi (10). Tāpat Komisija konstatēja algu izmaksu kropļojumus ferosilīcija nozarē pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta piektā ievilkuma nozīmē (11), kā arī finanšu tirgu kropļojumus pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta sestā ievilkuma nozīmē, īpaši attiecībā uz kapitāla pieejamību uzņēmumiem ĶTR (12). Izmantoto izejresursu un ražošanas procesu tuvās līdzības dēļ šie konstatējumi lielā mērā attiecas arī uz kalcija silīcija nozari, kura ir daļa no ferosakausējumu nozares. |
| --- | --- |

(41)

Minētajā izmeklēšanā Komisija konstatēja, ka ĶTR notiek ievērojama valdības iejaukšanās, kā rezultātā tiek kropļota efektīva resursu sadale atbilstoši tirgus principiem (6). It sevišķi Komisija secināja, ka ferosilīcija nozarē ne tikai pastāv ĶV ievērojama līdzdalība pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta pirmā ievilkuma nozīmē (7), bet ka ĶV ir arī iespēja iejaukties cenās un izmaksās, pateicoties valsts klātbūtnei uzņēmumos pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē (8). Turklāt Komisija konstatēja, ka arī valsts klātbūtne un iejaukšanās finanšu tirgos, kā arī izejvielu un izejresursu nodrošināšanā kropļo tirgu vēl vairāk. Patiešām kopumā plānošanas sistēma ĶTR nodrošina, ka resursi tiek piešķirti tām nozarēm, kuras ĶV atzinusi par stratēģiskām vai citādi politiski nozīmīgām, nevis tiek sadalīti atbilstoši tirgus spēkiem (9). Turklāt Komisija secināja, ka Ķīnas bankrota un īpašuma tiesību akti pienācīgi nedarbojas pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta ceturtā ievilkuma nozīmē un tā rezultātā, īpaši saglabājot maksātnespējīgus uzņēmumus un piešķirot zemes izmantošanas tiesības ĶTR, rodas kropļojumi (10). Tāpat Komisija konstatēja algu izmaksu kropļojumus ferosilīcija nozarē pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta piektā ievilkuma nozīmē (11), kā arī finanšu tirgu kropļojumus pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta sestā ievilkuma nozīmē, īpaši attiecībā uz kapitāla pieejamību uzņēmumiem ĶTR (12). Izmantoto izejresursu un ražošanas procesu tuvās līdzības dēļ šie konstatējumi lielā mērā attiecas arī uz kalcija silīcija nozari, kura ir daļa no ferosakausējumu nozares.

6

7

8

9

10

11

12

| (42) | Tāpat kā izmeklēšanā par ĶTR ferosilīcija nozari Komisija pašreizējās izmeklēšanas ietvaros pārbaudīja, vai, ņemot vērā to, ka pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, ir pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas ĶTR. Komisija to darīja, pamatojoties uz lietas materiālos pieejamajiem pierādījumiem, tostarp sūdzībā, kā arī ziņojumā ietvertajiem pierādījumiem, kuru pamatā ir publiski pieejami avoti. Minētajā analīzē tika pārbaudīta valdības būtiskā iejaukšanās ĶTR ekonomikā kopumā, kā arī tika aplūkota konkrētā tirgus situācija attiecīgajā nozarē, kas ietver izmeklējamo ražojumu. Komisija šos pierādījumus papildināja ar savu pētījumu par dažādiem kritērijiem, kas ir būtiski, lai apstiprinātu nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu ĶTR, ko tā konstatēja arī savās iepriekšējās izmeklēšanās šajā saistībā. |
| --- | --- |

(42)

Tāpat kā izmeklēšanā par ĶTR ferosilīcija nozari Komisija pašreizējās izmeklēšanas ietvaros pārbaudīja, vai, ņemot vērā to, ka pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, ir pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas ĶTR. Komisija to darīja, pamatojoties uz lietas materiālos pieejamajiem pierādījumiem, tostarp sūdzībā, kā arī ziņojumā ietvertajiem pierādījumiem, kuru pamatā ir publiski pieejami avoti. Minētajā analīzē tika pārbaudīta valdības būtiskā iejaukšanās ĶTR ekonomikā kopumā, kā arī tika aplūkota konkrētā tirgus situācija attiecīgajā nozarē, kas ietver izmeklējamo ražojumu. Komisija šos pierādījumus papildināja ar savu pētījumu par dažādiem kritērijiem, kas ir būtiski, lai apstiprinātu nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu ĶTR, ko tā konstatēja arī savās iepriekšējās izmeklēšanās šajā saistībā.

| (43) | Sūdzībā šajā saistībā bija minēts ziņojums, it sevišķi kropļojumi enerģētikas nozarē un saistībā ar konkrētiem minerālu izejresursiem. Turklāt sūdzības iesniedzējs arī iesniedza pētījumu par valsts izraisītiem tirgus kropļojumiem Ķīnas ferosakausējumu un silīcija nozarēs. Šajā pētījumā ir dokumentēts, ka Ķīnas ferosakausējumu nozarē tiek īstenoti stingri valdības norādījumi un patvaļīga iejaukšanās, kā arī secināts, ka šīs nozares Ķīnas uzņēmumi “darbojas izkropļotā tirgus vidē, kurā konkurences spēkiem netiek ļauts strukturēt iekšzemes tirgu un to saskaņot ar pasaules tirgiem.”. Izmeklēšanas sākumposmā šis pētījums tika iekļauts izmeklēšanas materiālos. Par šo pētījumu neviena ieinteresētā persona, tostarp ĶV un ražotāji eksportētāji, neiesniedza piezīmes. Sūdzībā bija arī atsauces uz ESAO Rūpniecisko izejvielu eksporta ierobežojumu sarakstu. |
| --- | --- |

(43)

Sūdzībā šajā saistībā bija minēts ziņojums, it sevišķi kropļojumi enerģētikas nozarē un saistībā ar konkrētiem minerālu izejresursiem. Turklāt sūdzības iesniedzējs arī iesniedza pētījumu par valsts izraisītiem tirgus kropļojumiem Ķīnas ferosakausējumu un silīcija nozarēs. Šajā pētījumā ir dokumentēts, ka Ķīnas ferosakausējumu nozarē tiek īstenoti stingri valdības norādījumi un patvaļīga iejaukšanās, kā arī secināts, ka šīs nozares Ķīnas uzņēmumi “darbojas izkropļotā tirgus vidē, kurā konkurences spēkiem netiek ļauts strukturēt iekšzemes tirgu un to saskaņot ar pasaules tirgiem.”. Izmeklēšanas sākumposmā šis pētījums tika iekļauts izmeklēšanas materiālos. Par šo pētījumu neviena ieinteresētā persona, tostarp ĶV un ražotāji eksportētāji, neiesniedza piezīmes. Sūdzībā bija arī atsauces uz ESAO Rūpniecisko izejvielu eksporta ierobežojumu sarakstu.

| (44) | Kalcija silīcija nozarē ĶV ir konkrēta līdzdalība un kontrole pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta pirmā ievilkuma nozīmē. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka viens no ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, – Shenghua – 65 % apmērā pieder uzņēmumam Shaanxi Metallurgical & Mining Group Co., kas savukārt ir valstij piederošā uzņēmuma Shaanxi Non-ferrous Metals Holding Group Co. meitasuzņēmums (13). Uzņēmums atzīst, ka tas atrodas valsts īpašumā esoša uzņēmuma ietekmē un gūst labumu no valdības spēcīgā atbalsta (14). Turklāt, lai gan divi pārējie ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, ir šķietami privāti uzņēmumi, vienam no tiem, proti, Ningxia Shun Tai Smelting, arī, šķiet, ir ciešas attiecības ar vietējām iestādēm: tas atrodas Džunvei Industriālajā parkā, kas iedibinātajiem uzņēmumiem piedāvā dažādas preferenciālas politikas pieejas, piemēram, samazinātus nodokļus vai elektroenerģijas cenas (15). Džunvei Industriālā parka tīmekļa vietnē ir arī norādīts, ka “Džunvei pašvaldībai Ningxia Shuntai Smelting Company silīcija un kalcija sakausējuma iegremdētā loka krāsns un atlikumsiltuma elektroenerģijas ražošanas projekts ir nozīmīgs investīciju veicināšanas projekts.” |
| --- | --- |

(44)

Kalcija silīcija nozarē ĶV ir konkrēta līdzdalība un kontrole pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta pirmā ievilkuma nozīmē. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka viens no ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, – Shenghua – 65 % apmērā pieder uzņēmumam Shaanxi Metallurgical & Mining Group Co., kas savukārt ir valstij piederošā uzņēmuma Shaanxi Non-ferrous Metals Holding Group Co. meitasuzņēmums (13). Uzņēmums atzīst, ka tas atrodas valsts īpašumā esoša uzņēmuma ietekmē un gūst labumu no valdības spēcīgā atbalsta (14). Turklāt, lai gan divi pārējie ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, ir šķietami privāti uzņēmumi, vienam no tiem, proti, Ningxia Shun Tai Smelting, arī, šķiet, ir ciešas attiecības ar vietējām iestādēm: tas atrodas Džunvei Industriālajā parkā, kas iedibinātajiem uzņēmumiem piedāvā dažādas preferenciālas politikas pieejas, piemēram, samazinātus nodokļus vai elektroenerģijas cenas (15). Džunvei Industriālā parka tīmekļa vietnē ir arī norādīts, ka “Džunvei pašvaldībai Ningxia Shuntai Smelting Company silīcija un kalcija sakausējuma iegremdētā loka krāsns un atlikumsiltuma elektroenerģijas ražošanas projekts ir nozīmīgs investīciju veicināšanas projekts.”

Shenghua

Shaanxi Metallurgical & Mining Group Co.

Shaanxi Non-ferrous Metals Holding Group Co.

13

14

Ningxia Shun Tai Smelting

15

Ningxia Shuntai Smelting Company

| (45) | Tā kā neviens izmeklējamā ražojuma eksportētājs no Ķīnas nesadarbojās, nebija iespējams noteikt privātu un valstij piederošu kalcija silīcija ražotāju precīzu attiecību. |
| --- | --- |

(45)

Tā kā neviens izmeklējamā ražojuma eksportētājs no Ķīnas nesadarbojās, nebija iespējams noteikt privātu un valstij piederošu kalcija silīcija ražotāju precīzu attiecību.

| (46) | Turklāt izmeklēšanā apstiprinājās saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta pirmo ievilkumu, ka elektroenerģijas nozarē, kas kalcija silīcija izgatavošanā ir galvenais ražošanas faktors, liela daļa īpašumtiesību pieder ĶV. Kā Komisija konstatēja savā ziņojumā, Ķīnas elektroenerģijas tirgum ir raksturīga valsts īpašumā esošu uzņēmumu spēcīga iesaistīšanās dažādos piegādes ķēdes posmos, un aptuveni 50 % ražošanas jaudas 2017. gadā piederēja valstij, savukārt viss pārvades tīkls pieder diviem valsts īpašumā esošiem uzņēmumiem (16). |
| --- | --- |

(46)

Turklāt izmeklēšanā apstiprinājās saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta pirmo ievilkumu, ka elektroenerģijas nozarē, kas kalcija silīcija izgatavošanā ir galvenais ražošanas faktors, liela daļa īpašumtiesību pieder ĶV. Kā Komisija konstatēja savā ziņojumā, Ķīnas elektroenerģijas tirgum ir raksturīga valsts īpašumā esošu uzņēmumu spēcīga iesaistīšanās dažādos piegādes ķēdes posmos, un aptuveni 50 % ražošanas jaudas 2017. gadā piederēja valstij, savukārt viss pārvades tīkls pieder diviem valsts īpašumā esošiem uzņēmumiem (16).

16

| (47) | Runājot par ĶV iespēju iejaukties cenās un izmaksās, pateicoties klātbūtnei uzņēmumos pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta otrā ievilkuma nozīmē, izmeklēšanas laikā Komisija konstatēja, ka pastāv personīgas saiknes starp Ķīnas Komunistisko partiju (ĶKP) un vismaz vienu uzņēmumu, kas ražo izmeklējamo ražojumu. Shenghua izpilddirektors un uzņēmuma 35 % akciju īpašnieks ir arī partijas sekretārs (17). |
| --- | --- |

(47)

Runājot par ĶV iespēju iejaukties cenās un izmaksās, pateicoties klātbūtnei uzņēmumos pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta otrā ievilkuma nozīmē, izmeklēšanas laikā Komisija konstatēja, ka pastāv personīgas saiknes starp Ķīnas Komunistisko partiju (ĶKP) un vismaz vienu uzņēmumu, kas ražo izmeklējamo ražojumu. Shenghua izpilddirektors un uzņēmuma 35 % akciju īpašnieks ir arī partijas sekretārs (17).

Shenghua

17

| (48) | Gan uz valsts, gan privātiem uzņēmumiem kalcija silīcija nozarē attiecas arī politikas uzraudzība un vadlīnijas. Tāpat kā jebkurā citā nozarē ĶTR šiem ražotājiem ir jāorganizē partijas saliedēšanas pasākumi un jāuztur ciešas saiknes ar ĶKP un tās ideoloģiju. Turpmāk sniegtais piemērs atspoguļo minēto tendenci, proti, ĶV pieaugošo iejaukšanos arī kalcija silīcija nozarē. Izmeklēšanā atklājās, ka uzņēmumā Shenghua norisinās plaši partijas saliedēšanas pasākumi. Ražotāja mājaslapā ir īpaši skaidri aprakstīti uzņēmuma partijas saliedēšanas pasākumi un partijas loma uzņēmumā: “Shaanxi Shenghua Metallurgical Chemical Co., Ltd. ĶKP komiteja 17. jūlijā sasauca kopā ceturto Partijas komitejas centra grupas pētniecisko sesiju. Sanāksmi vadīja partijas sekretārs un izpilddirektors Wei Xinhua. Sanāksmē piedalījās Partijas komitejas locekļi, citi partijā neesošo komiteju locekļi, kā arī filiāļu sekretāri. Sanāksmes laikā Partijas komitejas sekretāra vietnieks Yang Hui iepazīstināja ar pētījuma materiālu “Ķīnas Komunistiskās partijas pamatlikums – Ķīnas Komunistiskās partijas 19. Nacionālā kongresa partijas Konstitūcija” un nodrošināja kopīgu izpēti par Metalurģijas grupas priekšsēdētāja runu 1. jūlija Cildināšanas konferencē “Tieksimies līdzi progresīvākajiem un apvienosim un veicināsim kausēšanas jaudu!”. Dalībnieki apmainījās ar viedokļiem un apsprieda, kā pildīt partijas locekļu pienākumus un savus uzdevumus. (..) [Wei Xinhua] ierosināja vairākas prasības līderības grupai un partijas locekļiem-biedriem: 1. Sevis pastāvīga pilnveide, uzcītīgi lasot partijas Konstitūciju, (..) 2. Ideoloģijas un pārliecības stiprināšana, uzņēmuma Partijas komitejas vadības nemainīga ievērošana, “Yan’an gara” un “Nail gara” nešana un enerģijas koncentrēšana uz uzdevumiem, lai pildītu savus pienākumus un nodrošinātu laba darba izpildi uzņēmumam. (..) 4. Ar sava darba veida saistīto problēmu analizēšana un labošana saskaņā ar partijas Konstitūciju un disciplīnu. Visām filiālēm ir rūpīgi jāīsteno partijas locekļu un darbinieku izglītošana par ideoloģiju, kā arī jāuzlabo to partijas gars. (..) Uzņēmuma Disciplīnas pārbaudes komitejai un Disciplīnas pārbaudes un uzraudzības birojam ir stingri jāpilda to uzraudzības pienākumi” (18). |
| --- | --- |

(48)

Gan uz valsts, gan privātiem uzņēmumiem kalcija silīcija nozarē attiecas arī politikas uzraudzība un vadlīnijas. Tāpat kā jebkurā citā nozarē ĶTR šiem ražotājiem ir jāorganizē partijas saliedēšanas pasākumi un jāuztur ciešas saiknes ar ĶKP un tās ideoloģiju. Turpmāk sniegtais piemērs atspoguļo minēto tendenci, proti, ĶV pieaugošo iejaukšanos arī kalcija silīcija nozarē. Izmeklēšanā atklājās, ka uzņēmumā Shenghua norisinās plaši partijas saliedēšanas pasākumi. Ražotāja mājaslapā ir īpaši skaidri aprakstīti uzņēmuma partijas saliedēšanas pasākumi un partijas loma uzņēmumā: “Shaanxi Shenghua Metallurgical Chemical Co., Ltd. ĶKP komiteja 17. jūlijā sasauca kopā ceturto Partijas komitejas centra grupas pētniecisko sesiju. Sanāksmi vadīja partijas sekretārs un izpilddirektors Wei Xinhua. Sanāksmē piedalījās Partijas komitejas locekļi, citi partijā neesošo komiteju locekļi, kā arī filiāļu sekretāri. Sanāksmes laikā Partijas komitejas sekretāra vietnieks Yang Hui iepazīstināja ar pētījuma materiālu “Ķīnas Komunistiskās partijas pamatlikums – Ķīnas Komunistiskās partijas 19. Nacionālā kongresa partijas Konstitūcija” un nodrošināja kopīgu izpēti par Metalurģijas grupas priekšsēdētāja runu 1. jūlija Cildināšanas konferencē “Tieksimies līdzi progresīvākajiem un apvienosim un veicināsim kausēšanas jaudu!”. Dalībnieki apmainījās ar viedokļiem un apsprieda, kā pildīt partijas locekļu pienākumus un savus uzdevumus. (..) [Wei Xinhua] ierosināja vairākas prasības līderības grupai un partijas locekļiem-biedriem: 1. Sevis pastāvīga pilnveide, uzcītīgi lasot partijas Konstitūciju, (..) 2. Ideoloģijas un pārliecības stiprināšana, uzņēmuma Partijas komitejas vadības nemainīga ievērošana, “Yan’an gara” un “Nail gara” nešana un enerģijas koncentrēšana uz uzdevumiem, lai pildītu savus pienākumus un nodrošinātu laba darba izpildi uzņēmumam. (..) 4. Ar sava darba veida saistīto problēmu analizēšana un labošana saskaņā ar partijas Konstitūciju un disciplīnu. Visām filiālēm ir rūpīgi jāīsteno partijas locekļu un darbinieku izglītošana par ideoloģiju, kā arī jāuzlabo to partijas gars. (..) Uzņēmuma Disciplīnas pārbaudes komitejai un Disciplīnas pārbaudes un uzraudzības birojam ir stingri jāpilda to uzraudzības pienākumi” (18).

Shenghua

Shaanxi Shenghua Metallurgical Chemical Co., Ltd.

Wei Xinhua.

Yang Hui

Wei Xinhua

Yan’an

Nail

18

| (49) | Turklāt tika konstatēts, ka kalcija silīcija nozarē tiek īstenota diskriminējoša politika, kas ir labvēlīga pret vietējiem ražotājiem vai citādi ietekmē tirgu pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta trešā ievilkuma nozīmē. |
| --- | --- |

(49)

Turklāt tika konstatēts, ka kalcija silīcija nozarē tiek īstenota diskriminējoša politika, kas ir labvēlīga pret vietējiem ražotājiem vai citādi ietekmē tirgu pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta trešā ievilkuma nozīmē.

| (50) | Šī nozare kopā ar citām ferosakausējumu apakšnozarēm, kam ir liela nozīme tērauda ražošanā, ir ĶV svarīga nozare. Konkrētāk, Komisija konstatēja, ka šī nozare tiek uzskatīta par veicināmu nozari Ninsjas provincē saskaņā ar Nacionālās attīstības un reformu komisijas (NDRC) 2020. gada Rietumu provincēs atbalstīto nozaru katalogu (19). |
| --- | --- |

(50)

Šī nozare kopā ar citām ferosakausējumu apakšnozarēm, kam ir liela nozīme tērauda ražošanā, ir ĶV svarīga nozare. Konkrētāk, Komisija konstatēja, ka šī nozare tiek uzskatīta par veicināmu nozari Ninsjas provincē saskaņā ar Nacionālās attīstības un reformu komisijas (NDRC) 2020. gada Rietumu provincēs atbalstīto nozaru katalogu (19).

NDRC

19

| (51) | Tāpat attiecībā uz kalcija silīcija ražošanai vajadzīgajiem izejresursiem dažādos līmeņos ir izdoti vairāki plāni, norādījumi un citi dokumenti. Šie dokumenti liecina par valsts iejaukšanās pakāpi šo izejresursu tirgos. |
| --- | --- |

(51)

Tāpat attiecībā uz kalcija silīcija ražošanai vajadzīgajiem izejresursiem dažādos līmeņos ir izdoti vairāki plāni, norādījumi un citi dokumenti. Šie dokumenti liecina par valsts iejaukšanās pakāpi šo izejresursu tirgos.

| (52) | Runājot par elektroenerģiju, kas veido lielāko daļu no izejresursu izmaksām, kā Komisija konstatēja ziņojumā, elektroenerģijas cenas ĶTR nav balstītas uz tirgu, un arī tās ietekmē nozīmīgi kropļojumi (centralizētas cenu noteikšanas, cenu diferenciācijas un tiešās elektroenerģijas iegādes prakses dēļ) (20). Lai gan Ķīnas enerģijas tirgū ir ieviestas vairākas izmaiņas un reformas (21), dažas ar energosistēmu saistītas cenas joprojām nebalstās uz tirgu. Valdība atzīst, ka cenas joprojām lielā mērā kontrolē valsts: “Elektroenerģijas cenas pašreizējā pārvaldība joprojām balstās uz valdības cenām. Cenu korekcijas nereti atpaliek no izmaksu izmaiņām, un ir grūti laikus un pamatoti atspoguļot elektroenerģijas izmantošanas izmaksas (..). Vēl nav izveidots efektīvs konkurences mehānisms elektroenerģijas tirdzniecībai, tirgus darījumi elektroenerģijas ražošanas uzņēmumu un lietotāju starpā ir ierobežoti un ir grūti iesaistīt tirgus izšķirīgo lomu resursu sadalē” (22). Šī valsts radītā tirgus nepilnība veicina turpmākus centienus pārvaldīt tirgu, un to atspoguļo vairāki izrietošie administratīvie dokumenti. Piemēram, 2020. gada novembrī NDRC izdeva Paziņojumu par vidēja termiņa līdz ilgtermiņa 2021. gada elektroenerģijas līgumu parakstīšanas veicināšanu (23). Dokumentā it sevišķi ir norādīts, ka “ir jācenšas nodrošināt, lai elektroenerģijas apjoms, par ko ir noslēgti līgumi, nebūtu mazāks par 80 % no vidējā apjoma pēdējos trīs gados” un attiecībā uz cenu noteikšanu ir norādīts, ka “ir jāizveido noviržu izlīdzināšanas mehānisms (..) vietējā tirgus noteikumos, lai risināto novirzes starp elektroenerģijas apjomu, par ko ir noslēgti līgumi, un faktisko īstenošanu” un ka ”ir jāuzlabo vidēja termiņa un ilgtermiņa darījumu cenas mehānisms. Visiem apgabaliem ir stingri jāievēro valdības apstiprinātās elektroenerģijas pārvades un sadales cenas.”. Paziņojumā ir ietverti arī konkrēti noteikumi par īstenošanu, it sevišķi izveidojot izsekošanas mehānismu līgumu parakstīšanas virzībai vai stiprinot līgumu uzraudzību, izpaušanu un izpildi (24). Turklāt 2021. gada janvārī Valsts padome izdeva NDRC Atzinumu par pilsētas ūdens, elektroenerģijas un siltumenerģijas apgādes cenu standartizēšanu, lai veicinātu nozares kvalitatīvu attīstību. Paziņojumā ir ietverti īpaši noteikumi attiecībā uz valdības īstenotu cenu noteikšanu “(..) Projektiem, uz ko attiecas valdības īstenota vai ierosināta cenu noteikšana, ir pamatoti jānosaka izmaksu sastāvs, jāstiprina izmaksu uzraudzība un pārbaude, jāuzlabo cenu veidošanas mehānisms un zinātniski jānosaka cenu līmenis. (..)”. Runājot par “galvenajiem mērķiem”, paziņojumā ir konkrēta atsauce uz valdības iesaistes mehānismu saistībā ar cenu noteikšanu, kā arī cenu noteikšanas metožu diferencēšanu atkarībā no nozares: “Līdz 2025. gadam gūst skaidrus rezultātus attiecībā uz maksu precizēšanu un standartizēšanu ūdensapgādes, elektroenerģijas apgādes un siltumenerģijas apgādes nozarē. Ir izveidots pamats zinātniskam, standartizētam un pārredzamam cenu noteikšanas mehānismam, kā arī ir pilnveidots valdības iesaistes mehānisms. Ir ievērojami uzlabotas saistītajām nozarēm piemērojamās cenu noteikšanas metodes, izmaksu uzraudzības un pārbaudes metodes, cenu dinamika un pakalpojumu standarta visaptverošs klāsts, kā arī ūdens, elektroenerģijas, siltumenerģijas un citu produktu un pakalpojumu piedāvājuma kvalitāte un efektivitāte.” (25). |
| --- | --- |

(52)

Runājot par elektroenerģiju, kas veido lielāko daļu no izejresursu izmaksām, kā Komisija konstatēja ziņojumā, elektroenerģijas cenas ĶTR nav balstītas uz tirgu, un arī tās ietekmē nozīmīgi kropļojumi (centralizētas cenu noteikšanas, cenu diferenciācijas un tiešās elektroenerģijas iegādes prakses dēļ) (20). Lai gan Ķīnas enerģijas tirgū ir ieviestas vairākas izmaiņas un reformas (21), dažas ar energosistēmu saistītas cenas joprojām nebalstās uz tirgu. Valdība atzīst, ka cenas joprojām lielā mērā kontrolē valsts: “Elektroenerģijas cenas pašreizējā pārvaldība joprojām balstās uz valdības cenām. Cenu korekcijas nereti atpaliek no izmaksu izmaiņām, un ir grūti laikus un pamatoti atspoguļot elektroenerģijas izmantošanas izmaksas (..). Vēl nav izveidots efektīvs konkurences mehānisms elektroenerģijas tirdzniecībai, tirgus darījumi elektroenerģijas ražošanas uzņēmumu un lietotāju starpā ir ierobežoti un ir grūti iesaistīt tirgus izšķirīgo lomu resursu sadalē” (22). Šī valsts radītā tirgus nepilnība veicina turpmākus centienus pārvaldīt tirgu, un to atspoguļo vairāki izrietošie administratīvie dokumenti. Piemēram, 2020. gada novembrī NDRC izdeva Paziņojumu par vidēja termiņa līdz ilgtermiņa 2021. gada elektroenerģijas līgumu parakstīšanas veicināšanu (23). Dokumentā it sevišķi ir norādīts, ka “ir jācenšas nodrošināt, lai elektroenerģijas apjoms, par ko ir noslēgti līgumi, nebūtu mazāks par 80 % no vidējā apjoma pēdējos trīs gados” un attiecībā uz cenu noteikšanu ir norādīts, ka “ir jāizveido noviržu izlīdzināšanas mehānisms (..) vietējā tirgus noteikumos, lai risināto novirzes starp elektroenerģijas apjomu, par ko ir noslēgti līgumi, un faktisko īstenošanu” un ka ”ir jāuzlabo vidēja termiņa un ilgtermiņa darījumu cenas mehānisms. Visiem apgabaliem ir stingri jāievēro valdības apstiprinātās elektroenerģijas pārvades un sadales cenas.”. Paziņojumā ir ietverti arī konkrēti noteikumi par īstenošanu, it sevišķi izveidojot izsekošanas mehānismu līgumu parakstīšanas virzībai vai stiprinot līgumu uzraudzību, izpaušanu un izpildi (24). Turklāt 2021. gada janvārī Valsts padome izdeva NDRC Atzinumu par pilsētas ūdens, elektroenerģijas un siltumenerģijas apgādes cenu standartizēšanu, lai veicinātu nozares kvalitatīvu attīstību. Paziņojumā ir ietverti īpaši noteikumi attiecībā uz valdības īstenotu cenu noteikšanu “(..) Projektiem, uz ko attiecas valdības īstenota vai ierosināta cenu noteikšana, ir pamatoti jānosaka izmaksu sastāvs, jāstiprina izmaksu uzraudzība un pārbaude, jāuzlabo cenu veidošanas mehānisms un zinātniski jānosaka cenu līmenis. (..)”. Runājot par “galvenajiem mērķiem”, paziņojumā ir konkrēta atsauce uz valdības iesaistes mehānismu saistībā ar cenu noteikšanu, kā arī cenu noteikšanas metožu diferencēšanu atkarībā no nozares: “Līdz 2025. gadam gūst skaidrus rezultātus attiecībā uz maksu precizēšanu un standartizēšanu ūdensapgādes, elektroenerģijas apgādes un siltumenerģijas apgādes nozarē. Ir izveidots pamats zinātniskam, standartizētam un pārredzamam cenu noteikšanas mehānismam, kā arī ir pilnveidots valdības iesaistes mehānisms. Ir ievērojami uzlabotas saistītajām nozarēm piemērojamās cenu noteikšanas metodes, izmaksu uzraudzības un pārbaudes metodes, cenu dinamika un pakalpojumu standarta visaptverošs klāsts, kā arī ūdens, elektroenerģijas, siltumenerģijas un citu produktu un pakalpojumu piedāvājuma kvalitāte un efektivitāte.” (25).

20

21

22

NDRC

23

ir jācenšas nodrošināt, lai elektroenerģijas apjoms, par ko ir noslēgti līgumi, nebūtu mazāks par 80 % no vidējā apjoma pēdējos trīs gados

24

25

| (53) | Akmeņogles ir vēl viena izejviela, ko izmanto kalcija silīcija izgatavošanā. Kā Komisija konstatējusi savā ziņojumā, ĶTR ogļu tirgū ir vērojami kropļojumi, it sevišķi subsīdiju rezultātā (26), kā arī ogļu resursu izmantošanas pārvaldības un kontroles dēļ (27). Turklāt izmeklēšanā par ĶTR un Indonēzijas izcelsmes mononātrija glutamātu Komisija konstatēja, ka valsts ir iejaukusies tirgus spēku darbībā Ķīnas akmeņogļu nozarē provinču līmenī, it sevišķi Šaņdunas provincē, izmantojot plānošanas dokumentus, kas reglamentē piegādi, lokalizāciju un rūpniecības modeļus (28). Pašreizējā izmeklēšanā Komisija atklāja valsts iejaukšanās papildu elementus. 2021. gada maijā Valsts enerģētikas pārvalde (VEP) un NDRC kopīgi izdeva Paziņojumu par pārvaldības pasākumiem attiecībā uz akmeņogļu raktuvju ražošanas jaudu un apstiprināšanas kritērijiem, lai regulētu akmeņogļu raktuvju jaudu un īstenotu attiecīgos ierobežojumus, kas aprēķināti, pamatojoties uz paziņojumu (29). Kā vēl viens piemērs valsts veiktai tālejošai regulējošās darbības īstenošanai akmeņogļu tirgū ir tas, ka NDRC 2020. gada decembrī izdeva Paziņojumu par vidēja termiņa un ilgtermiņa līgumu parakstīšanu un izpildi akmeņogļu jomā 2021. gadā (30). Paziņojumā ir nepārprotami uzsvērts mērķis palielināt valsts ietekmi un uzraudzību līgumu slēgšanas procesā: “Palielināt valdības nozīmi, koncentrēt uzmanību uz sistēmas izveides stiprināšanu, uzlabot darījumu noteikumus, stiprināt kredītu uzraudzību un virzīt attiecīgās partijas, lai vairotu informētību par vispārējo situāciju, uzņemties sociālos pienākumus, standartizēt līgumu izpildi un nodrošināt akmeņogļu tirgus netraucētu darbību.”. Tāpat paziņojumā ir norādīts, ka “ir jāstiprina nozares pašdisciplīna. Visām attiecīgajām nozares asociācijām ir jāveicina pašdisciplīnas stiprināšana uzņēmumos, vidēja termiņa un ilgtermiņa līgumu prasību pienācīga īstenošana un tas, lai netiktu izmantota tirgus piedāvājuma un pieprasījuma situācija, kā arī nozares izdevīgais stāvoklis, lai parakstītu nelīdzsvarotus līgumus. Liela mēroga uzņēmumiem ir jārāda piemērs, pašiem jāregulē līgumu parakstīšana, jāuzlabo sava informētība par saistību izpildi, jāuzņemas iniciatīva sociālo pienākumu izpildē, lai nodrošinātu piedāvājumu un stabilas cenas, un jāveicina akmeņogļu tirgus netraucēta darbība valsts līmenī.”. It sevišķi ir jāatzīmē skaidrais norādījums līgumu parakstīšanā neizmantot piedāvājuma un pieprasījuma situāciju tirgū. NDRC 2021. gada aprīlī izdeva papildu paziņojumu par 2021. gada vidēja termiņa un ilgtermiņa līgumu akmeņogļu jomā uzraudzības un pārvaldības nodrošināšanu, kura mērķis ir labāk pārraudzīt pārdošanas līgumu atbilstību un nodrošināt ogļu piegādi (it sevišķi pamatojoties uz iepriekš minētā paziņojuma Nr. 902 noteikumiem). Uz minētā pamata attiecīgajām pusēm būtu it sevišķi jānodrošina, lai mēneša atbilstības rādītājs ir vismaz 80 % un ceturkšņa un gada atbilstības rādītājs ir vismaz 90 % (31). |
| --- | --- |

(53)

Akmeņogles ir vēl viena izejviela, ko izmanto kalcija silīcija izgatavošanā. Kā Komisija konstatējusi savā ziņojumā, ĶTR ogļu tirgū ir vērojami kropļojumi, it sevišķi subsīdiju rezultātā (26), kā arī ogļu resursu izmantošanas pārvaldības un kontroles dēļ (27). Turklāt izmeklēšanā par ĶTR un Indonēzijas izcelsmes mononātrija glutamātu Komisija konstatēja, ka valsts ir iejaukusies tirgus spēku darbībā Ķīnas akmeņogļu nozarē provinču līmenī, it sevišķi Šaņdunas provincē, izmantojot plānošanas dokumentus, kas reglamentē piegādi, lokalizāciju un rūpniecības modeļus (28). Pašreizējā izmeklēšanā Komisija atklāja valsts iejaukšanās papildu elementus. 2021. gada maijā Valsts enerģētikas pārvalde (VEP) un NDRC kopīgi izdeva Paziņojumu par pārvaldības pasākumiem attiecībā uz akmeņogļu raktuvju ražošanas jaudu un apstiprināšanas kritērijiem, lai regulētu akmeņogļu raktuvju jaudu un īstenotu attiecīgos ierobežojumus, kas aprēķināti, pamatojoties uz paziņojumu (29). Kā vēl viens piemērs valsts veiktai tālejošai regulējošās darbības īstenošanai akmeņogļu tirgū ir tas, ka NDRC 2020. gada decembrī izdeva Paziņojumu par vidēja termiņa un ilgtermiņa līgumu parakstīšanu un izpildi akmeņogļu jomā 2021. gadā (30). Paziņojumā ir nepārprotami uzsvērts mērķis palielināt valsts ietekmi un uzraudzību līgumu slēgšanas procesā: “Palielināt valdības nozīmi, koncentrēt uzmanību uz sistēmas izveides stiprināšanu, uzlabot darījumu noteikumus, stiprināt kredītu uzraudzību un virzīt attiecīgās partijas, lai vairotu informētību par vispārējo situāciju, uzņemties sociālos pienākumus, standartizēt līgumu izpildi un nodrošināt akmeņogļu tirgus netraucētu darbību.”. Tāpat paziņojumā ir norādīts, ka “ir jāstiprina nozares pašdisciplīna. Visām attiecīgajām nozares asociācijām ir jāveicina pašdisciplīnas stiprināšana uzņēmumos, vidēja termiņa un ilgtermiņa līgumu prasību pienācīga īstenošana un tas, lai netiktu izmantota tirgus piedāvājuma un pieprasījuma situācija, kā arī nozares izdevīgais stāvoklis, lai parakstītu nelīdzsvarotus līgumus. Liela mēroga uzņēmumiem ir jārāda piemērs, pašiem jāregulē līgumu parakstīšana, jāuzlabo sava informētība par saistību izpildi, jāuzņemas iniciatīva sociālo pienākumu izpildē, lai nodrošinātu piedāvājumu un stabilas cenas, un jāveicina akmeņogļu tirgus netraucēta darbība valsts līmenī.”. It sevišķi ir jāatzīmē skaidrais norādījums līgumu parakstīšanā neizmantot piedāvājuma un pieprasījuma situāciju tirgū. NDRC 2021. gada aprīlī izdeva papildu paziņojumu par 2021. gada vidēja termiņa un ilgtermiņa līgumu akmeņogļu jomā uzraudzības un pārvaldības nodrošināšanu, kura mērķis ir labāk pārraudzīt pārdošanas līgumu atbilstību un nodrošināt ogļu piegādi (it sevišķi pamatojoties uz iepriekš minētā paziņojuma Nr. 902 noteikumiem). Uz minētā pamata attiecīgajām pusēm būtu it sevišķi jānodrošina, lai mēneša atbilstības rādītājs ir vismaz 80 % un ceturkšņa un gada atbilstības rādītājs ir vismaz 90 % (31).

26

27

28

NDRC

29

NDRC

30

Palielināt valdības nozīmi, koncentrēt uzmanību uz sistēmas izveides stiprināšanu, uzlabot darījumu noteikumus, stiprināt kredītu uzraudzību un virzīt attiecīgās partijas, lai vairotu informētību par vispārējo situāciju, uzņemties sociālos pienākumus, standartizēt līgumu izpildi un nodrošināt akmeņogļu tirgus netraucētu darbību.

NDRC

31

| (54) | Valsts iejaukšanās akmeņogļu tirgū ir redzama arī nesenajā lēmumā par slēgtu akmeņogļu raktuvju izmēģināšanas darbības laika pagarināšanu par vēl vienu gadu, lai palielinātu izlaidi un piedāvājumu nolūkā kompensēt izejvielu cenu pieaugumu (pēc tam, kad raktuvju ieguve tika iepriekš apturēta) (32). |
| --- | --- |

(54)

Valsts iejaukšanās akmeņogļu tirgū ir redzama arī nesenajā lēmumā par slēgtu akmeņogļu raktuvju izmēģināšanas darbības laika pagarināšanu par vēl vienu gadu, lai palielinātu izlaidi un piedāvājumu nolūkā kompensēt izejvielu cenu pieaugumu (pēc tam, kad raktuvju ieguve tika iepriekš apturēta) (32).

32

| (55) | Turklāt divas citas svarīgas izejvielas, ko izmanto kalcija silīcija izgatavošanā, proti, kvarcīts un kaļķakmens, ir ietvertas 13. piecgades plānā minerālresursu jomā, kas ļauj valstij pārvaldīt svarīgāko minerālresursu tirgus ĶTR gandrīz visos apgabalos (33). Turklāt izmeklēšanā apstiprinājās, ka saskaņā ar ESAO Rūpniecisko izejvielu eksporta ierobežojumu saraksta 2020. gada izdevumu kvarcītam (HS kods: 250590) 2019. gadā ĶTR piemēroja neautomātiskās eksporta licencēšanas prasību (34), kas var ierobežot eksporta darbību un tādējādi kropļot tirgu. |
| --- | --- |

(55)

Turklāt divas citas svarīgas izejvielas, ko izmanto kalcija silīcija izgatavošanā, proti, kvarcīts un kaļķakmens, ir ietvertas 13. piecgades plānā minerālresursu jomā, kas ļauj valstij pārvaldīt svarīgāko minerālresursu tirgus ĶTR gandrīz visos apgabalos (33). Turklāt izmeklēšanā apstiprinājās, ka saskaņā ar ESAO Rūpniecisko izejvielu eksporta ierobežojumu saraksta 2020. gada izdevumu kvarcītam (HS kods: 250590) 2019. gadā ĶTR piemēroja neautomātiskās eksporta licencēšanas prasību (34), kas var ierobežot eksporta darbību un tādējādi kropļot tirgu.

33

34

| (56) | Kā parāda iepriekš minētie piemēri, ĶV pārvalda kalcija silīcija nozares attīstību ar plašu politikas instrumentu un norādījumu kopumu un kontrolē gandrīz ikvienu nozares darbības aspektu. Šie valdības norādījumi un iejaukšanās attiecas arī uz galvenajiem izejresursiem, ko izmanto izmeklējamā ražojuma izgatavošanā. Piemēram, Shenghua atzīst, ka savu darījumdarbību saskaņo ar centrāliem plānošanas dokumentiem un valsts galvenajiem politikas virzieniem, kā aprakstīts šā uzņēmuma darbības mērķos: “Censties līdz 13. piecgades plāna beigām izstrādāt un nodot ekspluatācijā tādus projektus kā augstas tīrības pakāpes metāla kalcija, ķīmiskā rūpnieciskā silīcija un mikroviļņu metalurģiskās ražošanas līnijas, kā arī citus projektus”. Tāpat arī uzņēmums norāda, ka tas “aktīvi pielāgojas valsts ekonomikas attīstības jaunajam ritumam, rūpīgi seko līdzi piedāvājuma puses reformu politikas jaunajam virzienam, apzinīgi īsteno pienākumu par drošu un videi nekaitīgu ražošanu un, pamatojoties uz stabilo līderpozīciju, kas uzņēmumam ir kalcija silīcija sakausējumu nozarē, tas paļaujas uz Shaanxi Nonferrous Group vadību, talantiem un zinātniskajiem pētījumiem” (35). |
| --- | --- |

(56)

Kā parāda iepriekš minētie piemēri, ĶV pārvalda kalcija silīcija nozares attīstību ar plašu politikas instrumentu un norādījumu kopumu un kontrolē gandrīz ikvienu nozares darbības aspektu. Šie valdības norādījumi un iejaukšanās attiecas arī uz galvenajiem izejresursiem, ko izmanto izmeklējamā ražojuma izgatavošanā. Piemēram, Shenghua atzīst, ka savu darījumdarbību saskaņo ar centrāliem plānošanas dokumentiem un valsts galvenajiem politikas virzieniem, kā aprakstīts šā uzņēmuma darbības mērķos: “Censties līdz 13. piecgades plāna beigām izstrādāt un nodot ekspluatācijā tādus projektus kā augstas tīrības pakāpes metāla kalcija, ķīmiskā rūpnieciskā silīcija un mikroviļņu metalurģiskās ražošanas līnijas, kā arī citus projektus”. Tāpat arī uzņēmums norāda, ka tas “aktīvi pielāgojas valsts ekonomikas attīstības jaunajam ritumam, rūpīgi seko līdzi piedāvājuma puses reformu politikas jaunajam virzienam, apzinīgi īsteno pienākumu par drošu un videi nekaitīgu ražošanu un, pamatojoties uz stabilo līderpozīciju, kas uzņēmumam ir kalcija silīcija sakausējumu nozarē, tas paļaujas uz Shaanxi Nonferrous Group vadību, talantiem un zinātniskajiem pētījumiem” (35).

Shenghua

Censties līdz 13. piecgades plāna beigām izstrādāt un nodot ekspluatācijā tādus projektus kā augstas tīrības pakāpes metāla kalcija, ķīmiskā rūpnieciskā silīcija un mikroviļņu metalurģiskās ražošanas līnijas, kā arī citus projektus

aktīvi pielāgojas valsts ekonomikas attīstības jaunajam ritumam, rūpīgi seko līdzi piedāvājuma puses reformu politikas jaunajam virzienam, apzinīgi īsteno pienākumu par drošu un videi nekaitīgu ražošanu un, pamatojoties uz stabilo līderpozīciju, kas uzņēmumam ir kalcija silīcija sakausējumu nozarē, tas paļaujas uz

vadību, talantiem un zinātniskajiem pētījumiem

35

| (57) | Papildus iepriekš minētajam kalcija silīcija ražotāji arī saņem dažāda veida valsts atbalstu, kas skaidri liecina par iestāžu ieinteresētību šajā nozarē. Izmeklēšanas laikā Komisija konstatēja, ka Ningxia Shun Tai Smelting saņēma atbalstu, jo tas ir izveidots Džunvei Industriālajā parkā (skatīt 44. apsvērumu), savukārt uzņēmums Ketong tika atzīts par “2020. gada autonomā reģiona uzņēmumu tehnoloģiju centru”. Šajā saistībā vietējie mediji ziņoja, ka: “Saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem autonomā reģiona līmeņa uzņēmumu tehnoloģiju centrs, ko par tādu atzīst pirmo reizi, saņems finansiālu atbalstu 1 miljona RMB apmērā.” (36) Citu vietējo mediju paziņojumi ir apstiprinājuši provinces atbalstu uzņēmumam: “Attiecīgā atbildīgā persona autonomā reģiona Rūpniecības un informācijas tehnoloģiju departamentā norādīja, ka mūsu apgabals aktīvi veicina rūpniecības uzņēmumu strukturālu pārveidi, zaļo pārveidi, viedo pārveidi un tehnoloģisko pārveidi, pagarinot rūpniecības ķēdi, ko uzskata par prioritāti, kā arī īstenojot zaļo pārveidi, viedo pārveidi un tehnoloģisko pārveidi, kuras uzskata par galvenajiem instrumentiem, un ka tas arī veicina strukturālu pielāgošanos un ražojumu modernizāciju izejvielu nozarē. (..) Runājot par īpašiem sakausējuma materiāliem, mūsu reģions atbalsta augstas temperatūras sakausējumu, korozijizturīgu sakausējumu, ārkārtīgi izturīgu sakausējumu un citu materiālu ar īpašām īpašībām un funkcijām izstrādi. Pateicoties tādiem uzņēmumiem kā Shengyan Industrial, Ketong New Materials un Jun Magnetic New Materials tiks panākts pamattehnoloģiju radikāls progress, lai izstrādātu sakausējumu materiālus, kuri atbilst īpašām prasībām, piemēram, ir ar augstu temperatūras izturību, augstu izturību un augstu korozijizturību, un kurus plaši izmanto nerūsējošā tērauda un specializētā tērauda jomā.” (37) |
| --- | --- |

(57)

Papildus iepriekš minētajam kalcija silīcija ražotāji arī saņem dažāda veida valsts atbalstu, kas skaidri liecina par iestāžu ieinteresētību šajā nozarē. Izmeklēšanas laikā Komisija konstatēja, ka Ningxia Shun Tai Smelting saņēma atbalstu, jo tas ir izveidots Džunvei Industriālajā parkā (skatīt 44. apsvērumu), savukārt uzņēmums Ketong tika atzīts par “2020. gada autonomā reģiona uzņēmumu tehnoloģiju centru”. Šajā saistībā vietējie mediji ziņoja, ka: “Saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem autonomā reģiona līmeņa uzņēmumu tehnoloģiju centrs, ko par tādu atzīst pirmo reizi, saņems finansiālu atbalstu 1 miljona RMB apmērā.” (36) Citu vietējo mediju paziņojumi ir apstiprinājuši provinces atbalstu uzņēmumam: “Attiecīgā atbildīgā persona autonomā reģiona Rūpniecības un informācijas tehnoloģiju departamentā norādīja, ka mūsu apgabals aktīvi veicina rūpniecības uzņēmumu strukturālu pārveidi, zaļo pārveidi, viedo pārveidi un tehnoloģisko pārveidi, pagarinot rūpniecības ķēdi, ko uzskata par prioritāti, kā arī īstenojot zaļo pārveidi, viedo pārveidi un tehnoloģisko pārveidi, kuras uzskata par galvenajiem instrumentiem, un ka tas arī veicina strukturālu pielāgošanos un ražojumu modernizāciju izejvielu nozarē. (..) Runājot par īpašiem sakausējuma materiāliem, mūsu reģions atbalsta augstas temperatūras sakausējumu, korozijizturīgu sakausējumu, ārkārtīgi izturīgu sakausējumu un citu materiālu ar īpašām īpašībām un funkcijām izstrādi. Pateicoties tādiem uzņēmumiem kā Shengyan Industrial, Ketong New Materials un Jun Magnetic New Materials tiks panākts pamattehnoloģiju radikāls progress, lai izstrādātu sakausējumu materiālus, kuri atbilst īpašām prasībām, piemēram, ir ar augstu temperatūras izturību, augstu izturību un augstu korozijizturību, un kurus plaši izmanto nerūsējošā tērauda un specializētā tērauda jomā.” (37)

Ningxia Shun Tai Smelting

Ketong

Saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem autonomā reģiona līmeņa uzņēmumu tehnoloģiju centrs, ko par tādu atzīst pirmo reizi, saņems finansiālu atbalstu 1 miljona RMB apmērā.

36

Shengyan Industrial

Ketong New Materials

Jun Magnetic New Materials

37

| (58) | Kopumā ĶV ir ieviesusi pasākumus, kuru mērķis ir panākt, lai ekonomikas dalībnieki ievērotu valsts politikas mērķus, proti, atbalstīt veicināmās nozares, arī kalcija silīcija un šā ražojuma izgatavošanā izmantoto galveno izejvielu ražošanu. Šādi pasākumi traucē tirgus spēkiem brīvi darboties. |
| --- | --- |

(58)

Kopumā ĶV ir ieviesusi pasākumus, kuru mērķis ir panākt, lai ekonomikas dalībnieki ievērotu valsts politikas mērķus, proti, atbalstīt veicināmās nozares, arī kalcija silīcija un šā ražojuma izgatavošanā izmantoto galveno izejvielu ražošanu. Šādi pasākumi traucē tirgus spēkiem brīvi darboties.

| (59) | Pašreizējā izmeklēšanā nav atklāti pierādījumi, ka kalcija silīcija nozarē notiekošā bankrota un īpašuma tiesību diskriminējoša piemērošana vai neatbilstīga izpilde pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta ceturtā ievilkuma nozīmē, kā minēts iepriekš 41. apsvērumā, neietekmētu izmeklējamā ražojuma izgatavotājus. |
| --- | --- |

(59)

Pašreizējā izmeklēšanā nav atklāti pierādījumi, ka kalcija silīcija nozarē notiekošā bankrota un īpašuma tiesību diskriminējoša piemērošana vai neatbilstīga izpilde pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta ceturtā ievilkuma nozīmē, kā minēts iepriekš 41. apsvērumā, neietekmētu izmeklējamā ražojuma izgatavotājus.

| (60) | Kalcija silīcija nozari ietekmē arī algu izmaksu kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta piektā ievilkuma nozīmē, kā minēts arī iepriekš 41. apsvērumā. Šie kropļojumi skar nozari gan tieši (izmeklējamā ražojuma izgatavošanā vai tā izgatavošanā izmantoto galveno izejvielu ražošanā), gan netieši (kad nozarei ir pieejams kapitāls vai izejresursi no uzņēmumiem, uz kuriem attiecas tā pati ĶTR darba tiesību sistēma). |
| --- | --- |

(60)

Kalcija silīcija nozari ietekmē arī algu izmaksu kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta piektā ievilkuma nozīmē, kā minēts arī iepriekš 41. apsvērumā. Šie kropļojumi skar nozari gan tieši (izmeklējamā ražojuma izgatavošanā vai tā izgatavošanā izmantoto galveno izejvielu ražošanā), gan netieši (kad nozarei ir pieejams kapitāls vai izejresursi no uzņēmumiem, uz kuriem attiecas tā pati ĶTR darba tiesību sistēma).

| (61) | Turklāt šajā izmeklēšanā netika iesniegti pierādījumi, kas liecinātu, ka uz kalcija silīcija nozari neattiecas valdības iejaukšanās finanšu sistēmā pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta sestā ievilkuma nozīmē, kā minēts arī iepriekš 41. apsvērumā. Tāpēc vispārējā būtiskā valdības iejaukšanās finanšu sistēmā izraisa to, ka visos līmeņos tiek nopietni ietekmēti tirgus apstākļi. |
| --- | --- |

(61)

Turklāt šajā izmeklēšanā netika iesniegti pierādījumi, kas liecinātu, ka uz kalcija silīcija nozari neattiecas valdības iejaukšanās finanšu sistēmā pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta sestā ievilkuma nozīmē, kā minēts arī iepriekš 41. apsvērumā. Tāpēc vispārējā būtiskā valdības iejaukšanās finanšu sistēmā izraisa to, ka visos līmeņos tiek nopietni ietekmēti tirgus apstākļi.

| (62) | Visbeidzot, Komisija atgādina, ka izmeklējamā ražojumu ražošanai ir vajadzīgi vairāki izejresursi. Kad kalcija silīcija ražotāji iegādājas šos izejresursus/slēdz līgumu par tiem, cenas, ko tie maksā (un kas tiek reģistrētas kā to izmaksas), ir nepārprotami pakļautas tiem pašiem sistēmiskajiem kropļojumiem, kuri minēti iepriekš. Piemēram, kropļojumi skar izejresursu piegādātāju izmantoto darbaspēku. Tie var aizņemties naudu, kuru skar kropļojumi finanšu sektorā/kapitāla sadalē. Turklāt uz tiem attiecas plānošanas sistēma, kura tiek piemērota visos valdības līmeņos un visās nozarēs. |
| --- | --- |

(62)

Visbeidzot, Komisija atgādina, ka izmeklējamā ražojumu ražošanai ir vajadzīgi vairāki izejresursi. Kad kalcija silīcija ražotāji iegādājas šos izejresursus/slēdz līgumu par tiem, cenas, ko tie maksā (un kas tiek reģistrētas kā to izmaksas), ir nepārprotami pakļautas tiem pašiem sistēmiskajiem kropļojumiem, kuri minēti iepriekš. Piemēram, kropļojumi skar izejresursu piegādātāju izmantoto darbaspēku. Tie var aizņemties naudu, kuru skar kropļojumi finanšu sektorā/kapitāla sadalē. Turklāt uz tiem attiecas plānošanas sistēma, kura tiek piemērota visos valdības līmeņos un visās nozarēs.

| (63) | Attiecīgi ne vien nav pareizi izmantot kalcija silīcija iekšzemes pārdošanas cenas pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē, bet ir skartas arī visas izejresursu izmaksas (ieskaitot izejvielas, enerģiju, zemi, finansējumu, darbaspēku utt.), jo to cenu veidošanu ietekmē būtiska valdības iejaukšanās, kā aprakstīts ziņojuma A un B daļā. Valdības iejaukšanās, kas aprakstīta saistībā ar kapitāla, zemes, darbaspēka, enerģijas un izejvielu sadali, ir izplatīta visā ĶTR. Tas nozīmē, ka, piemēram, izejresursi, kas paši ir ražoti ĶTR, apvienojot vairākus ražošanas faktorus, ir pakļauti nozīmīgiem kropļojumiem. Tas pats attiecas uz izejresursu izejresursiem un tā tālāk. |
| --- | --- |

(63)

Attiecīgi ne vien nav pareizi izmantot kalcija silīcija iekšzemes pārdošanas cenas pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē, bet ir skartas arī visas izejresursu izmaksas (ieskaitot izejvielas, enerģiju, zemi, finansējumu, darbaspēku utt.), jo to cenu veidošanu ietekmē būtiska valdības iejaukšanās, kā aprakstīts ziņojuma A un B daļā. Valdības iejaukšanās, kas aprakstīta saistībā ar kapitāla, zemes, darbaspēka, enerģijas un izejvielu sadali, ir izplatīta visā ĶTR. Tas nozīmē, ka, piemēram, izejresursi, kas paši ir ražoti ĶTR, apvienojot vairākus ražošanas faktorus, ir pakļauti nozīmīgiem kropļojumiem. Tas pats attiecas uz izejresursu izejresursiem un tā tālāk.

| (64) | ĶV nav sniegusi pierādījumus vai argumentus par pretējo. Tomēr ražotāji eksportētāji Ketong un Shenghua iesniedza vairākas piezīmes. |
| --- | --- |

(64)

ĶV nav sniegusi pierādījumus vai argumentus par pretējo. Tomēr ražotāji eksportētāji Ketong un Shenghua iesniedza vairākas piezīmes.

Ketong

Shenghua

| (65) | Ketong argumentēja, ka pamatregulas 2. panta 6.a punktā paredzētā metodika normālās vērtības noteikšanai neatbilst Protokolam par Ķīnas pievienošanos PTO, PTO Antidempinga nolīgumam (ADA) un PTO Strīdu izšķiršanas padomes (SIP) spriedumam un ka tādēļ to nevajadzētu izmantot. |
| --- | --- |

(65)

Ketong argumentēja, ka pamatregulas 2. panta 6.a punktā paredzētā metodika normālās vērtības noteikšanai neatbilst Protokolam par Ķīnas pievienošanos PTO, PTO Antidempinga nolīgumam (ADA) un PTO Strīdu izšķiršanas padomes (SIP) spriedumam un ka tādēļ to nevajadzētu izmantot.

Ketong

ADA

| (66) | Pirmkārt, Ketong atgādināja, ka Protokola par Ķīnas pievienošanos PTO 15. iedaļā ir atļautas atkāpes no standarta metodikas normālās vērtības noteikšanai un cenu salīdzināšanai saskaņā ar 1994. gada Vispārējo vienošanos par tarifiem un tirdzniecību un ADA, bet uz šīm atkāpēm attiecās laika ierobežojums un to termiņš beidzās 2016. gada 11. decembrī. Pēc Ketong domām, sākot no 2016. gada 12. decembra, Savienībai nevajadzētu atkāpties no standarta metodikas normālās vērtības noteikšanai eksportētājvalsts ražotājiem un no tikai eksportētājvalsts iekšzemes cenu un izmaksu izmantošanas, ja vien citos PTO nolīgumu noteikumos, ieskaitot ADA, nav ļauts rīkoties citādi. Ketong apgalvoja, ka pamatregulas 2. panta 6.a punkts, ciktāl tas atļauj Savienībai izmantot attiecīgās reprezentatīvās valsts datus, ir pretrunā Savienības saistībām PTO nolīgumos, it sevišķi tās saistībām saskaņā ar Protokola par Ķīnas pievienošanos PTO 15. iedaļu. |
| --- | --- |

(66)

Pirmkārt, Ketong atgādināja, ka Protokola par Ķīnas pievienošanos PTO 15. iedaļā ir atļautas atkāpes no standarta metodikas normālās vērtības noteikšanai un cenu salīdzināšanai saskaņā ar 1994. gada Vispārējo vienošanos par tarifiem un tirdzniecību un ADA, bet uz šīm atkāpēm attiecās laika ierobežojums un to termiņš beidzās 2016. gada 11. decembrī. Pēc Ketong domām, sākot no 2016. gada 12. decembra, Savienībai nevajadzētu atkāpties no standarta metodikas normālās vērtības noteikšanai eksportētājvalsts ražotājiem un no tikai eksportētājvalsts iekšzemes cenu un izmaksu izmantošanas, ja vien citos PTO nolīgumu noteikumos, ieskaitot ADA, nav ļauts rīkoties citādi. Ketong apgalvoja, ka pamatregulas 2. panta 6.a punkts, ciktāl tas atļauj Savienībai izmantot attiecīgās reprezentatīvās valsts datus, ir pretrunā Savienības saistībām PTO nolīgumos, it sevišķi tās saistībām saskaņā ar Protokola par Ķīnas pievienošanos PTO 15. iedaļu.

Ketong

ADA

Ketong

ADA

Ketong

| (67) | Ketong arī norādīja, ka ADA 2. pants normālās vērtības noteikšanai neļauj izmantot citu informāciju, kā tikai to, kas nākusi no eksportētājvalsts. Arī izņēmuma apstākļos, aprēķinot normālo vērtību, ar ražošanas izmaksām, PVA izmaksām un peļņu saistītie dati ir jāiegūst no eksportētājvalsts avotiem. Ketong uzskata, ka ADA nemaz nav nozīmīgu kropļojumu jēdziena. |
| --- | --- |

(67)

Ketong arī norādīja, ka ADA 2. pants normālās vērtības noteikšanai neļauj izmantot citu informāciju, kā tikai to, kas nākusi no eksportētājvalsts. Arī izņēmuma apstākļos, aprēķinot normālo vērtību, ar ražošanas izmaksām, PVA izmaksām un peļņu saistītie dati ir jāiegūst no eksportētājvalsts avotiem. Ketong uzskata, ka ADA nemaz nav nozīmīgu kropļojumu jēdziena.

Ketong

ADA

Ketong

ADA

| (68) | Otrkārt, Ketong atgādināja, ka PTO Apelācijas institūcija lietā European Union – Anti-dumping measures on biodiesel from Argentina (38) konstatēja, ka Savienība, neizmantojot izmeklēšanai pakļauto ražotāju uzskaites dokumentāciju izmeklējamā ražojuma ražošanas izmaksu aprēķināšanā, ir rīkojusies neatbilstīgi ADA 2.2.1.1. pantam. Ketong it sevišķi norādīja, ka, ņemot vērā minēto spriedumu, kropļojumi Argentīnā, kuri izraisīja atšķirību starp attiecīgā ražojuma galveno izejvielu iekšzemes cenām un starptautiskajām cenām, saskaņā ar 2.2.1.1. pantu paši par sevi nebija pietiekams pamats secinājumam, ka ražotāja uzskaites dokumentācija samērīgi neatspoguļoja ar attiecīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu saistīto izejvielu izmaksas, vai šo izmaksu neņemšanai vērā, aprēķinot attiecīgā ražojuma normālo vērtību. |
| --- | --- |

(68)

Otrkārt, Ketong atgādināja, ka PTO Apelācijas institūcija lietā European Union – Anti-dumping measures on biodiesel from Argentina (38) konstatēja, ka Savienība, neizmantojot izmeklēšanai pakļauto ražotāju uzskaites dokumentāciju izmeklējamā ražojuma ražošanas izmaksu aprēķināšanā, ir rīkojusies neatbilstīgi ADA 2.2.1.1. pantam. Ketong it sevišķi norādīja, ka, ņemot vērā minēto spriedumu, kropļojumi Argentīnā, kuri izraisīja atšķirību starp attiecīgā ražojuma galveno izejvielu iekšzemes cenām un starptautiskajām cenām, saskaņā ar 2.2.1.1. pantu paši par sevi nebija pietiekams pamats secinājumam, ka ražotāja uzskaites dokumentācija samērīgi neatspoguļoja ar attiecīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu saistīto izejvielu izmaksas, vai šo izmaksu neņemšanai vērā, aprēķinot attiecīgā ražojuma normālo vērtību.

Ketong

European Union – Anti-dumping measures on biodiesel from Argentina

38

ADA

Ketong

| (69) | Līdzīgi Shenghua apgalvoja, ka pamatregulas 2. panta 6.a punkts nav saderīgs ar PTO tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(69)

Līdzīgi Shenghua apgalvoja, ka pamatregulas 2. panta 6.a punkts nav saderīgs ar PTO tiesību aktiem.

Shenghua

| (70) | Pirmkārt, Shenghua apgalvoja, ka ADA neatzīst nozīmīgu kropļojumu jēdzienu 2.2. pantā, un tas ļauj normālo vērtību aprēķināt tikai tad, ja parastajā tirdzniecības apritē nenotiek pārdošana. Shenghua konstatēja, ka ADA nav neviena panta, kurā būtu paredzēta iespēja normālās vērtības noteikšanai izmantot trešo valstu datus, kas nevar atspoguļot cenu vai izmaksu līmeni eksportētājvalstī. Tādējādi ADA paredz noteikt normālo vērtību, pamatojoties uz pārdošanas cenām vai izmaksām, kas atbilst cenu vai izmaksu līmenim izcelsmes valstī. Tādēļ uz reprezentatīvās valsts cenu pamata aprēķinātā cena nevar atspoguļot cenu un izmaksu līmeni eksportētājvalstī. |
| --- | --- |

(70)

Pirmkārt, Shenghua apgalvoja, ka ADA neatzīst nozīmīgu kropļojumu jēdzienu 2.2. pantā, un tas ļauj normālo vērtību aprēķināt tikai tad, ja parastajā tirdzniecības apritē nenotiek pārdošana. Shenghua konstatēja, ka ADA nav neviena panta, kurā būtu paredzēta iespēja normālās vērtības noteikšanai izmantot trešo valstu datus, kas nevar atspoguļot cenu vai izmaksu līmeni eksportētājvalstī. Tādējādi ADA paredz noteikt normālo vērtību, pamatojoties uz pārdošanas cenām vai izmaksām, kas atbilst cenu vai izmaksu līmenim izcelsmes valstī. Tādēļ uz reprezentatīvās valsts cenu pamata aprēķinātā cena nevar atspoguļot cenu un izmaksu līmeni eksportētājvalstī.

Shenghua

ADA

Shenghua

ADA

ADA

| (71) | Otrkārt, Shenghua apgalvoja, ka pat tad, ja nozīmīgu kropļojumu jēdziens būtu saskaņā ar PTO tiesību aktiem, aprēķinātā vērtība būtu jāaprēķina saskaņā ar ADA 2.2.1.1. pantu un PTO Apelācijas institūcijas sniegto interpretāciju lietā “EU – Biodiesel” (DS473). Nozīmīgiem kropļojumiem eksportētājvalstī būtu jāatbilst vai nu pārdošanas ārpus “parastās tirdzniecības aprites” definīcijai, vai “īpašas tirgus situācijas” definīcijai. Shenghua apgalvoja, ka, lai gan ADA nav skaidri definēts tāds jēdziens kā “parastā tirdzniecības aprite”, 2.2.1. pants paredz, ka ražojuma pārdošanu var uzskatīt par tādu, kas nav notikusi parastā tirdzniecības apritē, un to var neņemt vērā “tikai, ja (..) šāda realizācija tiek veikta paplašināta laika perioda ietvaros un ievērojamos daudzumos, un par cenām, kas neparedz visu izmaksu pilnīgu atgūšanu (..)”. Ņemot vērā minēto, Shenghua apgalvoja, ka sūdzības iesniedzējs nav pierādījis, ka iespējamie nozīmīgie kropļojumi ietilpst vai nu pārdošanas “ārpus parastās tirdzniecības aprites”, vai “īpašas tirgus situācijas” kategorijā. |
| --- | --- |

(71)

Otrkārt, Shenghua apgalvoja, ka pat tad, ja nozīmīgu kropļojumu jēdziens būtu saskaņā ar PTO tiesību aktiem, aprēķinātā vērtība būtu jāaprēķina saskaņā ar ADA 2.2.1.1. pantu un PTO Apelācijas institūcijas sniegto interpretāciju lietā “EU – Biodiesel” (DS473). Nozīmīgiem kropļojumiem eksportētājvalstī būtu jāatbilst vai nu pārdošanas ārpus “parastās tirdzniecības aprites” definīcijai, vai “īpašas tirgus situācijas” definīcijai. Shenghua apgalvoja, ka, lai gan ADA nav skaidri definēts tāds jēdziens kā “parastā tirdzniecības aprite”, 2.2.1. pants paredz, ka ražojuma pārdošanu var uzskatīt par tādu, kas nav notikusi parastā tirdzniecības apritē, un to var neņemt vērā “tikai, ja (..) šāda realizācija tiek veikta paplašināta laika perioda ietvaros un ievērojamos daudzumos, un par cenām, kas neparedz visu izmaksu pilnīgu atgūšanu (..)”. Ņemot vērā minēto, Shenghua apgalvoja, ka sūdzības iesniedzējs nav pierādījis, ka iespējamie nozīmīgie kropļojumi ietilpst vai nu pārdošanas “ārpus parastās tirdzniecības aprites”, vai “īpašas tirgus situācijas” kategorijā.

Shenghua

ADA

EU – Biodiesel

Shenghua

ADA

Shenghua

| (72) | Komisija uzskatīja, ka 2. panta 6.a punkta noteikums pilnībā atbilst Eiropas Savienības PTO saistībām un Ketong un Shenghua citētajai judikatūrai. Attiecībā uz saistībām saskaņā ar Protokola par Ķīnas pievienošanos PTO 15. daļu Komisija atgādina, ka antidempinga procedūrās saistībā ar Ķīnas izcelsmes ražojumiem tie protokola 15. daļas noteikumi, kuri nav zaudējuši spēku, joprojām ir piemērojami normālās vērtības aprēķināšanā gan attiecībā uz tirgus ekonomikas standartu, gan tādas metodikas izmantošanu, kas nav balstīta uz tiešu salīdzinājumu ar Ķīnas cenām vai izmaksām. |
| --- | --- |

(72)

Komisija uzskatīja, ka 2. panta 6.a punkta noteikums pilnībā atbilst Eiropas Savienības PTO saistībām un Ketong un Shenghua citētajai judikatūrai. Attiecībā uz saistībām saskaņā ar Protokola par Ķīnas pievienošanos PTO 15. daļu Komisija atgādina, ka antidempinga procedūrās saistībā ar Ķīnas izcelsmes ražojumiem tie protokola 15. daļas noteikumi, kuri nav zaudējuši spēku, joprojām ir piemērojami normālās vērtības aprēķināšanā gan attiecībā uz tirgus ekonomikas standartu, gan tādas metodikas izmantošanu, kas nav balstīta uz tiešu salīdzinājumu ar Ķīnas cenām vai izmaksām.

Ketong

Shenghua

| (73) | Runājot par lietu EU – Biodiesel, attiecīgais spriedums neattiecās uz pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanu, bet gan uz konkrēta pamatregulas 2. panta 5. punkta noteikuma piemērošanu. Komisija uzskata, ka PTO tiesību akti (kā tos PTO ekspertu grupa un Apelācijas institūcija ir interpretējušas lietā EU – Biodiesel) atļauj izmantot trešās valsts datus, ja tie ir pienācīgi koriģēti gadījumos, kad šādas korekcijas ir vajadzīgas un pamatotas. Nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanas dēļ izmaksas un cenas eksportētājvalstī nav derīgas normālās vērtības aprēķināšanai. Šādos apstākļos pamatregulas 2. panta 6.a punkts paredz ražošanas un pārdošanas izmaksu aprēķināšanu, pamatojoties uz neizkropļotām cenām vai atsauces vērtībām, tostarp attiecīgā reprezentatīvā valstī ar līdzīgu attīstības līmeni, kāds ir eksportētājvalstī. |
| --- | --- |

(73)

Runājot par lietu EU – Biodiesel, attiecīgais spriedums neattiecās uz pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanu, bet gan uz konkrēta pamatregulas 2. panta 5. punkta noteikuma piemērošanu. Komisija uzskata, ka PTO tiesību akti (kā tos PTO ekspertu grupa un Apelācijas institūcija ir interpretējušas lietā EU – Biodiesel) atļauj izmantot trešās valsts datus, ja tie ir pienācīgi koriģēti gadījumos, kad šādas korekcijas ir vajadzīgas un pamatotas. Nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanas dēļ izmaksas un cenas eksportētājvalstī nav derīgas normālās vērtības aprēķināšanai. Šādos apstākļos pamatregulas 2. panta 6.a punkts paredz ražošanas un pārdošanas izmaksu aprēķināšanu, pamatojoties uz neizkropļotām cenām vai atsauces vērtībām, tostarp attiecīgā reprezentatīvā valstī ar līdzīgu attīstības līmeni, kāds ir eksportētājvalstī.

EU – Biodiesel

EU – Biodiesel

| (74) | Attiecībā uz apgalvojumu par to, ka sūdzības iesniedzējs nav iesniedzis pietiekamus pierādījumus, juridiskais pamats un sūdzības pamatā esošie pierādījumi attiecās uz pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanas nosacījumiem. Kā norādīts paziņojuma par procedūras sākšanu 3. punktā, Komisija uzskatīja, ka sūdzības iesniedzējs sniedza pietiekamus pierādījumus par nozīmīgiem kropļojumiem izmeklēšanas sākšanai, kā to prasa pamatregulas 2. panta 6.a punkta e) apakšpunkts. Pamatregulas 2. panta 6.a punktā nav nekādu papildu prasību attiecībā uz pierādījumiem, par kādām runā minētā persona. |
| --- | --- |

(74)

Attiecībā uz apgalvojumu par to, ka sūdzības iesniedzējs nav iesniedzis pietiekamus pierādījumus, juridiskais pamats un sūdzības pamatā esošie pierādījumi attiecās uz pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanas nosacījumiem. Kā norādīts paziņojuma par procedūras sākšanu 3. punktā, Komisija uzskatīja, ka sūdzības iesniedzējs sniedza pietiekamus pierādījumus par nozīmīgiem kropļojumiem izmeklēšanas sākšanai, kā to prasa pamatregulas 2. panta 6.a punkta e) apakšpunkts. Pamatregulas 2. panta 6.a punktā nav nekādu papildu prasību attiecībā uz pierādījumiem, par kādām runā minētā persona.

| (75) | Tāpēc Komisija noraidīja Ketong un Shenghua apgalvojumus. |
| --- | --- |

(75)

Tāpēc Komisija noraidīja Ketong un Shenghua apgalvojumus.

Ketong

Shenghua

| (76) | Ketong norādīja, ka tā izmaksu vai cenu elementus, par kuriem Komisija nav pierādījusi, ka tie ir izkropļoti, nevajadzētu koriģēt vai noteikt saskaņā ar citu pamatu. |
| --- | --- |

(76)

Ketong norādīja, ka tā izmaksu vai cenu elementus, par kuriem Komisija nav pierādījusi, ka tie ir izkropļoti, nevajadzētu koriģēt vai noteikt saskaņā ar citu pamatu.

Ketong

| (77) | Shenghua norādīja, ka, ja Komisija izvēlas piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu, būtu nepamatoti aizstāt visus izmaksu faktorus ar datiem no citiem avotiem, jo saskaņā ar minētā noteikuma formulējumu ar neizkropļotām cenām un atsauces vērtībām aizstāj tikai tās ražošanas un pārdošanas izmaksas, par kurām ir pierādīts, ka tās ir izkropļotas. Proti, Shenghua norādīja, ka sūdzības iesniedzējs nav pierādījis, ka darbaspēka izmaksas Ķīnas kalcija silīcija nozarē ir izkropļotas, tādēļ Komisijai vajadzēja izmantot faktiskās darbaspēka izmaksas, par kurām ziņoja ražotāji eksportētāji. Shenghua paziņoja, ka nebija pamatoti aizstāt darbaspēka izmaksas ar darbaspēka izmaksām trešā valstī, jo tās ietekmē dažādi faktori, piemēram, piedāvājuma un pieprasījuma attiecības attiecīgajā tirgū, ražošanas automatizācijas pakāpe un preču cenu līmenis reģionā, kur atrodas ražotāji. Shenghua piebilda, ka darbaspēka izmaksas atšķiras ne tikai starp dažādām valstīm, bet arī starp dažādiem Ķīnas ražotājiem. Shenghua norādīja, ka tas pats attiecas arī uz enerģiju, pārdošanas, vispārējām un administratīvajām (PVA) izmaksām un peļņu. |
| --- | --- |

(77)

Shenghua norādīja, ka, ja Komisija izvēlas piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu, būtu nepamatoti aizstāt visus izmaksu faktorus ar datiem no citiem avotiem, jo saskaņā ar minētā noteikuma formulējumu ar neizkropļotām cenām un atsauces vērtībām aizstāj tikai tās ražošanas un pārdošanas izmaksas, par kurām ir pierādīts, ka tās ir izkropļotas. Proti, Shenghua norādīja, ka sūdzības iesniedzējs nav pierādījis, ka darbaspēka izmaksas Ķīnas kalcija silīcija nozarē ir izkropļotas, tādēļ Komisijai vajadzēja izmantot faktiskās darbaspēka izmaksas, par kurām ziņoja ražotāji eksportētāji. Shenghua paziņoja, ka nebija pamatoti aizstāt darbaspēka izmaksas ar darbaspēka izmaksām trešā valstī, jo tās ietekmē dažādi faktori, piemēram, piedāvājuma un pieprasījuma attiecības attiecīgajā tirgū, ražošanas automatizācijas pakāpe un preču cenu līmenis reģionā, kur atrodas ražotāji. Shenghua piebilda, ka darbaspēka izmaksas atšķiras ne tikai starp dažādām valstīm, bet arī starp dažādiem Ķīnas ražotājiem. Shenghua norādīja, ka tas pats attiecas arī uz enerģiju, pārdošanas, vispārējām un administratīvajām (PVA) izmaksām un peļņu.

Shenghua

Shenghua

Shenghua

Shenghua

Shenghua

| (78) | Atbildot uz apgalvojumu par pierādījumu trūkumu attiecībā uz to, ka pastāv darbaspēka izmaksu kropļojumi sākotnējā posmā, Komisija atsaucas uz savu pamatojumu 41. un 63. apsvērumā. Nozīmīgu kropļojumu faktiskās pastāvēšanas noteikšana un no tās izrietoša pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā paredzētās metodikas izmantošana notiek tikai pagaidu un/vai galīgās informācijas izpaušanas laikā. Šajā gadījumā Komisija uzskatīja, ka sūdzības iesniedzēja iesniegtie pierādījumi par nozīmīgiem kropļojumiem ir pietiekami, lai uz šā pamata sāktu izmeklēšanu. Lai gan Komisija atzīst, ka algu izmaksas dažādās valstīs vai pat nozarēs var atšķirties, veiktās izmeklēšanas rezultātā tā konstatēja, ka ĶTR darba tirgu ietekmē valsts mēroga kropļojumi. Ķīnas darba tirgum raksturīgajām problēmām, tostarp no valdības neatkarīgu arodbiedrību trūkumam un mājsaimniecību reģistrācijas sistēmas radītajiem darbaspēka mobilitātes ierobežojumiem, ir kropļojoša ietekme uz algu noteikšanu ĶTR, kas skar visus ekonomikas dalībniekus. Fakts, ka algu izmaksas citās valstīs varētu atšķirties vai ka tās var būt dažādas ĶTR mērogā, nemaina minēto konstatējumu. |
| --- | --- |

(78)

Atbildot uz apgalvojumu par pierādījumu trūkumu attiecībā uz to, ka pastāv darbaspēka izmaksu kropļojumi sākotnējā posmā, Komisija atsaucas uz savu pamatojumu 41. un 63. apsvērumā. Nozīmīgu kropļojumu faktiskās pastāvēšanas noteikšana un no tās izrietoša pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā paredzētās metodikas izmantošana notiek tikai pagaidu un/vai galīgās informācijas izpaušanas laikā. Šajā gadījumā Komisija uzskatīja, ka sūdzības iesniedzēja iesniegtie pierādījumi par nozīmīgiem kropļojumiem ir pietiekami, lai uz šā pamata sāktu izmeklēšanu. Lai gan Komisija atzīst, ka algu izmaksas dažādās valstīs vai pat nozarēs var atšķirties, veiktās izmeklēšanas rezultātā tā konstatēja, ka ĶTR darba tirgu ietekmē valsts mēroga kropļojumi. Ķīnas darba tirgum raksturīgajām problēmām, tostarp no valdības neatkarīgu arodbiedrību trūkumam un mājsaimniecību reģistrācijas sistēmas radītajiem darbaspēka mobilitātes ierobežojumiem, ir kropļojoša ietekme uz algu noteikšanu ĶTR, kas skar visus ekonomikas dalībniekus. Fakts, ka algu izmaksas citās valstīs varētu atšķirties vai ka tās var būt dažādas ĶTR mērogā, nemaina minēto konstatējumu.

| (79) | Turklāt izmeklēšanas gaitā Komisija konstatēja, ka, kā aprakstīts 51.–55. apsvērumā, kalcija silīcija ražotāju izmantoto izejresursu tirgi ĶTR bija pakļauti vairākiem nozīmīgiem kropļojumiem – ne tikai konkrētiem, bet arī transversāla rakstura. Tāda pati situācija attiecās uz ražotājiem, kuri ražo pamata izejresursus, ko izmanto kalcija silīcija, kā arī tā izejvielu izgatavošanā. Tāpēc Komisija konstatēja, ka visas izmeklējamā ražojuma izgatavošanā izmantoto izejresursu, tostarp enerģijas, izmaksas ĶTR bija izkropļotas. Tas, ka, kā apgalvoja Shenghua, valstu starpā pastāv atšķirības enerģijas izmaksās, nemaina Komisijas novērtējumu attiecībā uz enerģijas cenu kropļojumiem ĶTR. |
| --- | --- |

(79)

Turklāt izmeklēšanas gaitā Komisija konstatēja, ka, kā aprakstīts 51.–55. apsvērumā, kalcija silīcija ražotāju izmantoto izejresursu tirgi ĶTR bija pakļauti vairākiem nozīmīgiem kropļojumiem – ne tikai konkrētiem, bet arī transversāla rakstura. Tāda pati situācija attiecās uz ražotājiem, kuri ražo pamata izejresursus, ko izmanto kalcija silīcija, kā arī tā izejvielu izgatavošanā. Tāpēc Komisija konstatēja, ka visas izmeklējamā ražojuma izgatavošanā izmantoto izejresursu, tostarp enerģijas, izmaksas ĶTR bija izkropļotas. Tas, ka, kā apgalvoja Shenghua, valstu starpā pastāv atšķirības enerģijas izmaksās, nemaina Komisijas novērtējumu attiecībā uz enerģijas cenu kropļojumiem ĶTR.

Shenghua

| (80) | Šajā ziņā, lai gan pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkts ļauj izmantot iekšzemes izmaksas, ieskaitot darbaspēka vai enerģijas izmaksas, ja ir nešaubīgi noteikts, ka tās nav izkropļotas, lietas materiālos nav pierādījumu tam, ka valsts mēroga kropļojumi neattiektos uz kalcija silīcija ražotājiem. Tāpēc šādas iekšzemes izmaksas nevarēja izmanot normālās vērtības aprēķināšanai. |
| --- | --- |

(80)

Šajā ziņā, lai gan pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkts ļauj izmantot iekšzemes izmaksas, ieskaitot darbaspēka vai enerģijas izmaksas, ja ir nešaubīgi noteikts, ka tās nav izkropļotas, lietas materiālos nav pierādījumu tam, ka valsts mēroga kropļojumi neattiektos uz kalcija silīcija ražotājiem. Tāpēc šādas iekšzemes izmaksas nevarēja izmanot normālās vērtības aprēķināšanai.

| (81) | Runājot par PVA izmaksām un peļņu, Komisija norādīja, ka, ja ir konstatēts, ka nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas eksportētājvalstī, jo minētajā valstī saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktu pastāv nozīmīgi kropļojumi, Komisija var aprēķināt normālo vērtību katram ražotājam eksportētājam, izmantojot neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības attiecīgā reprezentatīvā valstī saskaņā ar 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu. Komisija uzsver, ka pēdējā no iepriekš minētajiem noteikumiem ir arī konkrēti noteikts, ka saliktā normālā vērtība ietver neizkropļotas un samērīgas administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas un peļņu. Ja izmeklēšanas gaitā, pamatojoties uz visiem lietas materiālos esošajiem pierādījumiem, Komisija pierāda tādu nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu, kuri ietekmē attiecīgo ražojumu eksportētājvalstī, no tā izriet, ka šie kropļojumi ietekmē arī attiecīgo ražotāju eksportētāju PVA izmaksas. |
| --- | --- |

(81)

Runājot par PVA izmaksām un peļņu, Komisija norādīja, ka, ja ir konstatēts, ka nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas eksportētājvalstī, jo minētajā valstī saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktu pastāv nozīmīgi kropļojumi, Komisija var aprēķināt normālo vērtību katram ražotājam eksportētājam, izmantojot neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības attiecīgā reprezentatīvā valstī saskaņā ar 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu. Komisija uzsver, ka pēdējā no iepriekš minētajiem noteikumiem ir arī konkrēti noteikts, ka saliktā normālā vērtība ietver neizkropļotas un samērīgas administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas un peļņu. Ja izmeklēšanas gaitā, pamatojoties uz visiem lietas materiālos esošajiem pierādījumiem, Komisija pierāda tādu nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu, kuri ietekmē attiecīgo ražojumu eksportētājvalstī, no tā izriet, ka šie kropļojumi ietekmē arī attiecīgo ražotāju eksportētāju PVA izmaksas.

| (82) | Tāpēc Ketong un Shenghua izteiktie apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(82)

Tāpēc Ketong un Shenghua izteiktie apgalvojumi tika noraidīti.

Ketong

Shenghua

| (83) | Shenghua arī apgalvoja, ka, pat ja dati no citiem avotiem tiktu izmantoti, būtu nepamatoti izmantot trešās valsts datus kā neizkropļotu cenu. Shenghua minēja Komisijas nolūku skatīt Global Trade Atlas (GTA) datubāzi, lai uzzinātu reprezentatīvās valsts importa cenas, un norādīja, ka izmeklēšanas periodā tas visas izejvielas izmeklējamā ražojuma ražošanai iegādājās iekšzemē. Tādēļ Komisijai būtu jāizmanto uzticamāks un pamatotāks datu avots; turklāt neatkarīgi no izmantotā datu avota būtu jāievieš atbilstīgas korekcijas (piemēram, saistībā ar piegādes izdevumiem), lai nodrošinātu, ka uz iespējami neizkropļoto cenu attiecas tādi paši iegādes noteikumi, kādi piemēroti Shenghua iegādātajām izejvielām. |
| --- | --- |

(83)

Shenghua arī apgalvoja, ka, pat ja dati no citiem avotiem tiktu izmantoti, būtu nepamatoti izmantot trešās valsts datus kā neizkropļotu cenu. Shenghua minēja Komisijas nolūku skatīt Global Trade Atlas (GTA) datubāzi, lai uzzinātu reprezentatīvās valsts importa cenas, un norādīja, ka izmeklēšanas periodā tas visas izejvielas izmeklējamā ražojuma ražošanai iegādājās iekšzemē. Tādēļ Komisijai būtu jāizmanto uzticamāks un pamatotāks datu avots; turklāt neatkarīgi no izmantotā datu avota būtu jāievieš atbilstīgas korekcijas (piemēram, saistībā ar piegādes izdevumiem), lai nodrošinātu, ka uz iespējami neizkropļoto cenu attiecas tādi paši iegādes noteikumi, kādi piemēroti Shenghua iegādātajām izejvielām.

Shenghua

Shenghua

Global Trade Atlas

GTA

Shenghua

| (84) | Attiecībā uz šo argumentu Komisija atzīmēja, ka 41.–63. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ šajā izmeklēšanā tā piemēro pamatregulas 2. panta 6.a punktu. Tādēļ Komisijai ir jāizmanto neizkropļotās izmaksas atbilstīgā reprezentatīvā valstī, lai nodrošinātu, ka piemērotās izmaksas neskar kropļojumi un ka tās balstās uz viegli pieejamiem datiem, piemēram, GTA datubāzē ietvertajiem importa datiem. Tā kā Shenghua nav sniedzis datus, lai pamatotu savu apgalvojumu par atbilstīgām korekcijām (piemēram, saistībā ar augstākiem piegādes izdevumiem), uzskata, ka reprezentatīvās valsts importa vērtības atbilst pamatregulas 2. panta 6.a punkta kritērijiem un nodrošina pamatotas aplēses par cenu reprezentatīvajā valstī, ietverot piegādes izdevumus. Turklāt, tā kā importētie izejresursi reprezentatīvās valsts iekšzemes tirgū konkurē ar cenu, Komisija to uzskatīja par ticamu aizstājējvērtību. Ja visi piegādes izdevumi importa gadījumā netiktu ņemti vērā, galīgā cena neatspoguļotu neizkropļotu cenu reprezentatīvās valsts tirgū. Tas būtu pretrunā pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktam, tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(84)

Attiecībā uz šo argumentu Komisija atzīmēja, ka 41.–63. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ šajā izmeklēšanā tā piemēro pamatregulas 2. panta 6.a punktu. Tādēļ Komisijai ir jāizmanto neizkropļotās izmaksas atbilstīgā reprezentatīvā valstī, lai nodrošinātu, ka piemērotās izmaksas neskar kropļojumi un ka tās balstās uz viegli pieejamiem datiem, piemēram, GTA datubāzē ietvertajiem importa datiem. Tā kā Shenghua nav sniedzis datus, lai pamatotu savu apgalvojumu par atbilstīgām korekcijām (piemēram, saistībā ar augstākiem piegādes izdevumiem), uzskata, ka reprezentatīvās valsts importa vērtības atbilst pamatregulas 2. panta 6.a punkta kritērijiem un nodrošina pamatotas aplēses par cenu reprezentatīvajā valstī, ietverot piegādes izdevumus. Turklāt, tā kā importētie izejresursi reprezentatīvās valsts iekšzemes tirgū konkurē ar cenu, Komisija to uzskatīja par ticamu aizstājējvērtību. Ja visi piegādes izdevumi importa gadījumā netiktu ņemti vērā, galīgā cena neatspoguļotu neizkropļotu cenu reprezentatīvās valsts tirgū. Tas būtu pretrunā pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktam, tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

GTA

Shenghua

| (85) | Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, pieejamie pierādījumi liecināja, ka izmeklējamā ražojuma cenas vai izmaksas, arī izejvielu, enerģijas un darbaspēka izmaksas, nav noteiktas tirgus spēku brīvā mijiedarbībā, tāpēc ka tās skar būtiska valdības iejaukšanās pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, kā par to liecina viena vai vairāku attiecīgo minētajā regulā uzskaitīto faktoru ietekme. Tādējādi un ņemot vērā, ka Ķīnas valdība nesadarbojās, Komisija secināja, ka šajā lietā normālās vērtības noteikšanai nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas. Tāpēc Komisija, kā izklāstīts nākamajā iedaļā, noteica salikto normālo vērtību, pamatojoties vienīgi uz ražošanas un pārdošanas izmaksām, kas atspoguļo neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, t. i., šajā gadījumā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu pamatojoties uz atbilstošām ražošanas un pārdošanas izmaksām attiecīgā reprezentatīvā valstī. |
| --- | --- |

(85)

Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, pieejamie pierādījumi liecināja, ka izmeklējamā ražojuma cenas vai izmaksas, arī izejvielu, enerģijas un darbaspēka izmaksas, nav noteiktas tirgus spēku brīvā mijiedarbībā, tāpēc ka tās skar būtiska valdības iejaukšanās pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, kā par to liecina viena vai vairāku attiecīgo minētajā regulā uzskaitīto faktoru ietekme. Tādējādi un ņemot vērā, ka Ķīnas valdība nesadarbojās, Komisija secināja, ka šajā lietā normālās vērtības noteikšanai nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas. Tāpēc Komisija, kā izklāstīts nākamajā iedaļā, noteica salikto normālo vērtību, pamatojoties vienīgi uz ražošanas un pārdošanas izmaksām, kas atspoguļo neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, t. i., šajā gadījumā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu pamatojoties uz atbilstošām ražošanas un pārdošanas izmaksām attiecīgā reprezentatīvā valstī.

3.3.   Reprezentatīvā valsts

Reprezentatīvā valsts

3.3.1.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

| (86) | Reprezentatīvās valsts izvēle, ievērojot pamatregulas 2. panta 6.a punktu, tika balstīta uz šādiem kritērijiem:






  — | līdzīgs ekonomiskās attīstības līmenis kā Ķīnā. Šim nolūkam Komisija, pamatojoties uz Pasaules Bankas datubāzi (39), izmantoja valstis, kuru nacionālais kopienākums uz vienu iedzīvotāju ir līdzīgs kā ĶTR, |
| --- | --- | --- |

(86)

Reprezentatīvās valsts izvēle, ievērojot pamatregulas 2. panta 6.a punktu, tika balstīta uz šādiem kritērijiem:

—

līdzīgs ekonomiskās attīstības līmenis kā Ķīnā. Šim nolūkam Komisija, pamatojoties uz Pasaules Bankas datubāzi (39), izmantoja valstis, kuru nacionālais kopienākums uz vienu iedzīvotāju ir līdzīgs kā ĶTR,

39

| — | attiecīgā ražojuma ražošana minētajā valstī, |
| --- | --- |

—

attiecīgā ražojuma ražošana minētajā valstī,

| — | attiecīgo datu publiska pieejamība reprezentatīvajā valstī, |
| --- | --- |

—

attiecīgo datu publiska pieejamība reprezentatīvajā valstī,

| — | ja ir vairākas iespējamās reprezentatīvās valstis, tad priekšroku attiecīgā gadījumā dod valstij ar pienācīga līmeņa sociālo un vides aizsardzību. |
| --- | --- |

—

ja ir vairākas iespējamās reprezentatīvās valstis, tad priekšroku attiecīgā gadījumā dod valstij ar pienācīga līmeņa sociālo un vides aizsardzību.

| (87) | Kā paskaidrots 35. un 36. apsvērumā, Komisija ir izdevusi divus lietas materiāliem pievienotus paziņojumus par normālās vērtības noteikšanai izmantojamajiem avotiem. Šajos paziņojumos aprakstīti fakti un pierādījumi, uz kuriem balstīti attiecīgie kritēriji, un atbildēts uz piezīmēm, ko personas saņēmušas par šiem elementiem un attiecīgajiem avotiem. Otrajā paziņojumā par ražošanas faktoriem Komisija informēja ieinteresētās personas par savu nolūku izmantot Brazīliju kā attiecīgu reprezentatīvo valsti pašreizējā izmeklēšanā, ja tiktu apstiprināta nozīmīgu kropļojumu pastāvēšana saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punktu. |
| --- | --- |

(87)

Kā paskaidrots 35. un 36. apsvērumā, Komisija ir izdevusi divus lietas materiāliem pievienotus paziņojumus par normālās vērtības noteikšanai izmantojamajiem avotiem. Šajos paziņojumos aprakstīti fakti un pierādījumi, uz kuriem balstīti attiecīgie kritēriji, un atbildēts uz piezīmēm, ko personas saņēmušas par šiem elementiem un attiecīgajiem avotiem. Otrajā paziņojumā par ražošanas faktoriem Komisija informēja ieinteresētās personas par savu nolūku izmantot Brazīliju kā attiecīgu reprezentatīvo valsti pašreizējā izmeklēšanā, ja tiktu apstiprināta nozīmīgu kropļojumu pastāvēšana saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punktu.

3.3.2.   Līdzīgs ekonomiskās attīstības līmenis kā ĶTR

Līdzīgs ekonomiskās attīstības līmenis kā ĶTR

| (88) | Pirmajā paziņojumā par ražošanas faktoriem Komisija identificēja Argentīnu, Brazīliju, Kazahstānu, Malaiziju un Meksiku kā valstis, kuru ekonomiskās attīstības līmenis pēc Pasaules Bankas datiem ir līdzīgs kā Ķīnā, proti, Pasaules Banka tās visas pēc nacionālā kopienākuma klasificē pie valstīm ar vidēji augstiem ienākumiem. |
| --- | --- |

(88)

Pirmajā paziņojumā par ražošanas faktoriem Komisija identificēja Argentīnu, Brazīliju, Kazahstānu, Malaiziju un Meksiku kā valstis, kuru ekonomiskās attīstības līmenis pēc Pasaules Bankas datiem ir līdzīgs kā Ķīnā, proti, Pasaules Banka tās visas pēc nacionālā kopienākuma klasificē pie valstīm ar vidēji augstiem ienākumiem.

| (89) | No ieinteresētajām personām netika saņemtas nekādas piezīmes par ĶTR ekonomikas attīstības salīdzināmību ar Komisijas noteiktajām valstīm. |
| --- | --- |

(89)

No ieinteresētajām personām netika saņemtas nekādas piezīmes par ĶTR ekonomikas attīstības salīdzināmību ar Komisijas noteiktajām valstīm.

| (90) | Ketong atzīmēja, ka Pasaules Banka par valsti ar vidēji augstiem ienākumiem līdzīgi kā ĶTR ir klasificējusi arī Krieviju, un lūdza Komisijai arī šo valsti apsvērt kā iespējamu reprezentatīvu valsti. Tomēr Komisija nav atradusi nevienu kalcija silīcija ražotāju Krievijā ar publiski pieejamu finanšu informāciju, kas būtu reprezentatīvs izmeklējamā ražojuma normālās vērtības aprēķināšanai, tādēļ tā neturpināja šīs valsts izvērtēšanu. |
| --- | --- |

(90)

Ketong atzīmēja, ka Pasaules Banka par valsti ar vidēji augstiem ienākumiem līdzīgi kā ĶTR ir klasificējusi arī Krieviju, un lūdza Komisijai arī šo valsti apsvērt kā iespējamu reprezentatīvu valsti. Tomēr Komisija nav atradusi nevienu kalcija silīcija ražotāju Krievijā ar publiski pieejamu finanšu informāciju, kas būtu reprezentatīvs izmeklējamā ražojuma normālās vērtības aprēķināšanai, tādēļ tā neturpināja šīs valsts izvērtēšanu.

Ketong

3.3.3.   Attiecīgo datu publiska pieejamība reprezentatīvajā valstī

Attiecīgo datu publiska pieejamība reprezentatīvajā valstī

| (91) | Pirmajā paziņojumā Komisija identificēja Brazīliju un Argentīnu kā valstis, par kurām ir zināms, ka tajās tiek ražots kalcija silīcijs. Šajā paziņojumā Komisija turklāt identificēja Kazahstānu, Malaiziju un Meksiku kā valstis, kuras ražo ferosakausējumus, kas ir kalcija silīcija nozarei ļoti līdzīga nozare ražošanas procesa un ražošanas faktoru ziņā, un kuras tā varētu izmantot gadījumā, ja trūktu atbilstīgu datu no kalcija silīciju ražojošajām valstīm. Tika saņemtas piezīmes no Ketong, Shenghua un sūdzības iesniedzēja. |
| --- | --- |

(91)

Pirmajā paziņojumā Komisija identificēja Brazīliju un Argentīnu kā valstis, par kurām ir zināms, ka tajās tiek ražots kalcija silīcijs. Šajā paziņojumā Komisija turklāt identificēja Kazahstānu, Malaiziju un Meksiku kā valstis, kuras ražo ferosakausējumus, kas ir kalcija silīcija nozarei ļoti līdzīga nozare ražošanas procesa un ražošanas faktoru ziņā, un kuras tā varētu izmantot gadījumā, ja trūktu atbilstīgu datu no kalcija silīciju ražojošajām valstīm. Tika saņemtas piezīmes no Ketong, Shenghua un sūdzības iesniedzēja.

Ketong

Shenghua

| (92) | Komisija Brazīlijā identificēja divus un Argentīnā vienu kalcija silīcija ražotāju ar publiski pieejamu finanšu informāciju. Tomēr jauni finanšu dati (t. i., par 2019. gadu) bija pieejami tikai par Argentīnas ražotāju un vienu no diviem Brazīlijas ražotājiem (Rima Industrial S.A.). |
| --- | --- |

(92)

Komisija Brazīlijā identificēja divus un Argentīnā vienu kalcija silīcija ražotāju ar publiski pieejamu finanšu informāciju. Tomēr jauni finanšu dati (t. i., par 2019. gadu) bija pieejami tikai par Argentīnas ražotāju un vienu no diviem Brazīlijas ražotājiem (Rima Industrial S.A.).

Rima Industrial S.A.

| (93) | Sūdzības iesniedzējs atzīmēja, ka Brazīlija joprojām ir viena no iespējamām reprezentatīvajām valstīm, un atbalstīja tās izraudzīšanos par reprezentatīvo valsti, kā bija sākotnēji ierosinājis sūdzībā. |
| --- | --- |

(93)

Sūdzības iesniedzējs atzīmēja, ka Brazīlija joprojām ir viena no iespējamām reprezentatīvajām valstīm, un atbalstīja tās izraudzīšanos par reprezentatīvo valsti, kā bija sākotnēji ierosinājis sūdzībā.

| (94) | Gan Shenghua, gan Ketong savās piezīmēs par pirmo paziņojumu apgalvoja, ka Brazīlija nevar būt atbilstoša reprezentatīva valsts, jo vairāku izejvielu (piemēram, elektrodu pastas un kvarca/kvarcīta) importa apjomi ir zemi un tāpēc nav reprezentatīvi. |
| --- | --- |

(94)

Gan Shenghua, gan Ketong savās piezīmēs par pirmo paziņojumu apgalvoja, ka Brazīlija nevar būt atbilstoša reprezentatīva valsts, jo vairāku izejvielu (piemēram, elektrodu pastas un kvarca/kvarcīta) importa apjomi ir zemi un tāpēc nav reprezentatīvi.

Shenghua

Ketong

| (95) | Tomēr elektrodu pastas gadījumā imports Brazīlijā aptvēra vismaz 10 % no paziņotā patēriņa Ķīnā, tādēļ to uzskata par reprezentatīvu. Kvarcīta gadījumā Komisija uzskatīja, ka nelielais importa apjoms Brazīlijā nav reprezentatīvs, un atgriezās pie Savienības ražotāju maksātās vidējās iepirkuma cenas kā piemērota kritērija. |
| --- | --- |

(95)

Tomēr elektrodu pastas gadījumā imports Brazīlijā aptvēra vismaz 10 % no paziņotā patēriņa Ķīnā, tādēļ to uzskata par reprezentatīvu. Kvarcīta gadījumā Komisija uzskatīja, ka nelielais importa apjoms Brazīlijā nav reprezentatīvs, un atgriezās pie Savienības ražotāju maksātās vidējās iepirkuma cenas kā piemērota kritērija.

| (96) | Shenghua apgalvoja, ka elektroenerģijas cena Brazīlijā ir pārāk augsta, un lūdza Komisiju tādēļ neuzskatīt Brazīliju par reprezentatīvu valsti. |
| --- | --- |

(96)

Shenghua apgalvoja, ka elektroenerģijas cena Brazīlijā ir pārāk augsta, un lūdza Komisiju tādēļ neuzskatīt Brazīliju par reprezentatīvu valsti.

Shenghua

| (97) | Komisija norādīja, ka pamatregulā izklāstītajos reprezentatīvās valsts izraudzīšanās kritērijos nekur nav minēts, ka komunālo pakalpojumu cenām jābūt konkrētā diapazonā. Tāpēc šis arguments tika noraidīts. |
| --- | --- |

(97)

Komisija norādīja, ka pamatregulā izklāstītajos reprezentatīvās valsts izraudzīšanās kritērijos nekur nav minēts, ka komunālo pakalpojumu cenām jābūt konkrētā diapazonā. Tāpēc šis arguments tika noraidīts.

| (98) | Ketong savās piezīmēs par pirmo paziņojumu apgalvoja, ka elektroenerģijas tirgus Brazīlijā ir izkropļots, jo 1) Brazīlijas valdība ir elektroenerģijas ražotāja Eletrobrás vairākuma akcionārs un 2) Brazīlijas valdība regulē elektroenerģijas cenu ar regulatīvās iestādes Agência Nacional de Energia Elétrica (ANEEL) starpniecību. Tāpēc Brazīlija nebūtu piemērota reprezentatīvā valsts. |
| --- | --- |

(98)

Ketong savās piezīmēs par pirmo paziņojumu apgalvoja, ka elektroenerģijas tirgus Brazīlijā ir izkropļots, jo 1) Brazīlijas valdība ir elektroenerģijas ražotāja Eletrobrás vairākuma akcionārs un 2) Brazīlijas valdība regulē elektroenerģijas cenu ar regulatīvās iestādes Agência Nacional de Energia Elétrica (ANEEL) starpniecību. Tāpēc Brazīlija nebūtu piemērota reprezentatīvā valsts.

Ketong

Eletrobrás

Agência Nacional de Energia Elétrica

ANEEL

| (99) | Komisija norādīja, ka Ketong nav sniedzis pierādījumus tam, ka valdības īpašumtiesības uz Eletrobrás ir radījušas elektroenerģijas tirgus kropļojumu Brazīlijā un jo īpaši to, ka izmeklēšanas periodā tās ir ietekmējušas kalcija silīcija ražotāju maksāto cenu par elektroenerģiju. Piemēram, lai gan 52 % Eletrobrás akciju pieder valstij, pārējās akcijas tiek publiski tirgotas. Šis jautājums ir sīkāk aplūkots turpmāk 133. apsvērumā, pamatojoties uz papildu pierādījumiem, ko saņēmušas ieinteresētās personas, un 152. apsvērumā. |
| --- | --- |

(99)

Komisija norādīja, ka Ketong nav sniedzis pierādījumus tam, ka valdības īpašumtiesības uz Eletrobrás ir radījušas elektroenerģijas tirgus kropļojumu Brazīlijā un jo īpaši to, ka izmeklēšanas periodā tās ir ietekmējušas kalcija silīcija ražotāju maksāto cenu par elektroenerģiju. Piemēram, lai gan 52 % Eletrobrás akciju pieder valstij, pārējās akcijas tiek publiski tirgotas. Šis jautājums ir sīkāk aplūkots turpmāk 133. apsvērumā, pamatojoties uz papildu pierādījumiem, ko saņēmušas ieinteresētās personas, un 152. apsvērumā.

Ketong

Eletrobrás

Eletrobrás

| (100) | Shenghua apgalvoja, ka Brazīlijā ir ļoti aizsargāts tirgus un tā ir valsts, kura ir piemērojusi “lielu skaitu pasākumu, kas varētu ierobežot tirdzniecību”, kā Komisija ir apstiprinājusi savā izvērtējumā par Brazīlijas importa ierobežojumiem (40). |
| --- | --- |

(100)

Shenghua apgalvoja, ka Brazīlijā ir ļoti aizsargāts tirgus un tā ir valsts, kura ir piemērojusi “lielu skaitu pasākumu, kas varētu ierobežot tirdzniecību”, kā Komisija ir apstiprinājusi savā izvērtējumā par Brazīlijas importa ierobežojumiem (40).

Shenghua

40

| (101) | Pirmajā paziņojumā Komisija norādīja, ka tā nav Brazīlijā atklājusi nekādus tirdzniecības kropļojumus, kas skartu kalcija silīcija ražošanas galvenos izejresursus. Shenghua neiesniedza pierādījumus par šādiem kropļojumiem ne attiecībā uz kalcija silīciju, ne ražošanas galvenajiem faktoriem. Apgalvojumu uzskatīja par nepamatotu, tāpēc to noraidīja. |
| --- | --- |

(101)

Pirmajā paziņojumā Komisija norādīja, ka tā nav Brazīlijā atklājusi nekādus tirdzniecības kropļojumus, kas skartu kalcija silīcija ražošanas galvenos izejresursus. Shenghua neiesniedza pierādījumus par šādiem kropļojumiem ne attiecībā uz kalcija silīciju, ne ražošanas galvenajiem faktoriem. Apgalvojumu uzskatīja par nepamatotu, tāpēc to noraidīja.

Shenghua

| (102) | Ketong turklāt apgalvoja, ka Komisijas identificētie Brazīlijas ražotāji nodarbojas ar ļoti dažādām saimnieciskajām darbībām, tādēļ to izmaksas, ieņēmumi un peļņa neatspoguļo kalcija silīcija ražotāja izmaksas, ieņēmumus un peļņu. |
| --- | --- |

(102)

Ketong turklāt apgalvoja, ka Komisijas identificētie Brazīlijas ražotāji nodarbojas ar ļoti dažādām saimnieciskajām darbībām, tādēļ to izmaksas, ieņēmumi un peļņa neatspoguļo kalcija silīcija ražotāja izmaksas, ieņēmumus un peļņu.

Ketong

| (103) | Komisija pirmajā paziņojumā atzina, ka Brazīlijas ražotāji nodarbojas ne tikai ar kalcija silīcija ražošanu un pārdošanu un ka to finanšu pārskati neļauj finanšu rezultātus sadalīt pēc ražojumiem. Komisija paskaidroja, ka tas pats par sevi neietekmē uzņēmumu reprezentativitāti, tāpēc tā varētu izmantot uzņēmumu līmeņa finanšu rezultātus, lai noteiktu atsauces vērtības PVA izmaksām un peļņai. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(103)

Komisija pirmajā paziņojumā atzina, ka Brazīlijas ražotāji nodarbojas ne tikai ar kalcija silīcija ražošanu un pārdošanu un ka to finanšu pārskati neļauj finanšu rezultātus sadalīt pēc ražojumiem. Komisija paskaidroja, ka tas pats par sevi neietekmē uzņēmumu reprezentativitāti, tāpēc tā varētu izmantot uzņēmumu līmeņa finanšu rezultātus, lai noteiktu atsauces vērtības PVA izmaksām un peļņai. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

| (104) | Shenghua apgalvoja, ka viena uzņēmuma PVA izmaksas un peļņa nav uzticami vai reprezentatīvi dati normālās vērtības aprēķināšanai. |
| --- | --- |

(104)

Shenghua apgalvoja, ka viena uzņēmuma PVA izmaksas un peļņa nav uzticami vai reprezentatīvi dati normālās vērtības aprēķināšanai.

Shenghua

| (105) | Komisija atzīmēja, ka Shenghua nepamatoja, kādēļ viena uzņēmuma PVA izmaksas un peļņa nav uzticami vai reprezentatīvi dati normālās vērtības aprēķināšanai. Shenghua nenorādīja uz citiem ražotājiem Brazīlijā ar viegli pieejamu publisku finanšu informāciju, kuru varētu pievienot datu kopai. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(105)

Komisija atzīmēja, ka Shenghua nepamatoja, kādēļ viena uzņēmuma PVA izmaksas un peļņa nav uzticami vai reprezentatīvi dati normālās vērtības aprēķināšanai. Shenghua nenorādīja uz citiem ražotājiem Brazīlijā ar viegli pieejamu publisku finanšu informāciju, kuru varētu pievienot datu kopai. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

Shenghua

Shenghua

| (106) | Ketong arī apgalvoja, ka nav pareizi izmantot Dun & Bradstreet sniegtos finanšu datus, jo tie nav pietiekami detalizēti, lai iegūtu dempinga starpības aprēķināšanai vajadzīgo informāciju. |
| --- | --- |

(106)

Ketong arī apgalvoja, ka nav pareizi izmantot Dun & Bradstreet sniegtos finanšu datus, jo tie nav pietiekami detalizēti, lai iegūtu dempinga starpības aprēķināšanai vajadzīgo informāciju.

Ketong

Dun & Bradstreet

| (107) | Komisija norādīja, ka Dun & Bradstreet nodrošinātā globālā finanšu datubāze ir instruments, ko tā izmanto, lai iegūtu ar konkrētu uzņēmumu saistītus finanšu pārskatus un rādītājus par uzņēmumiem iespējamās reprezentatīvajās valstīs. Šajā saistībā Komisija precizēja, ka Dun & Bradstreet datubāzē izmantotie termini “tiešās izmaksas” un “netiešās izmaksas” skar attiecīgi “pārdoto preču izmaksas” (PPI) un “pamatdarbības izmaksas”. Pretēji Ketong apgalvojumam Komisijas rīcībā ir dati, kas ir pietiekami detalizēti, lai tā varētu atrast attiecīgo informāciju, kura vajadzīga, lai aprēķinātu normālo vērtību, kā noteikts pamatregulas 2. panta 6.a punktā. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(107)

Komisija norādīja, ka Dun & Bradstreet nodrošinātā globālā finanšu datubāze ir instruments, ko tā izmanto, lai iegūtu ar konkrētu uzņēmumu saistītus finanšu pārskatus un rādītājus par uzņēmumiem iespējamās reprezentatīvajās valstīs. Šajā saistībā Komisija precizēja, ka Dun & Bradstreet datubāzē izmantotie termini “tiešās izmaksas” un “netiešās izmaksas” skar attiecīgi “pārdoto preču izmaksas” (PPI) un “pamatdarbības izmaksas”. Pretēji Ketong apgalvojumam Komisijas rīcībā ir dati, kas ir pietiekami detalizēti, lai tā varētu atrast attiecīgo informāciju, kura vajadzīga, lai aprēķinātu normālo vērtību, kā noteikts pamatregulas 2. panta 6.a punktā. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

Dun & Bradstreet

Dun & Bradstreet

Ketong

| (108) | Gan Shenghua, gan Ketong apgalvoja, ka Argentīna nav attiecīga reprezentatīvā valsts, jo pastāv tirdzniecības kropļojumi attiecībā uz puskoksu, kas ir viens no svarīgākajiem ražošanas faktoriem, kuru Komisija jau minēja pirmajā paziņojumā. |
| --- | --- |

(108)

Gan Shenghua, gan Ketong apgalvoja, ka Argentīna nav attiecīga reprezentatīvā valsts, jo pastāv tirdzniecības kropļojumi attiecībā uz puskoksu, kas ir viens no svarīgākajiem ražošanas faktoriem, kuru Komisija jau minēja pirmajā paziņojumā.

Shenghua

Ketong

| (109) | Komisija piekrita, ka tirdzniecības kropļojumi (šajā gadījumā eksporta licences un nodokļi) varētu skaidrot puskoksa zemo importa apjomu Argentīnā un attiecīgi nozīmēt, ka importa cenu nav piemēroti izmantot kā atsauces cenu. |
| --- | --- |

(109)

Komisija piekrita, ka tirdzniecības kropļojumi (šajā gadījumā eksporta licences un nodokļi) varētu skaidrot puskoksa zemo importa apjomu Argentīnā un attiecīgi nozīmēt, ka importa cenu nav piemēroti izmantot kā atsauces cenu.

| (110) | Ketong arī apgalvoja, ka, ja Komisija secināja, ka daudzu izejresursu tirgus Ķīnā ir izkropļots, tai par izkropļotu ir jāuzskata arī Argentīnas tirgus, jo daudzi Argentīnā izmantotie galvenie izejresursi ir ar Ķīnas izcelsmi. |
| --- | --- |

(110)

Ketong arī apgalvoja, ka, ja Komisija secināja, ka daudzu izejresursu tirgus Ķīnā ir izkropļots, tai par izkropļotu ir jāuzskata arī Argentīnas tirgus, jo daudzi Argentīnā izmantotie galvenie izejresursi ir ar Ķīnas izcelsmi.

Ketong

| (111) | Komisija šo apgalvojumu noraidīja, jo, pretēji Ketong apgalvojumam, lielākā daļa izejresursu, izņemot puskoksu, tiek importēta Argentīnā no citām valstīm, nevis Ķīnas. Pirmajā paziņojumā Komisija norādīja, ka Argentīnā tiek importēts ļoti neliels daudzums puskoksa, kas nenāktu no Ķīnas. Tādēļ Komisija šajā posmā uzskatīja, ka puskoksa importa apjoms Argentīnā nav reprezentatīvs. Puskokss veido aptuveni 10 % no attiecīgā ražojuma ražošanas izmaksām. |
| --- | --- |

(111)

Komisija šo apgalvojumu noraidīja, jo, pretēji Ketong apgalvojumam, lielākā daļa izejresursu, izņemot puskoksu, tiek importēta Argentīnā no citām valstīm, nevis Ķīnas. Pirmajā paziņojumā Komisija norādīja, ka Argentīnā tiek importēts ļoti neliels daudzums puskoksa, kas nenāktu no Ķīnas. Tādēļ Komisija šajā posmā uzskatīja, ka puskoksa importa apjoms Argentīnā nav reprezentatīvs. Puskokss veido aptuveni 10 % no attiecīgā ražojuma ražošanas izmaksām.

Ketong

| (112) | Sūdzības iesniedzējs arī apgalvoja, ka Argentīna nevarētu atbilst kritērijiem, lai to šajā posmā izraudzītos kā reprezentatīvu valsti, ņemot vērā publiski pieejamo informāciju par attiecīgā ražojuma vienīgo ražotāju šajā valstī, kas uzrādīja zaudējumu gūšanu. |
| --- | --- |

(112)

Sūdzības iesniedzējs arī apgalvoja, ka Argentīna nevarētu atbilst kritērijiem, lai to šajā posmā izraudzītos kā reprezentatīvu valsti, ņemot vērā publiski pieejamo informāciju par attiecīgā ražojuma vienīgo ražotāju šajā valstī, kas uzrādīja zaudējumu gūšanu.

| (113) | Komisija piekrita, ka vienīgo Argentīnas CaSi ražotāju, par kuru bija publiski pieejami finanšu dati, nevar izmantot kā atsauces vērtību peļņas procentam, jo uzņēmums 2019. gadā guva zaudējumus. Gadījumā, ja vēlāk kļūs pieejami finanšu dati par 2020. gadu, Komisija var atkārtoti apsvērt Argentīnu kā reprezentatīvu valsti. |
| --- | --- |

(113)

Komisija piekrita, ka vienīgo Argentīnas CaSi ražotāju, par kuru bija publiski pieejami finanšu dati, nevar izmantot kā atsauces vērtību peļņas procentam, jo uzņēmums 2019. gadā guva zaudējumus. Gadījumā, ja vēlāk kļūs pieejami finanšu dati par 2020. gadu, Komisija var atkārtoti apsvērt Argentīnu kā reprezentatīvu valsti.

| (114) | Ketong lūdza Komisijai izmantot Krieviju kā reprezentatīvu valsti, jo Pasaules Banka to ir klasificējusi par valsti ar vidēji augstiem ienākumiem līdzīgi kā ĶTR, tajā notiek kalcija silīcija ražošana un ir vismaz viens ražotājs, proti, Kluchevsky Ferroalloy Plant PJSC. |
| --- | --- |

(114)

Ketong lūdza Komisijai izmantot Krieviju kā reprezentatīvu valsti, jo Pasaules Banka to ir klasificējusi par valsti ar vidēji augstiem ienākumiem līdzīgi kā ĶTR, tajā notiek kalcija silīcija ražošana un ir vismaz viens ražotājs, proti, Kluchevsky Ferroalloy Plant PJSC.

Ketong

Kluchevsky Ferroalloy Plant PJSC

| (115) | Komisija analizēja Ketong apgalvojumu attiecībā uz Krievijas izmantošanu kā attiecīgu reprezentatīvo valsti. Tā izskatīja jaunākos Ketong iesniegtos datus par Krievijas ferosakausējumu ražotāju Kluchevsky Ferroalloy Plant PJSC, kas, kā norādīts tā tīmekļa vietnē, it kā ražo arī kalcija silīciju. Dati attiecās uz gadu pirms izmeklēšanas perioda. Tā kā šie dati parādīja peļņu tuvu nullei un ļoti mazas PVA izmaksas, Komisija tos neuzskatīja par reprezentatīviem izmeklējamā ražojuma normālās vērtības noteikšanai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(115)

Komisija analizēja Ketong apgalvojumu attiecībā uz Krievijas izmantošanu kā attiecīgu reprezentatīvo valsti. Tā izskatīja jaunākos Ketong iesniegtos datus par Krievijas ferosakausējumu ražotāju Kluchevsky Ferroalloy Plant PJSC, kas, kā norādīts tā tīmekļa vietnē, it kā ražo arī kalcija silīciju. Dati attiecās uz gadu pirms izmeklēšanas perioda. Tā kā šie dati parādīja peļņu tuvu nullei un ļoti mazas PVA izmaksas, Komisija tos neuzskatīja par reprezentatīviem izmeklējamā ražojuma normālās vērtības noteikšanai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu.

Ketong

Ketong

Kluchevsky Ferroalloy Plant PJSC

| (116) | Tā kā Komisija nevarēja atrast reprezentatīvus finanšu datus par citiem iespējamiem kalcija silīcija ražotājiem Krievijā un tā kā arī Ketong šādus datus nesniedza, Komisija secināja, ka šajā posmā Krievija nav attiecīga reprezentatīvā valsts. |
| --- | --- |

(116)

Tā kā Komisija nevarēja atrast reprezentatīvus finanšu datus par citiem iespējamiem kalcija silīcija ražotājiem Krievijā un tā kā arī Ketong šādus datus nesniedza, Komisija secināja, ka šajā posmā Krievija nav attiecīga reprezentatīvā valsts.

Ketong

| (117) | Shenghua un Ketong apgalvoja, ka ne Brazīlija, ne Argentīna nav attiecīga reprezentatīva valsts 94., 96., 98., 100., 102., 104., 106., 108., 110. un 112. apsvērumā minēto iemeslu dēļ, un ierosināja, ka, tā kā kalcija silīcija ražošana pasaulē ir ierobežota, Komisijai būtu jāizmanto ferosakausējumu izgatavotāju un/vai silīcija metāla ražotāju dati, jo šo ražojumu izmaksu struktūra ir līdzīga kā kalcija silīcijam. Tie ierosināja izmantot Kazahstānu, jo tā ir viena no lielākajām ferosakausējumu ražotājām ar vairākiem izgatavotājiem, kuru PVA izmaksu un peļņas datus varētu izmantot. |
| --- | --- |

(117)

Shenghua un Ketong apgalvoja, ka ne Brazīlija, ne Argentīna nav attiecīga reprezentatīva valsts 94., 96., 98., 100., 102., 104., 106., 108., 110. un 112. apsvērumā minēto iemeslu dēļ, un ierosināja, ka, tā kā kalcija silīcija ražošana pasaulē ir ierobežota, Komisijai būtu jāizmanto ferosakausējumu izgatavotāju un/vai silīcija metāla ražotāju dati, jo šo ražojumu izmaksu struktūra ir līdzīga kā kalcija silīcijam. Tie ierosināja izmantot Kazahstānu, jo tā ir viena no lielākajām ferosakausējumu ražotājām ar vairākiem izgatavotājiem, kuru PVA izmaksu un peļņas datus varētu izmantot.

Shenghua

Ketong

| (118) | Komisija norādīja, ka, tā kā ir valstis, kurās notiek kalcija silīcija ražošana, šajā posmā Kazahstānu neuzskatīja par attiecīgu reprezentatīvo valsti saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem, jo tā nav kalcija silīcija ražotāja un nav pieejami attiecīgi publiski dati. |
| --- | --- |

(118)

Komisija norādīja, ka, tā kā ir valstis, kurās notiek kalcija silīcija ražošana, šajā posmā Kazahstānu neuzskatīja par attiecīgu reprezentatīvo valsti saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem, jo tā nav kalcija silīcija ražotāja un nav pieejami attiecīgi publiski dati.

| (119) | Ketong arī apgalvoja, ka GTA dati par Kazahstānu un Krieviju ir nekvalitatīvāki par Starptautiskā tirdzniecības centra (ITC) datiem, un ierosināja tos izmantot GTA vietā. Tā kā Komisija neplāno izmantot nevienu no šīm valstīm kā reprezentatīvo valsti, šo apgalvojumu šajā posmā neturpināja izskatīt. |
| --- | --- |

(119)

Ketong arī apgalvoja, ka GTA dati par Kazahstānu un Krieviju ir nekvalitatīvāki par Starptautiskā tirdzniecības centra (ITC) datiem, un ierosināja tos izmantot GTA vietā. Tā kā Komisija neplāno izmantot nevienu no šīm valstīm kā reprezentatīvo valsti, šo apgalvojumu šajā posmā neturpināja izskatīt.

Ketong

GTA

ITC

GTA

| (120) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija ar otro paziņojumu informēja ieinteresētās personas, ka tā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmo ievilkumu plāno izmantot Brazīliju kā attiecīgu reprezentatīvo valsti un uzņēmuma Rima Industrial S.A. finanšu datus, lai iegūtu neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības normālās vērtības aprēķināšanai. |
| --- | --- |

(120)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija ar otro paziņojumu informēja ieinteresētās personas, ka tā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmo ievilkumu plāno izmantot Brazīliju kā attiecīgu reprezentatīvo valsti un uzņēmuma Rima Industrial S.A. finanšu datus, lai iegūtu neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības normālās vērtības aprēķināšanai.

Rima Industrial S.A.

| (121) | Ieinteresētās personas tika aicinātas sniegt piezīmes par Brazīlijas kā reprezentatīvās valsts un par Rima Industrial S.A. kā reprezentatīvās valsts ražotāja atbilstību. Tika saņemtas piezīmes no Ketong, Shenghua un sūdzības iesniedzēja. |
| --- | --- |

(121)

Ieinteresētās personas tika aicinātas sniegt piezīmes par Brazīlijas kā reprezentatīvās valsts un par Rima Industrial S.A. kā reprezentatīvās valsts ražotāja atbilstību. Tika saņemtas piezīmes no Ketong, Shenghua un sūdzības iesniedzēja.

Rima Industrial S.A.

Ketong

Shenghua

| (122) | Sūdzības iesniedzējs atbalstīja Brazīlijas izraudzīšanos par reprezentatīvu valsti, noraidot Kazahstānu, Argentīnu un Krieviju kā nepiemērotas reprezentatīvās valstis. Kopā ar piezīmēm sūdzības iesniedzējs iesniedza jaunākos pieejamos finanšu datus par diviem zināmajiem Brazīlijas CaSi ražotājiem, kas publicēti Minas Gerais oficiālajā vēstnesī (41), (42). Sūdzības iesniedzējs arī apgalvoja, ka Krievijas uzņēmums Kluchevsky Ferroalloy Plant PJSC (lai gan tā tīmekļa vietnē ir norādīts, ka tas it kā ražo kalcija silīciju) nav ražojis CaSi pēdējos sešos gados, ietverot izmeklēšanas periodu, un ka tas neplāno tuvākajā nākotnē ražot CaSi. |
| --- | --- |

(122)

Sūdzības iesniedzējs atbalstīja Brazīlijas izraudzīšanos par reprezentatīvu valsti, noraidot Kazahstānu, Argentīnu un Krieviju kā nepiemērotas reprezentatīvās valstis. Kopā ar piezīmēm sūdzības iesniedzējs iesniedza jaunākos pieejamos finanšu datus par diviem zināmajiem Brazīlijas CaSi ražotājiem, kas publicēti Minas Gerais oficiālajā vēstnesī (41), (42). Sūdzības iesniedzējs arī apgalvoja, ka Krievijas uzņēmums Kluchevsky Ferroalloy Plant PJSC (lai gan tā tīmekļa vietnē ir norādīts, ka tas it kā ražo kalcija silīciju) nav ražojis CaSi pēdējos sešos gados, ietverot izmeklēšanas periodu, un ka tas neplāno tuvākajā nākotnē ražot CaSi.

Minas Gerais

41

42

Kluchevsky Ferroalloy Plant PJSC

| (123) | Shenghua vēlreiz norādīja, ka Brazīlijas elektroenerģijas cenas ir pārāk augstas un tādēļ Brazīliju nevajadzētu uzskatīt par attiecīgu reprezentatīvo valsti. Shenghua apgalvoja, ka Komisijas apgalvojums par to, ka kritērijos pamatregulā nekur nav minēts, ka komunālo pakalpojumu cenām reprezentatīvā valstī jābūt konkrētā diapazonā, lai valsti izraudzītos kā reprezentatīvu valsti, kā noteikts 97. apsvērumā, neatbilst pamatregulai un PTO Antidempinga nolīgumam, kas paredz, ka, pat ja Komisija izlemj neizmantot izcelsmes valsts uzņēmumu pārdošanas cenas vai izmaksas, tai būtu jāizmanto pamatoti aizstājējdati normālās vērtības noteikšanai. |
| --- | --- |

(123)

Shenghua vēlreiz norādīja, ka Brazīlijas elektroenerģijas cenas ir pārāk augstas un tādēļ Brazīliju nevajadzētu uzskatīt par attiecīgu reprezentatīvo valsti. Shenghua apgalvoja, ka Komisijas apgalvojums par to, ka kritērijos pamatregulā nekur nav minēts, ka komunālo pakalpojumu cenām reprezentatīvā valstī jābūt konkrētā diapazonā, lai valsti izraudzītos kā reprezentatīvu valsti, kā noteikts 97. apsvērumā, neatbilst pamatregulai un PTO Antidempinga nolīgumam, kas paredz, ka, pat ja Komisija izlemj neizmantot izcelsmes valsts uzņēmumu pārdošanas cenas vai izmaksas, tai būtu jāizmanto pamatoti aizstājējdati normālās vērtības noteikšanai.

Shenghua

Shenghua

| (124) | Kā minēts 86. apsvērumā, lai izraudzītos reprezentatīvo valsti, Komisija izmanto attiecīgos kritērijus saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punktu. Brazīlija atbilda visiem šiem kritērijiem. Fakts, ka Brazīlijā ir augstākas elektroenerģijas cenas nekā citās valstīs, nemaina to, ka Brazīlija ir uzskatāma par attiecīgu reprezentatīvo valsti. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(124)

Kā minēts 86. apsvērumā, lai izraudzītos reprezentatīvo valsti, Komisija izmanto attiecīgos kritērijus saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punktu. Brazīlija atbilda visiem šiem kritērijiem. Fakts, ka Brazīlijā ir augstākas elektroenerģijas cenas nekā citās valstīs, nemaina to, ka Brazīlija ir uzskatāma par attiecīgu reprezentatīvo valsti. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

| (125) | Ketong apgalvoja, ka vienīgais iemesls, kādēļ Komisija neizmantoja Krieviju kā reprezentatīvo valsti, bija tas, ka Kluchevsky Ferroalloy Plant PJSC bija nereprezentatīvs (t. i., pārāk zems) peļņas procents un PVA izmaksas 2019. gadā. Turklāt Ketong apgalvoja, ka peļņas procents neveido daļu no pamatregulas 2. panta 6.a punktā paredzētās pārbaudes, ko veic, lai izraudzītos reprezentatīvu valsti, un ka datiem ir vienīgi jābūt viegli pieejamiem. Pēc Ketong domām, no tiesību normas nav iespējams ekstrapolēt nekādu papildu “reprezentatīvu pārbaudi”, tāpēc tas nav kritērijs reprezentatīvās valsts piemērotības novērtēšanai. Turklāt Ketong apgalvoja, ka, pat ja peļņas procents tiktu ietverts pārbaudē, nav skaidrs, kādēļ Rima Industrial S.A. ar tikai 3 % peļņas procentu būtu labāks par zemo, bet vienalga pozitīvo Kluchevsky Ferroalloy Plant peļņas procentu. |
| --- | --- |

(125)

Ketong apgalvoja, ka vienīgais iemesls, kādēļ Komisija neizmantoja Krieviju kā reprezentatīvo valsti, bija tas, ka Kluchevsky Ferroalloy Plant PJSC bija nereprezentatīvs (t. i., pārāk zems) peļņas procents un PVA izmaksas 2019. gadā. Turklāt Ketong apgalvoja, ka peļņas procents neveido daļu no pamatregulas 2. panta 6.a punktā paredzētās pārbaudes, ko veic, lai izraudzītos reprezentatīvu valsti, un ka datiem ir vienīgi jābūt viegli pieejamiem. Pēc Ketong domām, no tiesību normas nav iespējams ekstrapolēt nekādu papildu “reprezentatīvu pārbaudi”, tāpēc tas nav kritērijs reprezentatīvās valsts piemērotības novērtēšanai. Turklāt Ketong apgalvoja, ka, pat ja peļņas procents tiktu ietverts pārbaudē, nav skaidrs, kādēļ Rima Industrial S.A. ar tikai 3 % peļņas procentu būtu labāks par zemo, bet vienalga pozitīvo Kluchevsky Ferroalloy Plant peļņas procentu.

Ketong

Kluchevsky Ferroalloy Plant PJSC

Ketong

Ketong

Ketong

Rima Industrial S.A.

Kluchevsky Ferroalloy Plant

| (126) | Komisija šo apgalvojumu noraidīja. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu noteiktā normālā vērtība ietver neizkropļotas un samērīgas PVA izmaksas un peļņu. Komisija neuzskata, ka peļņas procents tuvu nullei ir “samērīga summa” pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pēdējās daļas nozīmē. |
| --- | --- |

(126)

Komisija šo apgalvojumu noraidīja. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu noteiktā normālā vērtība ietver neizkropļotas un samērīgas PVA izmaksas un peļņu. Komisija neuzskata, ka peļņas procents tuvu nullei ir “samērīga summa” pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pēdējās daļas nozīmē.

| (127) | Turklāt Ketong norādīja, ka Krievijai vairāku iemeslu dēļ ir labākas kvalitātes dati nekā Brazīlijai. Pirmkārt, Rima Industrial nodarbojas ar daudzveidīgākām darbībām nekā Kluchevsky Ferroalloy Plant, kura darbība ir koncentrēta uz ferosakausējumiem. Otrkārt, Ketong apgalvoja, ka Komisija nav pamatojusi savu paziņojumu, ka Rima Industrial tiešās izmaksas, kas norādītas Dun&Bradstreet datubāzē, ir pārdoto preču izmaksas (PPI) un netiešās izmaksas ir pamatdarbības izmaksas. Savukārt Kluchevsky Ferroalloy Plant dati ļāva novērtēt, ko ietvēra dažādās izmaksu kategorijas. Treškārt, Kluchevsky Ferroalloy Plant bija detalizētākas PVA izmaksas. |
| --- | --- |

(127)

Turklāt Ketong norādīja, ka Krievijai vairāku iemeslu dēļ ir labākas kvalitātes dati nekā Brazīlijai. Pirmkārt, Rima Industrial nodarbojas ar daudzveidīgākām darbībām nekā Kluchevsky Ferroalloy Plant, kura darbība ir koncentrēta uz ferosakausējumiem. Otrkārt, Ketong apgalvoja, ka Komisija nav pamatojusi savu paziņojumu, ka Rima Industrial tiešās izmaksas, kas norādītas Dun&Bradstreet datubāzē, ir pārdoto preču izmaksas (PPI) un netiešās izmaksas ir pamatdarbības izmaksas. Savukārt Kluchevsky Ferroalloy Plant dati ļāva novērtēt, ko ietvēra dažādās izmaksu kategorijas. Treškārt, Kluchevsky Ferroalloy Plant bija detalizētākas PVA izmaksas.

Ketong

Rima Industrial

Kluchevsky Ferroalloy Plant

Ketong

Rima Industrial

Dun&Bradstreet

Kluchevsky Ferroalloy Plant

Kluchevsky Ferroalloy Plant

| (128) | Kā skaidrots 122. apsvērumā, kļuva pieejami jaunāki finanšu dati par diviem Komisijas identificētajiem Brazīlijas ražotājiem. Saskaņā ar šiem datiem Rima Industrial S.A. 2020. gadā guva zaudējumus. Savukārt Bozel Brasil S.A. 2020. gadā guva peļņu. Kā prognozēts pirmajā paziņojumā, Komisija izmantoja 2020. gada datus, jo tie kļuva pieejami. Tādējādi, ņemot vērā to, ka, no vienas puses, nerentabls uzņēmums nav reprezentatīvs attiecībā uz iekšzemes tirgus situāciju un, no otras puses, Bozel Brasil S.A. ražo gandrīz tikai un vienīgi kalcija silīciju, Komisija izmantoja Bozel Brasil datus. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(128)

Kā skaidrots 122. apsvērumā, kļuva pieejami jaunāki finanšu dati par diviem Komisijas identificētajiem Brazīlijas ražotājiem. Saskaņā ar šiem datiem Rima Industrial S.A. 2020. gadā guva zaudējumus. Savukārt Bozel Brasil S.A. 2020. gadā guva peļņu. Kā prognozēts pirmajā paziņojumā, Komisija izmantoja 2020. gada datus, jo tie kļuva pieejami. Tādējādi, ņemot vērā to, ka, no vienas puses, nerentabls uzņēmums nav reprezentatīvs attiecībā uz iekšzemes tirgus situāciju un, no otras puses, Bozel Brasil S.A. ražo gandrīz tikai un vienīgi kalcija silīciju, Komisija izmantoja Bozel Brasil datus. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti.

Rima Industrial S.A.

Bozel Brasil S.A.

Bozel Brasil S.A.

Bozel Brasil

| (129) | Turklāt Ketong atkārtoja savu apgalvojumu, ka Brazīlijas kvarcīta imports varētu nebūt reprezentatīvs, savukārt Krievijas importa statistikas dati par kvarcītu no ITC nodrošina uzticamu atsauces vērtību rūpniecībā izmantota kvarcīta cenai. |
| --- | --- |

(129)

Turklāt Ketong atkārtoja savu apgalvojumu, ka Brazīlijas kvarcīta imports varētu nebūt reprezentatīvs, savukārt Krievijas importa statistikas dati par kvarcītu no ITC nodrošina uzticamu atsauces vērtību rūpniecībā izmantota kvarcīta cenai.

Ketong

ITC

| (130) | Kā skaidrots 90. un 115. apsvērumā, Komisija neuzskatīja Krieviju par attiecīgu reprezentatīvo valsti. Runājot par kvarcīta atsauces vērtību, tā kā nav reprezentatīvu importa apjomu Brazīlijā, Komisija izmantoja kvarcīta cenu Savienības tirgū, kā skaidrots 95. apsvērumā. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(130)

Kā skaidrots 90. un 115. apsvērumā, Komisija neuzskatīja Krieviju par attiecīgu reprezentatīvo valsti. Runājot par kvarcīta atsauces vērtību, tā kā nav reprezentatīvu importa apjomu Brazīlijā, Komisija izmantoja kvarcīta cenu Savienības tirgū, kā skaidrots 95. apsvērumā. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

| (131) | Turklāt Ketong apgalvoja, ka, ja Komisija izvēlas Brazīliju kā reprezentatīvo valsti, tai ir jāizvēlas visprecīzākās un neizkropļotas Brazīlijā elektroenerģijas izmaksas. It sevišķi Ketong norādīja, ka Brazīlijā elektroenerģija tiek tirgota divās līgumiskās vidēs: regulētajā tirgū (ACR) un brīvajā tirgū (ACL). Ketong apgalvoja, ka rūpnieciskie pircēji galvenokārt iegādātos elektroenerģiju ACL tirgū, jo ACL tirgus vairāk nekā ACR tirgus būtu pareizais reprezentatīvas cenas avots rūpnieciskiem elektroenerģijas patērētājiem. Tas it sevišķi attiektos uz lieliem rūpnieciskiem elektroenerģijas patērētājiem, tostarp kalcija silīcija ražotājiem. Ketong uzskata, ka būtu pamatoti pieņemt, ka kalcija silīcija ražotājs ar elektroenerģijas patēriņu, kas krietni pārsniedz 3 MW (vienas krāsns nominālā jauda ir vairāk nekā 20 MW) elektroenerģiju iegādātos tieši no elektroenerģijas ražotāja par labāku cenu ACL tirgū. Turklāt Ketong apgalvoja, ka uzņēmuma EDP Brasil elektroenerģijas cenas, kuras Komisija izmantoja otrajā paziņojumā, atspoguļoja elektroenerģijas tarifu ACR tirgū, kas nebūtu reprezentatīva attiecībā uz elektroenerģijas cenām, par kurām lielie rūpnieciskie patērētāji, tādi kā CaSi ražotāji, pērk elektroenerģiju. Ketong arī apgalvoja, ka EDP Brasil elektroenerģijas tarifs ir maksimālā cena, ko regulē regulatīvā iestāde ANEEL, nevis faktiskā cena, par kuru pārdod elektroenerģiju. Lai pamatotu šo apgalvojumu, Ketong iesniedza preses relīzi, kurā bija norādīts, ka ANEEL apstiprināja maksimālo cenu 2020. gada decembrī plānotai izsolei. Turklāt Ketong norādīja, ka EDP Brasil darbības dati liecina, ka faktiskā cena, ko ir maksājuši EDP Brasil klienti vai nu ACR, vai ACL tirgū, ir zemāka nekā tarifs, un tāpēc Komisijai būtu jāizmanto šie dati. |
| --- | --- |

(131)

Turklāt Ketong apgalvoja, ka, ja Komisija izvēlas Brazīliju kā reprezentatīvo valsti, tai ir jāizvēlas visprecīzākās un neizkropļotas Brazīlijā elektroenerģijas izmaksas. It sevišķi Ketong norādīja, ka Brazīlijā elektroenerģija tiek tirgota divās līgumiskās vidēs: regulētajā tirgū (ACR) un brīvajā tirgū (ACL). Ketong apgalvoja, ka rūpnieciskie pircēji galvenokārt iegādātos elektroenerģiju ACL tirgū, jo ACL tirgus vairāk nekā ACR tirgus būtu pareizais reprezentatīvas cenas avots rūpnieciskiem elektroenerģijas patērētājiem. Tas it sevišķi attiektos uz lieliem rūpnieciskiem elektroenerģijas patērētājiem, tostarp kalcija silīcija ražotājiem. Ketong uzskata, ka būtu pamatoti pieņemt, ka kalcija silīcija ražotājs ar elektroenerģijas patēriņu, kas krietni pārsniedz 3 MW (vienas krāsns nominālā jauda ir vairāk nekā 20 MW) elektroenerģiju iegādātos tieši no elektroenerģijas ražotāja par labāku cenu ACL tirgū. Turklāt Ketong apgalvoja, ka uzņēmuma EDP Brasil elektroenerģijas cenas, kuras Komisija izmantoja otrajā paziņojumā, atspoguļoja elektroenerģijas tarifu ACR tirgū, kas nebūtu reprezentatīva attiecībā uz elektroenerģijas cenām, par kurām lielie rūpnieciskie patērētāji, tādi kā CaSi ražotāji, pērk elektroenerģiju. Ketong arī apgalvoja, ka EDP Brasil elektroenerģijas tarifs ir maksimālā cena, ko regulē regulatīvā iestāde ANEEL, nevis faktiskā cena, par kuru pārdod elektroenerģiju. Lai pamatotu šo apgalvojumu, Ketong iesniedza preses relīzi, kurā bija norādīts, ka ANEEL apstiprināja maksimālo cenu 2020. gada decembrī plānotai izsolei. Turklāt Ketong norādīja, ka EDP Brasil darbības dati liecina, ka faktiskā cena, ko ir maksājuši EDP Brasil klienti vai nu ACR, vai ACL tirgū, ir zemāka nekā tarifs, un tāpēc Komisijai būtu jāizmanto šie dati.

Ketong

Ketong

ACR

ACL

Ketong

ACL

ACL

ACR

Ketong

ACL

Ketong

EDP Brasil

ACR

Ketong

EDP Brasil

ANEEL

Ketong

ANEEL

Ketong

EDP Brasil

EDP Brasil

ACR

ACL

| (132) | Komisija norādīja, ka par elektroenerģijas cenām ACL tirgū vienojas divpusēji, un tās nepublisko (43). Turklāt, kad patērētāji iegādājas elektroenerģiju ACL tirgū, tiem ir jāparaksta divi līgumi: viens ar elektroenerģijas ražotāju, kas atbild par elektroenerģijas ražošanu, un otrs ar sadales uzņēmumu par infrastruktūras (pārvades elektrolīniju) izmantošanu (44). Parasti elektroenerģijas tarifā ir ietvertas izmaksas, kas saistītas ar ražošanu, pārvadi, sadali, nozares maksājumiem un nodokļiem. Elektroenerģijas cenas, ko Ketong norādīja EDP Brasil gada pārskatā, ietver tikai elektroenerģijas (hidroelektroenerģijas un siltumenerģijas) ražošanas cenu, kas nav gala cena, kuru maksā patērētājs, un tāpēc to nevar izmantot kā atsauces vērtību. |
| --- | --- |

(132)

Komisija norādīja, ka par elektroenerģijas cenām ACL tirgū vienojas divpusēji, un tās nepublisko (43). Turklāt, kad patērētāji iegādājas elektroenerģiju ACL tirgū, tiem ir jāparaksta divi līgumi: viens ar elektroenerģijas ražotāju, kas atbild par elektroenerģijas ražošanu, un otrs ar sadales uzņēmumu par infrastruktūras (pārvades elektrolīniju) izmantošanu (44). Parasti elektroenerģijas tarifā ir ietvertas izmaksas, kas saistītas ar ražošanu, pārvadi, sadali, nozares maksājumiem un nodokļiem. Elektroenerģijas cenas, ko Ketong norādīja EDP Brasil gada pārskatā, ietver tikai elektroenerģijas (hidroelektroenerģijas un siltumenerģijas) ražošanas cenu, kas nav gala cena, kuru maksā patērētājs, un tāpēc to nevar izmantot kā atsauces vērtību.

ACL

43

ACL

44

Ketong

EDP Brasil

| (133) | Turklāt Komisija norādīja, ka Ketong nav sniedzis citus pierādījumus kā vien savu pieņēmumu, ka kalcija silīcija ražotāji tiek apgādāti ACL tirgū, nevis ACR tirgū. Turklāt nav pierādījumu tam, ka Komisijas izmantotie tarifi, kas ņemti no EDP Brasil, kas ir privāts uzņēmums, tīmekļa vietnes, faktiski ir Ketong ieteiktā maksimālā cena, nevis tarifi, ko maksā patērētāji. Pierādījumi, ko šajā saistībā ir iesniedzis Ketong, nepamato šo apgalvojumu. Iesniegtajā preses relīzē ir vienkārši noteikts, ka ANEEL ir paaugstinājusi maksimālo cenu. Faktiski Komisija norādīja, ka vidējais elektroenerģijas tarifs rūpnieciskajiem lietotājiem izmeklēšanas periodā bija 391 R$/MWh, bet Ketong iesniegtajā EDP gada ziņojumā teikts, ka elektroenerģijas tarifs rūpnieciskajam lietotājam 2020. gada pēdējā ceturksnī bija 508 R$/MWh, tātad daudz lielāks nekā tarifs, kuru Komisija izmantoja atsauces vērtības aprēķināšanai. Tā kā lietā nav nekādu atbilstīgu alternatīvu datu, Komisija provizoriski izlēma izmantot EDP Brasil publicētās tarifu cenas. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(133)

Turklāt Komisija norādīja, ka Ketong nav sniedzis citus pierādījumus kā vien savu pieņēmumu, ka kalcija silīcija ražotāji tiek apgādāti ACL tirgū, nevis ACR tirgū. Turklāt nav pierādījumu tam, ka Komisijas izmantotie tarifi, kas ņemti no EDP Brasil, kas ir privāts uzņēmums, tīmekļa vietnes, faktiski ir Ketong ieteiktā maksimālā cena, nevis tarifi, ko maksā patērētāji. Pierādījumi, ko šajā saistībā ir iesniedzis Ketong, nepamato šo apgalvojumu. Iesniegtajā preses relīzē ir vienkārši noteikts, ka ANEEL ir paaugstinājusi maksimālo cenu. Faktiski Komisija norādīja, ka vidējais elektroenerģijas tarifs rūpnieciskajiem lietotājiem izmeklēšanas periodā bija 391 R$/MWh, bet Ketong iesniegtajā EDP gada ziņojumā teikts, ka elektroenerģijas tarifs rūpnieciskajam lietotājam 2020. gada pēdējā ceturksnī bija 508 R$/MWh, tātad daudz lielāks nekā tarifs, kuru Komisija izmantoja atsauces vērtības aprēķināšanai. Tā kā lietā nav nekādu atbilstīgu alternatīvu datu, Komisija provizoriski izlēma izmantot EDP Brasil publicētās tarifu cenas. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

Ketong

ACL

ACR

EDP Brasil

Ketong

Ketong

ANEEL

Ketong

EDP Brasil

| (134) | Ketong norādīja, ka, ja Komisija izlems izmantot Rima Industrial finanšu datus no Dun&Bradstreet, kā arī ņemot vērā to, ka šie dati ir sniegti neprecīzā un vispārējā formātā, kas neļauj noteikt “netiešajās izmaksās” iekļautos izdevumus, eksporta cenas koriģēšana ar pārdošanas izmaksām nebūtu pamatota, jo tie paši izdevumi būtu iekļauti saliktajā normālajā vērtībā. |
| --- | --- |

(134)

Ketong norādīja, ka, ja Komisija izlems izmantot Rima Industrial finanšu datus no Dun&Bradstreet, kā arī ņemot vērā to, ka šie dati ir sniegti neprecīzā un vispārējā formātā, kas neļauj noteikt “netiešajās izmaksās” iekļautos izdevumus, eksporta cenas koriģēšana ar pārdošanas izmaksām nebūtu pamatota, jo tie paši izdevumi būtu iekļauti saliktajā normālajā vērtībā.

Ketong

Rima Industrial

Dun&Bradstreet

| (135) | Kā norādīts 128. apsvērumā, Komisija izmantos Bozel Brasil S.A. finanšu pārskatus. Tāpēc šis apgalvojums vairs nav būtisks. |
| --- | --- |

(135)

Kā norādīts 128. apsvērumā, Komisija izmantos Bozel Brasil S.A. finanšu pārskatus. Tāpēc šis apgalvojums vairs nav būtisks.

Bozel Brasil S.A.

| (136) | Shenghua vēlreiz norādīja, ka Kazahstāna būtu jāizraugās kā attiecīga reprezentatīvā valsts. Komisijai patiešām vajadzētu ņemt vērā valstis, kurās tiek ražoti ferosakausējumi, jo kalcija silīcija ražošana notiek tikai Argentīnā un Brazīlijā; Komisija Argentīnu izslēdza, savukārt Shenghua uzskatīja, ka Brazīlija nav piemērota augstās elektroenerģijas maksas dēļ, kā minēts 123. apsvērumā. |
| --- | --- |

(136)

Shenghua vēlreiz norādīja, ka Kazahstāna būtu jāizraugās kā attiecīga reprezentatīvā valsts. Komisijai patiešām vajadzētu ņemt vērā valstis, kurās tiek ražoti ferosakausējumi, jo kalcija silīcija ražošana notiek tikai Argentīnā un Brazīlijā; Komisija Argentīnu izslēdza, savukārt Shenghua uzskatīja, ka Brazīlija nav piemērota augstās elektroenerģijas maksas dēļ, kā minēts 123. apsvērumā.

Shenghua

Shenghua

| (137) | Tā kā Brazīlijā ir ražotāji ar publiski pieejamu finanšu informāciju, nav nepieciešams apsvērt valstis, kurās ražo ferosakausējumus, piemēram, Kazahstānu. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(137)

Tā kā Brazīlijā ir ražotāji ar publiski pieejamu finanšu informāciju, nav nepieciešams apsvērt valstis, kurās ražo ferosakausējumus, piemēram, Kazahstānu. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

3.3.4.   Sociālās un vides aizsardzības līmenis

Sociālās un vides aizsardzības līmenis

| (138) | Tā kā, pamatojoties uz visiem iepriekš minētajiem elementiem, izmeklēšanas pagaidu posmā tika noteikts, ka Brazīlija ir attiecīgā reprezentatīvā valsts, nav vajadzības novērtēt sociālās un vides aizsardzības līmeni saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmā ievilkuma pēdējo teikumu. |
| --- | --- |

(138)

Tā kā, pamatojoties uz visiem iepriekš minētajiem elementiem, izmeklēšanas pagaidu posmā tika noteikts, ka Brazīlija ir attiecīgā reprezentatīvā valsts, nav vajadzības novērtēt sociālās un vides aizsardzības līmeni saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmā ievilkuma pēdējo teikumu.

3.3.5.   Secinājums

Secinājums

| (139) | Ņemot vērā iepriekš sniegto analīzi, Brazīlija atbilst pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmajā ievilkumā noteiktajiem kritērijiem, lai to varētu uzskatīt par attiecīgu reprezentatīvo valsti. |
| --- | --- |

(139)

Ņemot vērā iepriekš sniegto analīzi, Brazīlija atbilst pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmajā ievilkumā noteiktajiem kritērijiem, lai to varētu uzskatīt par attiecīgu reprezentatīvo valsti.

3.4.   Avoti, kas izmantoti neizkropļotu izmaksu noteikšanai

Avoti, kas izmantoti neizkropļotu izmaksu noteikšanai

| (140) | Komisija pirmajā paziņojumā uzskaitīja ražošanas faktorus, piemēram, materiālus, enerģiju un darbaspēku, ko ražotāji eksportētāji izmanto attiecīgā ražojuma ražošanā, un aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes un viegli pieejamu informāciju par katra minētajā paziņojumā norādītā ražošanas faktora neizkropļotu vērtību. |
| --- | --- |

(140)

Komisija pirmajā paziņojumā uzskaitīja ražošanas faktorus, piemēram, materiālus, enerģiju un darbaspēku, ko ražotāji eksportētāji izmanto attiecīgā ražojuma ražošanā, un aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes un viegli pieejamu informāciju par katra minētajā paziņojumā norādītā ražošanas faktora neizkropļotu vērtību.

| (141) | Pēc tam otrajā paziņojumā Komisija norādīja, ka, lai aprēķinātu normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu, tā izmantos GTA datus, lai noteiktu neizkropļotās izmaksas lielākajai daļai ražošanas faktoru, jo īpaši izejvielām. Turklāt, kā skaidrots 151. un 152. apsvērumā, Komisija norādīja, ka tā izmantos Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) statistikas datus un viegli pieejamos avotus par darbaspēka izmaksām Brazīlijā, lai noteiktu darbaspēka neizkropļotas izmaksas, un viegli pieejamus avotus ar rūpnieciskiem sadales tarifiem, kurus publicējis elektroenerģijas nodrošinātājs, lai noteiktu elektroenerģijas neizkropļotas izmaksas. |
| --- | --- |

(141)

Pēc tam otrajā paziņojumā Komisija norādīja, ka, lai aprēķinātu normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu, tā izmantos GTA datus, lai noteiktu neizkropļotās izmaksas lielākajai daļai ražošanas faktoru, jo īpaši izejvielām. Turklāt, kā skaidrots 151. un 152. apsvērumā, Komisija norādīja, ka tā izmantos Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) statistikas datus un viegli pieejamos avotus par darbaspēka izmaksām Brazīlijā, lai noteiktu darbaspēka neizkropļotas izmaksas, un viegli pieejamus avotus ar rūpnieciskiem sadales tarifiem, kurus publicējis elektroenerģijas nodrošinātājs, lai noteiktu elektroenerģijas neizkropļotas izmaksas.

GTA

3.5.   Neizkropļotās izmaksas un atsauces vērtības

Neizkropļotās izmaksas un atsauces vērtības

3.5.1.   Ražošanas faktori

Ražošanas faktori

| (142) | Ņemot vērā visu ieinteresēto personu iesniegto un attālinātajās pārbaudēs savākto informāciju, ir noteikti turpmāk norādītie ražošanas faktori un to avoti, kas jāņem vērā, nosakot normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu.

  1. tabula


  Kalcija silīcija ražošanas faktori









  Ražošanas faktors | Preču kods Brazīlijā | Neizkropļotā vērtība (CNY) | Mērvienība |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Izejvielas |
| Bezūdens ieguves/bezūdens izspiešanas māli | 3816 00 11
  3816 00 12
  3816 00 19
  3816 00 21
  3816 00 29
  3816 00 90 | 9,8157 | kg |
| Bitumenogles | 2701 12 00 | 0,6423 | kg |
| Akmeņogles | 2701 19 00 | 0,6423   (45) | kg |
| Kokss/puskokss | 2704 00 11
  2704 00 12
  2704 00 90 | 1,6856 | kg |
| Elektrodu pasta | 3801 30 10
  3801 30 90 | 5,9464 | kg |
| Grafīta ķieģeļi | 3801 90 00 | 46,3942 | kg |
| Kaļķakmens | 2521 00 00 | 0,0858 | kg |
| Kvarcīts/kvarcs | 2506 20 00 | 0,2705   (46) | kg |
| Tērauda ražojumi (citi dzelzs vai neleģētā tērauda velmējumi un stieņi) | 7215 50 00 | 11,5350 | kg |
| Darbaspēks |
| Darbaspēka izmaksas apstrādes rūpniecības nozarē | [Neattiecas] | 29,7989 | stunda |
| Enerģija |
| Elektroenerģija | [Neattiecas] | 0,5289 | kWh |
| Blakusprodukti/atkritumi |
| Sārņi, pelni un atlikumi | 2620 99 90 | 0,04   (47) | kg |
| Silīcija kalcijs smalka pulvera veidā | 7202 99 90 | 10,22   (47) | kg |

(142)

Ņemot vērā visu ieinteresēto personu iesniegto un attālinātajās pārbaudēs savākto informāciju, ir noteikti turpmāk norādītie ražošanas faktori un to avoti, kas jāņem vērā, nosakot normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu.

1. tabula

1. tabula

Kalcija silīcija ražošanas faktori

Kalcija silīcija ražošanas faktori

Ražošanas faktors

Preču kods Brazīlijā

Neizkropļotā vērtība (CNY)

Mērvienība

Izejvielas

Izejvielas

Bezūdens ieguves/bezūdens izspiešanas māli

3816 00 11

3816 00 12

3816 00 19

3816 00 21

3816 00 29

3816 00 90

9,8157

kg

Bitumenogles

2701 12 00

0,6423

kg

Akmeņogles

2701 19 00

0,6423   (45)

45

kg

Kokss/puskokss

2704 00 11

2704 00 12

2704 00 90

1,6856

kg

Elektrodu pasta

3801 30 10

3801 30 90

5,9464

kg

Grafīta ķieģeļi

3801 90 00

46,3942

kg

Kaļķakmens

2521 00 00

0,0858

kg

Kvarcīts/kvarcs

2506 20 00

0,2705   (46)

46

kg

Tērauda ražojumi (citi dzelzs vai neleģētā tērauda velmējumi un stieņi)

7215 50 00

11,5350

kg

Darbaspēks

Darbaspēks

Darbaspēka izmaksas apstrādes rūpniecības nozarē

[Neattiecas]

29,7989

stunda

Enerģija

Enerģija

Elektroenerģija

[Neattiecas]

0,5289

kWh

Blakusprodukti/atkritumi

Blakusprodukti/atkritumi

Sārņi, pelni un atlikumi

2620 99 90

0,04   (47)

47

kg

Silīcija kalcijs smalka pulvera veidā

7202 99 90

10,22   (47)

47

kg

| (143) | Komisija ietvēra arī izgatavošanas pieskaitāmo izmaksu vērtību, lai ietvertu izmaksas, kas nav ietvertas iepriekš minētajos ražošanas faktoros. Šīs summas noteikšanas metodika ir pienācīgi izskaidrota 154. apsvērumā. |
| --- | --- |

(143)

Komisija ietvēra arī izgatavošanas pieskaitāmo izmaksu vērtību, lai ietvertu izmaksas, kas nav ietvertas iepriekš minētajos ražošanas faktoros. Šīs summas noteikšanas metodika ir pienācīgi izskaidrota 154. apsvērumā.

3.5.1.1.   Izejvielas un metāllūžņi/blakusprodukti

| (144) | Lai noteiktu neizkropļotu cenu izejvielām ar piegādi līdz reprezentatīvās valsts ražotāja rūpnīcas vārtiem, Komisija par pamatu izmantoja GTA norādīto vidējo svērto importa cenu reprezentatīvajā valstī un tai pieskaitīja ievedmuitas nodokļus un transporta izmaksas. Importa cena reprezentatīvajā valstī tika noteikta kā vidējā svērtā vienības cena importam no visām trešām valstīm, izņemot ĶTR un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2015/755 (48) I pielikumā minētās valstis, kas nav PTO dalībvalstis. Komisija nolēma neņemt vērā no ĶTR veikto importu reprezentatīvajā valstī, jo, kā tā secinājusi 85. apsvērumā, nozīmīgu kropļojumu dēļ pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas ĶTR. Ņemot vērā, ka nav pierādījumu tam, ka šie paši kropļojumi tādā pašā mērā neietekmē eksportam paredzētos ražojumus, Komisija uzskatīja, ka šie kropļojumi ietekmē eksporta cenas. Pēc Ķīnas un tādu valstu, kas nav tirgus ekonomikas valstis, importa Brazīlijā izslēgšanas Komisija konstatēja, ka galveno izejvielu imports no citām trešām valstīm joprojām ir reprezentatīvs (vairāk nekā 98 % no kopējā Brazīlijā importētā apjoma). GTA Brazīlijas importa vērtības ir norādītas FOB (franko uz kuģa klāja) līmenī. Lai iegūtu Brazīlijas CIF importa vērtības, FOB vērtībām tika pieskaitīts 3,1 %, kas ir starpība starp izmeklēšanas periodā noteikto kalcija silīcija vidējo CIF un vidējo FOB eksporta cenu, kuru paziņoja Ķīnas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās. |
| --- | --- |

(144)

Lai noteiktu neizkropļotu cenu izejvielām ar piegādi līdz reprezentatīvās valsts ražotāja rūpnīcas vārtiem, Komisija par pamatu izmantoja GTA norādīto vidējo svērto importa cenu reprezentatīvajā valstī un tai pieskaitīja ievedmuitas nodokļus un transporta izmaksas. Importa cena reprezentatīvajā valstī tika noteikta kā vidējā svērtā vienības cena importam no visām trešām valstīm, izņemot ĶTR un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2015/755 (48) I pielikumā minētās valstis, kas nav PTO dalībvalstis. Komisija nolēma neņemt vērā no ĶTR veikto importu reprezentatīvajā valstī, jo, kā tā secinājusi 85. apsvērumā, nozīmīgu kropļojumu dēļ pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas ĶTR. Ņemot vērā, ka nav pierādījumu tam, ka šie paši kropļojumi tādā pašā mērā neietekmē eksportam paredzētos ražojumus, Komisija uzskatīja, ka šie kropļojumi ietekmē eksporta cenas. Pēc Ķīnas un tādu valstu, kas nav tirgus ekonomikas valstis, importa Brazīlijā izslēgšanas Komisija konstatēja, ka galveno izejvielu imports no citām trešām valstīm joprojām ir reprezentatīvs (vairāk nekā 98 % no kopējā Brazīlijā importētā apjoma). GTA Brazīlijas importa vērtības ir norādītas FOB (franko uz kuģa klāja) līmenī. Lai iegūtu Brazīlijas CIF importa vērtības, FOB vērtībām tika pieskaitīts 3,1 %, kas ir starpība starp izmeklēšanas periodā noteikto kalcija silīcija vidējo CIF un vidējo FOB eksporta cenu, kuru paziņoja Ķīnas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās.

GTA

48

GTA

FOB

CIF

FOB

CIF

FOB

| (145) | Tā kā nav datu par importu Brazīlijā un nav attiecīgas neizkropļotas starptautiskas akmeņogļu cenas, Komisija uzskatīja, ka bitumenogļu svērtā vidējā importa cena ir piemērota atsauces vērtība. |
| --- | --- |

(145)

Tā kā nav datu par importu Brazīlijā un nav attiecīgas neizkropļotas starptautiskas akmeņogļu cenas, Komisija uzskatīja, ka bitumenogļu svērtā vidējā importa cena ir piemērota atsauces vērtība.

| (146) | Tā kā kvarcīta importa apjomi Brazīlijā bija nelieli un tādēļ tie uzskatāmi par nereprezentatīviem un tā kā nebija neizkropļotas starptautiskas kvarcīta cenas, Komisija uzskatīja, ka Savienības ražotāju maksātā vidējā iepirkuma cena ir piemērota atsauces vērtība. |
| --- | --- |

(146)

Tā kā kvarcīta importa apjomi Brazīlijā bija nelieli un tādēļ tie uzskatāmi par nereprezentatīviem un tā kā nebija neizkropļotas starptautiskas kvarcīta cenas, Komisija uzskatīja, ka Savienības ražotāju maksātā vidējā iepirkuma cena ir piemērota atsauces vērtība.

| (147) | Viens ražotājs eksportētājs arī ziņoja par kvarca smiltīm kā ražošanas faktoru. Attiecībā uz šo ražošanas faktoru faktiskās izmaksas, kas radās ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, veidoja mazu daļu no kopējām izgatavošanas izmaksām izmeklēšanas periodā. Tā kā attiecībā uz šiem ražošanas faktoriem izmantotā vērtība būtiski neietekmēja dempinga starpības aprēķinu neatkarīgi no izmantotā avota, Komisija nolēma iekļaut šīs izmaksas palīgmateriālu izmaksu kategorijā. Komisija aprēķināja palīgmateriālu procentuālo daļu kā daļu no kopējām izejvielu izmaksām un piemēroja šo procentuālo daļu pārrēķinātajām izejvielu izmaksām, izmantojot noteiktās neizkropļotās cenas. |
| --- | --- |

(147)

Viens ražotājs eksportētājs arī ziņoja par kvarca smiltīm kā ražošanas faktoru. Attiecībā uz šo ražošanas faktoru faktiskās izmaksas, kas radās ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, veidoja mazu daļu no kopējām izgatavošanas izmaksām izmeklēšanas periodā. Tā kā attiecībā uz šiem ražošanas faktoriem izmantotā vērtība būtiski neietekmēja dempinga starpības aprēķinu neatkarīgi no izmantotā avota, Komisija nolēma iekļaut šīs izmaksas palīgmateriālu izmaksu kategorijā. Komisija aprēķināja palīgmateriālu procentuālo daļu kā daļu no kopējām izejvielu izmaksām un piemēroja šo procentuālo daļu pārrēķinātajām izejvielu izmaksām, izmantojot noteiktās neizkropļotās cenas.

| (148) | Tādi blakusprodukti kā mikrosilīcijs (kas HS ir klasificēts kā sārņi) un silīcija kalcijs smalka pulvera veidā (kas ir atkritumi, kuri klasificēti ar to pašu HS kodu, kurā klasificēts kalcija silīcijs) katrs veidoja mazāk nekā 1 % no kopējām izgatavošanas izmaksām. Tā kā izmeklēšanas periodā Brazīlijā netika importēti sārņi, Komisija šā blakusprodukta atsauces cenu noteica, pamatojoties uz attiecību starp tā iekšzemes pārdošanas vērtību ĶTR un kopējām materiālu izmaksām, un piemēroja šo attiecību aprēķinātajām neizkropļotajām kopējām materiālu izmaksām. Pēc tam iegūto summu sadalīja ar faktiski pārdoto daudzumu, lai iegūtu neizkropļotu vienības cenu, kas norādīta 1. tabulā 142. apsvērumā. Otra blakusprodukta, proti, kalcija silīcija atkritumu, gadījumā Komisija koriģēja atsauces cenu, piemērojot attiecību starp blakusprodukta pārdošanas cenu un kalcija silīcija iekšzemes pārdošanas cenu ĶTR reprezentatīvās valsts kalcija silīcija atsauces cenai. Iegūtā koriģētā atsauces vērtība ir norādīta 1. tabulā. |
| --- | --- |

(148)

Tādi blakusprodukti kā mikrosilīcijs (kas HS ir klasificēts kā sārņi) un silīcija kalcijs smalka pulvera veidā (kas ir atkritumi, kuri klasificēti ar to pašu HS kodu, kurā klasificēts kalcija silīcijs) katrs veidoja mazāk nekā 1 % no kopējām izgatavošanas izmaksām. Tā kā izmeklēšanas periodā Brazīlijā netika importēti sārņi, Komisija šā blakusprodukta atsauces cenu noteica, pamatojoties uz attiecību starp tā iekšzemes pārdošanas vērtību ĶTR un kopējām materiālu izmaksām, un piemēroja šo attiecību aprēķinātajām neizkropļotajām kopējām materiālu izmaksām. Pēc tam iegūto summu sadalīja ar faktiski pārdoto daudzumu, lai iegūtu neizkropļotu vienības cenu, kas norādīta 1. tabulā 142. apsvērumā. Otra blakusprodukta, proti, kalcija silīcija atkritumu, gadījumā Komisija koriģēja atsauces cenu, piemērojot attiecību starp blakusprodukta pārdošanas cenu un kalcija silīcija iekšzemes pārdošanas cenu ĶTR reprezentatīvās valsts kalcija silīcija atsauces cenai. Iegūtā koriģētā atsauces vērtība ir norādīta 1. tabulā.

| (149) | Lai noteiktu neizkropļotas izejvielu cenas, Komisija, ievērojot pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmo ievilkumu, piemēroja attiecīgās reprezentatīvās valsts ievedmuitas nodokļus. |
| --- | --- |

(149)

Lai noteiktu neizkropļotas izejvielu cenas, Komisija, ievērojot pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmo ievilkumu, piemēroja attiecīgās reprezentatīvās valsts ievedmuitas nodokļus.

| (150) | Komisija izejvielu piegādes transportēšanas izmaksas, kas radušās izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, izteica procentos no šādu izejvielu faktiskajām izmaksām, un pēc tam to pašu procentuālo daļu piemēroja to pašu izejvielu neizkropļotajām izmaksām, lai iegūtu neizkropļotas transportēšanas izmaksas. Komisija uzskatīja, ka šīs izmeklēšanas kontekstā attiecību starp ražotāja eksportētāja izejvielu izmaksām un paziņotajām transportēšanas izmaksām varētu pamatoti izmantot par norādi, lai aplēstu neizkropļotas izejvielu transportēšanas izmaksas ar piegādi līdz uzņēmuma rūpnīcai. |
| --- | --- |

(150)

Komisija izejvielu piegādes transportēšanas izmaksas, kas radušās izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, izteica procentos no šādu izejvielu faktiskajām izmaksām, un pēc tam to pašu procentuālo daļu piemēroja to pašu izejvielu neizkropļotajām izmaksām, lai iegūtu neizkropļotas transportēšanas izmaksas. Komisija uzskatīja, ka šīs izmeklēšanas kontekstā attiecību starp ražotāja eksportētāja izejvielu izmaksām un paziņotajām transportēšanas izmaksām varētu pamatoti izmantot par norādi, lai aplēstu neizkropļotas izejvielu transportēšanas izmaksas ar piegādi līdz uzņēmuma rūpnīcai.

3.5.1.2.   Darbaspēks

| (151) | Darbaspēks ir svarīgs ražošanas faktors, kas veido aptuveni 5–10 % no kopējām izgatavošanas izmaksām. Lai noteiktu algas Brazīlijā, Komisija izmantoja SDO statistikas datus. SDO statistikas dati (49) sniedz informāciju par Brazīlijas apstrādes rūpniecības nozares darba ņēmēju mēnešalgām un vidējo nostrādāto stundu skaitu nedēļā 2020. gadā. Komisija aprēķināja darbinieka darbaspēka izmaksas Brazīlijā, izmantoja publiski pieejamus avotus (50) par darbaspēka izmaksām Brazīlijā. |
| --- | --- |

(151)

Darbaspēks ir svarīgs ražošanas faktors, kas veido aptuveni 5–10 % no kopējām izgatavošanas izmaksām. Lai noteiktu algas Brazīlijā, Komisija izmantoja SDO statistikas datus. SDO statistikas dati (49) sniedz informāciju par Brazīlijas apstrādes rūpniecības nozares darba ņēmēju mēnešalgām un vidējo nostrādāto stundu skaitu nedēļā 2020. gadā. Komisija aprēķināja darbinieka darbaspēka izmaksas Brazīlijā, izmantoja publiski pieejamus avotus (50) par darbaspēka izmaksām Brazīlijā.

49

50

3.5.1.3.   Elektroenerģija

| (152) | Komisija izmantoja viegli pieejamo jaunāko (no 2021. gada augusta) elektroenerģijas cenu, ko prasīja EDP Brasil (51). Šī cena tika koriģēta atbilstoši inflācijai, lai iegūtu cenu, kas piemērojama 2020. gadam. Pieejamā informācija ļauj noteikt elektroenerģijas cenu un sadales sistēmas (modalidade tarifaria azul) izmantošanas cenu, ko maksā rūpnieciskie lietotāji. Tajā ir pat iekļauti dati par tādu rūpniecisko lietotāju maksāto cenu, kuri izvēlējās diferencētas likmes, pamatojoties uz dienas laiku, kad tiek patērēta elektroenerģija (modalidade tarifaria verde). Jāņem vērā, ka Brazīlijā regulatīvā iestāde ANEEL (52) ir noteikusi elektroenerģijas piegādātājiem pienākumu laiku pa laikam palielināt tarifus par konkrētu procentuālo lielumu, lai regulētu elektroenerģijas patēriņu valstī. ANEEL izmanto karogu sistēmu (53) (zaļš, dzeltens, sarkans 1. līmenis, sarkans 2. līmenis), lai norādītu, vai elektroenerģijas cenai būtu jāpaliek tādai, kādu ierosinājis piegādātājs (zaļš), vai tā jāpaaugstina par 0,01343 BRL/kWh (dzeltens), 0,04169 BRL/kWh (sarkans 1. līmenis) vai 0,06243 BRL/kWh (sarkans 2. līmenis) (2020. gada dati). Šos karogus ANEEL publicē katru mēnesi, un tie ir viegli pieejami EDP Brasil (54) tīmekļa vietnē par izmeklēšanas periodu. Izmeklēšanas periodā karogu sistēma galvenokārt bija zaļa. Tikai 2020. gada janvārī bija dzeltens karogs un 2020. gada decembrī bija sarkans 2. līmenis, tāpēc elektroenerģijas tarifi bija nedaudz jāpaaugstina. Kopumā šim pieaugumam bija neliela ietekme uz tarifu. |
| --- | --- |

(152)

Komisija izmantoja viegli pieejamo jaunāko (no 2021. gada augusta) elektroenerģijas cenu, ko prasīja EDP Brasil (51). Šī cena tika koriģēta atbilstoši inflācijai, lai iegūtu cenu, kas piemērojama 2020. gadam. Pieejamā informācija ļauj noteikt elektroenerģijas cenu un sadales sistēmas (modalidade tarifaria azul) izmantošanas cenu, ko maksā rūpnieciskie lietotāji. Tajā ir pat iekļauti dati par tādu rūpniecisko lietotāju maksāto cenu, kuri izvēlējās diferencētas likmes, pamatojoties uz dienas laiku, kad tiek patērēta elektroenerģija (modalidade tarifaria verde). Jāņem vērā, ka Brazīlijā regulatīvā iestāde ANEEL (52) ir noteikusi elektroenerģijas piegādātājiem pienākumu laiku pa laikam palielināt tarifus par konkrētu procentuālo lielumu, lai regulētu elektroenerģijas patēriņu valstī. ANEEL izmanto karogu sistēmu (53) (zaļš, dzeltens, sarkans 1. līmenis, sarkans 2. līmenis), lai norādītu, vai elektroenerģijas cenai būtu jāpaliek tādai, kādu ierosinājis piegādātājs (zaļš), vai tā jāpaaugstina par 0,01343 BRL/kWh (dzeltens), 0,04169 BRL/kWh (sarkans 1. līmenis) vai 0,06243 BRL/kWh (sarkans 2. līmenis) (2020. gada dati). Šos karogus ANEEL publicē katru mēnesi, un tie ir viegli pieejami EDP Brasil (54) tīmekļa vietnē par izmeklēšanas periodu. Izmeklēšanas periodā karogu sistēma galvenokārt bija zaļa. Tikai 2020. gada janvārī bija dzeltens karogs un 2020. gada decembrī bija sarkans 2. līmenis, tāpēc elektroenerģijas tarifi bija nedaudz jāpaaugstina. Kopumā šim pieaugumam bija neliela ietekme uz tarifu.

EDP Brasil

51

modalidade tarifaria azul

modalidade tarifaria verde

ANEEL

52

ANEEL

53

ANEEL

EDP Brasil

54

3.5.1.4.   Izgatavošanas pieskaitāmās izmaksas, PVA, peļņa un amortizācija

| (153) | Pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā ir teikts, ka “saliktā normālā vērtība ietver neizkropļotas un samērīgas administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas un peļņu”. Turklāt, lai aptvertu izmaksas, kas nav ietvertas iepriekš minētajos ražošanas faktoros, ir jānosaka izgatavošanas pieskaitāmo izmaksu vērtība. |
| --- | --- |

(153)

Pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā ir teikts, ka “saliktā normālā vērtība ietver neizkropļotas un samērīgas administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas un peļņu”. Turklāt, lai aptvertu izmaksas, kas nav ietvertas iepriekš minētajos ražošanas faktoros, ir jānosaka izgatavošanas pieskaitāmo izmaksu vērtība.

| (154) | Ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, izgatavošanas pieskaitāmās izmaksas un amortizācija tika izteiktas kā daļa no ražotāju eksportētāju faktiskajām izgatavošanas izmaksām. Šo procentuālo daļu piemēroja neizkropļotajām izgatavošanas izmaksām. |
| --- | --- |

(154)

Ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, izgatavošanas pieskaitāmās izmaksas un amortizācija tika izteiktas kā daļa no ražotāju eksportētāju faktiskajām izgatavošanas izmaksām. Šo procentuālo daļu piemēroja neizkropļotajām izgatavošanas izmaksām.

| (155) | Lai noteiktu neizkropļotas un samērīgas PVA izmaksas un peļņu, Komisija izmantoja no Minas Gerais žurnāla (55) iegūtos 2020. gada finanšu datus par Bozel Brasil S.A. |
| --- | --- |

(155)

Lai noteiktu neizkropļotas un samērīgas PVA izmaksas un peļņu, Komisija izmantoja no Minas Gerais žurnāla (55) iegūtos 2020. gada finanšu datus par Bozel Brasil S.A.

Minas Gerais

55

Bozel Brasil S.A.

3.5.2.   Normālās vērtības aprēķins

Normālās vērtības aprēķins

| (156) | Pamatojoties uz iepriekš aprakstītajām neizkropļotajām cenām un atsauces vērtībām, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu aprēķināja normālo vērtību katram ražojuma veidam EXW līmenī. |
| --- | --- |

(156)

Pamatojoties uz iepriekš aprakstītajām neizkropļotajām cenām un atsauces vērtībām, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu aprēķināja normālo vērtību katram ražojuma veidam EXW līmenī.

EXW

| (157) | Pirmkārt, Komisija noteica neizkropļotās izgatavošanas izmaksas, pamatojoties uz katra uzņēmuma iegādātajiem ražošanas faktoriem. Tad attiecībā uz katru ražotāju eksportētāju, kurš sadarbojās, atsevišķu ražošanas faktoru faktiskajam patēriņam tika piemērotas neizkropļotas vienības izmaksas. Šie pieprasījuma iesniedzēja norādītie patēriņa rādītāji tika pārbaudīti pārbaudē. Komisija reizināja izmantošanas koeficientus ar neizkropļotām vienības izmaksām reprezentatīvajā valstī, kā aprakstīts 1. tabulā. Komisija samazināja izgatavošanas izmaksas, atskaitot blakusproduktu neizkropļotās izmaksas. |
| --- | --- |

(157)

Pirmkārt, Komisija noteica neizkropļotās izgatavošanas izmaksas, pamatojoties uz katra uzņēmuma iegādātajiem ražošanas faktoriem. Tad attiecībā uz katru ražotāju eksportētāju, kurš sadarbojās, atsevišķu ražošanas faktoru faktiskajam patēriņam tika piemērotas neizkropļotas vienības izmaksas. Šie pieprasījuma iesniedzēja norādītie patēriņa rādītāji tika pārbaudīti pārbaudē. Komisija reizināja izmantošanas koeficientus ar neizkropļotām vienības izmaksām reprezentatīvajā valstī, kā aprakstīts 1. tabulā. Komisija samazināja izgatavošanas izmaksas, atskaitot blakusproduktu neizkropļotās izmaksas.

| (158) | Tad Komisija pieskaitīja izgatavošanas pieskaitāmās izmaksas un amortizāciju, kā skaidrots 154. apsvērumā, neizkropļotām izgatavošanas izmaksām, lai iegūtu neizkropļotas ražošanas izmaksas. |
| --- | --- |

(158)

Tad Komisija pieskaitīja izgatavošanas pieskaitāmās izmaksas un amortizāciju, kā skaidrots 154. apsvērumā, neizkropļotām izgatavošanas izmaksām, lai iegūtu neizkropļotas ražošanas izmaksas.

| (159) | Ražošanas izmaksām, kas tika noteiktas, kā paskaidrots iepriekšējā apsvērumā, Komisija piemēroja Bozel Brasil S.A. PVA izmaksas un peļņu. PVA izmaksas, kas tika izteiktas procentos no PPI un piemērotas neizkropļotām ražošanas izmaksām, sasniedza 11,98 %. Peļņa, izteikta procentos no PPI un piemērota neizkropļotām ražošanas izmaksām, sasniedza 18,96 %. |
| --- | --- |

(159)

Ražošanas izmaksām, kas tika noteiktas, kā paskaidrots iepriekšējā apsvērumā, Komisija piemēroja Bozel Brasil S.A. PVA izmaksas un peļņu. PVA izmaksas, kas tika izteiktas procentos no PPI un piemērotas neizkropļotām ražošanas izmaksām, sasniedza 11,98 %. Peļņa, izteikta procentos no PPI un piemērota neizkropļotām ražošanas izmaksām, sasniedza 18,96 %.

Bozel Brasil S.A.

| (160) | Uz šā pamata Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu aprēķināja katra ražojumu veida normālo vērtību EXW līmenī. |
| --- | --- |

(160)

Uz šā pamata Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu aprēķināja katra ražojumu veida normālo vērtību EXW līmenī.

EXW

3.6.   Eksporta cena

Eksporta cena

| (161) | Ražotāji eksportētāji eksportēja uz Savienību vai nu tieši neatkarīgiem pircējiem, vai arī izmantojot saistītus uzņēmumus ārpus Savienības. |
| --- | --- |

(161)

Ražotāji eksportētāji eksportēja uz Savienību vai nu tieši neatkarīgiem pircējiem, vai arī izmantojot saistītus uzņēmumus ārpus Savienības.

| (162) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu eksporta cena bija cena, kas faktiski samaksāta vai maksājama par attiecīgo ražojumu, to pārdodot eksportam uz Savienību. |
| --- | --- |

(162)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu eksporta cena bija cena, kas faktiski samaksāta vai maksājama par attiecīgo ražojumu, to pārdodot eksportam uz Savienību.

3.7.   Salīdzinājums

Salīdzinājums

| (163) | Komisija salīdzināja normālo vērtību un ražotāju eksportētāju eksporta cenu EXW līmenī. |
| --- | --- |

(163)

Komisija salīdzināja normālo vērtību un ražotāju eksportētāju eksporta cenu EXW līmenī.

EXW

| (164) | Ja tas bija nepieciešams taisnīgai salīdzināšanai, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Korekcijas attiecās uz transportēšanas, apdrošināšanas, kravas apstrādes, iekraušanas un saistītajām izmaksām, iepakošanas izmaksām, kredītu izmaksām, tirgotāju uzcenojumu un bankas maksām. |
| --- | --- |

(164)

Ja tas bija nepieciešams taisnīgai salīdzināšanai, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Korekcijas attiecās uz transportēšanas, apdrošināšanas, kravas apstrādes, iekraušanas un saistītajām izmaksām, iepakošanas izmaksām, kredītu izmaksām, tirgotāju uzcenojumu un bankas maksām.

3.8.   Dempinga starpības

Dempinga starpības

| (165) | Attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu. |
| --- | --- |

(165)

Attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu.

| (166) | Pamatojoties uz to, vidējās svērtās provizoriskās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas:






  Uzņēmums | Provizoriskā dempinga starpība |
| --- | --- | --- |
| Ningxia Ketong New Material Technology Co. Ltd. | 73,4  % |
| Ningxia Shun Tai Smelting Co. Ltd. | 132,8  % |
| Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co. Ltd. | 85,9  % |

(166)

Pamatojoties uz to, vidējās svērtās provizoriskās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas:

CIF

Uzņēmums

Provizoriskā dempinga starpība

Ningxia Ketong New Material Technology Co. Ltd.

73,4  %

Ningxia Shun Tai Smelting Co. Ltd.

132,8  %

Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co. Ltd.

85,9  %

| (167) | Visiem pārējiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem Komisija dempinga starpību noteica saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, pamatojoties uz pieejamiem faktiem. Tālab Komisija noteica ražotāju eksportētāju sadarbības līmeni. Sadarbības līmenis ir ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, eksporta apjoms uz Savienību, izteikts kā daļa no kopējā importa, kurš noteikts pēc Eurostat datiem, no attiecīgās valsts uz Savienību izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(167)

Visiem pārējiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem Komisija dempinga starpību noteica saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, pamatojoties uz pieejamiem faktiem. Tālab Komisija noteica ražotāju eksportētāju sadarbības līmeni. Sadarbības līmenis ir ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, eksporta apjoms uz Savienību, izteikts kā daļa no kopējā importa, kurš noteikts pēc Eurostat datiem, no attiecīgās valsts uz Savienību izmeklēšanas periodā.

Eurostat

| (168) | Šajā gadījumā ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, eksporta apjoms veidoja aptuveni 57,5 % no kopējā importa izmeklēšanas periodā. Pamatojoties uz minēto, Komisija nolēma noteikt atlikušo dempinga starpību augstākās atsevišķas dempinga starpības līmenī, kura noteikta viena ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās, reprezentatīva ražojuma veidam. |
| --- | --- |

(168)

Šajā gadījumā ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, eksporta apjoms veidoja aptuveni 57,5 % no kopējā importa izmeklēšanas periodā. Pamatojoties uz minēto, Komisija nolēma noteikt atlikušo dempinga starpību augstākās atsevišķas dempinga starpības līmenī, kura noteikta viena ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās, reprezentatīva ražojuma veidam.

| (169) | Provizoriskās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas:






  Uzņēmums | Provizoriskā dempinga starpība |
| --- | --- | --- |
| Ningxia Ketong New Material Technology Co. Ltd. | 73,4  % |
| Ningxia Shun Tai Smelting Co. Ltd. | 132,8  % |
| Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co. Ltd. | 85,9  % |
| Visi pārējie uzņēmumi | 142,3  % |

(169)

Provizoriskās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas:

CIF

Uzņēmums

Provizoriskā dempinga starpība

Ningxia Ketong New Material Technology Co. Ltd.

73,4  %

Ningxia Shun Tai Smelting Co. Ltd.

132,8  %

Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co. Ltd.

85,9  %

Visi pārējie uzņēmumi

142,3  %

4.   KAITĒJUMS

KAITĒJUMS

4.1.   Savienības ražošanas nozares definīcija un Savienības ražošanas apjoms

Savienības ražošanas nozares definīcija un Savienības ražošanas apjoms

| (170) | Izmeklēšanas periodā līdzīgo ražojumu izgatavoja divi Savienības ražotāji. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(170)

Izmeklēšanas periodā līdzīgo ražojumu izgatavoja divi Savienības ražotāji. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.

| (171) | Tā kā datus saistībā ar kaitējuma novērtējumu galvenokārt ieguva tikai no diviem Savienības ražotājiem, skaitļi kaitējuma analīzē ir norādīti diapazonos konfidencialitātes apsvērumu dēļ. Tomēr indeksi ir balstīti uz faktiskajiem datiem, nevis diapazoniem. |
| --- | --- |

(171)

Tā kā datus saistībā ar kaitējuma novērtējumu galvenokārt ieguva tikai no diviem Savienības ražotājiem, skaitļi kaitējuma analīzē ir norādīti diapazonos konfidencialitātes apsvērumu dēļ. Tomēr indeksi ir balstīti uz faktiskajiem datiem, nevis diapazoniem.

| (172) | Tika noteikts, ka Savienības ražošanas kopējais apjoms izmeklēšanas periodā bija apmēram 1 313–1 590 tonnas. Komisija šo skaitli noteica, pamatojoties uz visu pieejamo informāciju par Savienības ražošanas nozari un vislielākā mērā pamatojoties uz antidempinga anketās sniegtajām atbildēm, kas saņemtas no Savienības ražotājiem, kuri sadarbojās. Kā norādīts 15. apsvērumā, divi Savienības ražotāji, kas sadarbojās, veidoja 100 % no līdzīgā ražojuma kopējā ražošanas apjoma Savienībā. |
| --- | --- |

(172)

Tika noteikts, ka Savienības ražošanas kopējais apjoms izmeklēšanas periodā bija apmēram 1 313–1 590 tonnas. Komisija šo skaitli noteica, pamatojoties uz visu pieejamo informāciju par Savienības ražošanas nozari un vislielākā mērā pamatojoties uz antidempinga anketās sniegtajām atbildēm, kas saņemtas no Savienības ražotājiem, kuri sadarbojās. Kā norādīts 15. apsvērumā, divi Savienības ražotāji, kas sadarbojās, veidoja 100 % no līdzīgā ražojuma kopējā ražošanas apjoma Savienībā.

4.2.   Attiecīgā Savienības tirgus noteikšana

Attiecīgā Savienības tirgus noteikšana

| (173) | Lai noskaidrotu, vai Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts kaitējums, un lai noteiktu patēriņu un dažādus ekonomiskos rādītājus, kas attiecas uz Savienības ražošanas nozares stāvokli, Komisija pārbaudīja Savienības ražošanas nozares saražotā līdzīgā ražojuma pakārtoto lietojumu integrēto Savienības ražotāju kontekstā. |
| --- | --- |

(173)

Lai noskaidrotu, vai Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts kaitējums, un lai noteiktu patēriņu un dažādus ekonomiskos rādītājus, kas attiecas uz Savienības ražošanas nozares stāvokli, Komisija pārbaudīja Savienības ražošanas nozares saražotā līdzīgā ražojuma pakārtoto lietojumu integrēto Savienības ražotāju kontekstā.

| (174) | Lai sniegtu maksimāli pilnīgu priekšstatu par Savienības ražošanas nozari, Komisija apkopoja datus par visu darbību, kas saistīta ar kalcija silīciju, un noteica, vai ražošana bija paredzēta pašpatēriņam vai brīvajam tirgum. Atšķirība starp ierobežoto un brīvo tirgu kaitējuma analīzes kontekstā ir būtiska, jo ražojumi, kas ir paredzēti pašpatēriņam, nav pakļauti tiešai konkurencei ar importu. Gluži pretēji, produkcija, ko paredzēts pārdot brīvā tirgū, tieši konkurē ar attiecīgo ražojumu, kuru importē. |
| --- | --- |

(174)

Lai sniegtu maksimāli pilnīgu priekšstatu par Savienības ražošanas nozari, Komisija apkopoja datus par visu darbību, kas saistīta ar kalcija silīciju, un noteica, vai ražošana bija paredzēta pašpatēriņam vai brīvajam tirgum. Atšķirība starp ierobežoto un brīvo tirgu kaitējuma analīzes kontekstā ir būtiska, jo ražojumi, kas ir paredzēti pašpatēriņam, nav pakļauti tiešai konkurencei ar importu. Gluži pretēji, produkcija, ko paredzēts pārdot brīvā tirgū, tieši konkurē ar attiecīgo ražojumu, kuru importē.

| (175) | Komisija konstatēja, ka 7,6 % no Savienības kopējā patēriņa izmeklēšanas periodā veidoja pašpatēriņš, kā parādīts turpmāk 2. tabulā. Pašpatēriņš kā daļa no kopējā patēriņa attiecīgajā periodā bija samērā stabils – tas palielinājās tikai par 3 %. Šajā saistībā attiecīgais ražotājs kalcija silīciju izmantoja, lai ražotu pakārtotus ferosakausējumus, un tāpēc nenotika nekādi pārdošanas darījumi ar faktiskiem rēķiniem. |
| --- | --- |

(175)

Komisija konstatēja, ka 7,6 % no Savienības kopējā patēriņa izmeklēšanas periodā veidoja pašpatēriņš, kā parādīts turpmāk 2. tabulā. Pašpatēriņš kā daļa no kopējā patēriņa attiecīgajā periodā bija samērā stabils – tas palielinājās tikai par 3 %. Šajā saistībā attiecīgais ražotājs kalcija silīciju izmantoja, lai ražotu pakārtotus ferosakausējumus, un tāpēc nenotika nekādi pārdošanas darījumi ar faktiskiem rēķiniem.

| (176) | Komisija pārbaudīja dažus ar Savienības ražošanas nozari saistītos ekonomiskos rādītājus, pamatojoties uz brīvā tirgus datiem. Šie rādītāji ir šādi: pārdošanas apjoms un pārdošanas cenas Savienības tirgū; tirgus daļa; izaugsme; eksporta apjoms un cenas; rentabilitāte; ienākums no ieguldījumiem; naudas plūsma. |
| --- | --- |

(176)

Komisija pārbaudīja dažus ar Savienības ražošanas nozari saistītos ekonomiskos rādītājus, pamatojoties uz brīvā tirgus datiem. Šie rādītāji ir šādi: pārdošanas apjoms un pārdošanas cenas Savienības tirgū; tirgus daļa; izaugsme; eksporta apjoms un cenas; rentabilitāte; ienākums no ieguldījumiem; naudas plūsma.

| (177) | Tomēr citus ekonomiskos rādītājus pilnvērtīgi varētu pārbaudīt, tikai ietverot visas darbības, tostarp pašpatēriņu Savienības ražošanas nozarē. Tie ir šādi rādītāji: ražošanas apjoms; jauda, jaudas izmantojums; ieguldījumi; krājumi; nodarbinātība; ražīgums; algas; spēja piesaistīt kapitālu. Tie ir atkarīgi no visas darbības neatkarīgi no tā, vai ražojums ir paredzēts pašpatēriņam, vai pārdošanai brīvajā tirgū. |
| --- | --- |

(177)

Tomēr citus ekonomiskos rādītājus pilnvērtīgi varētu pārbaudīt, tikai ietverot visas darbības, tostarp pašpatēriņu Savienības ražošanas nozarē. Tie ir šādi rādītāji: ražošanas apjoms; jauda, jaudas izmantojums; ieguldījumi; krājumi; nodarbinātība; ražīgums; algas; spēja piesaistīt kapitālu. Tie ir atkarīgi no visas darbības neatkarīgi no tā, vai ražojums ir paredzēts pašpatēriņam, vai pārdošanai brīvajā tirgū.

4.3.   Patēriņš Savienībā

Patēriņš Savienībā

| (178) | Komisija noteica patēriņu Savienībā, Savienības ražotāju pārdošanas apjomiem Savienības tirgū pieskaitot kalcija silīcija importu. Savienības pārdošanas apjomus ieguva no Savienības ražotāju atbildēm, kas sniegtas uz antidempinga anketas jautājumiem. Importa datus ieguva no dalībvalstu muitas iestādēm, kā aprakstīts turpmāk 4.4.1. iedaļā. |
| --- | --- |

(178)

Komisija noteica patēriņu Savienībā, Savienības ražotāju pārdošanas apjomiem Savienības tirgū pieskaitot kalcija silīcija importu. Savienības pārdošanas apjomus ieguva no Savienības ražotāju atbildēm, kas sniegtas uz antidempinga anketas jautājumiem. Importa datus ieguva no dalībvalstu muitas iestādēm, kā aprakstīts turpmāk 4.4.1. iedaļā.

| (179) | Patēriņam Savienībā bija šāda dinamika:

  2. tabula


  Patēriņš Savienībā (tonnās) | 2017 | 2018 | 2019 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējais patēriņš Savienībā | [25 836 –31 275 ] | [22 248 –26 931 ] | [17 053 –20 643 ] | [12 814 –15 512 ] |
| Indekss | 100 | 86 | 66 | 50 |
| Ierobežotais tirgus | [1 030 –1 247 ] | [1 479 –1 790 ] | [1 582 –1 916 ] | [1 059 –1 281 ] |
| Indekss | 100 | 144 | 154 | 103 |
| Brīvais tirgus | [24 806 –30 028 ] | [20 769 –25 141 ] | [15 470 –18 727 ] | [11 756 –14 231 ] |
| Indekss | 100 | 84 | 62 | 47 |
| Avots: dalībvalstu muitas dati, Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(179)

Patēriņam Savienībā bija šāda dinamika:

2. tabula

2. tabula

Patēriņš Savienībā (tonnās)

Patēriņš Savienībā (tonnās)

2017

2018

2019

Izmeklēšanas periods

Kopējais patēriņš Savienībā

[25 836 –31 275 ]

[22 248 –26 931 ]

[17 053 –20 643 ]

[12 814 –15 512 ]

Indekss

Indekss

100

100

86

86

66

66

50

50

Ierobežotais tirgus

[1 030 –1 247 ]

[1 479 –1 790 ]

[1 582 –1 916 ]

[1 059 –1 281 ]

Indekss

Indekss

100

100

144

144

154

154

103

103

Brīvais tirgus

[24 806 –30 028 ]

[20 769 –25 141 ]

[15 470 –18 727 ]

[11 756 –14 231 ]

Indekss

Indekss

100

100

84

84

62

62

47

47

Avots: dalībvalstu muitas dati, Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

| (180) | Attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā un patēriņš brīvajā tirgū stabili samazinājās, sasniedzot aptuveni pusi no sava sākotnējā līmeņa izmeklēšanas periodā. Patēriņa samazināšanos radīja importa samazināšanās par aptuveni 25 % un Savienības iekšzemes pārdošanas apjomu samazināšanās par aptuveni 75 % attiecīgajā periodā, kā attiecīgi norādīts 6. un 12. tabulā. Viens no galvenajiem patēriņa būtiskas samazināšanās iemesliem bija neapstrādāta tērauda ražošanas apjoma samazināšanās, jo kalcija silīcijs ir tērauda izgatavošanas procesa izejresurss, kā arī tērauda izgatavošana ir izteikti lielākais kalcija silīcija tirgus, un tērauda nozare zināmā mērā iepirka mazāk kalcija silīcija, jo izmantoja krājumos esošo. |
| --- | --- |

(180)

Attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā un patēriņš brīvajā tirgū stabili samazinājās, sasniedzot aptuveni pusi no sava sākotnējā līmeņa izmeklēšanas periodā. Patēriņa samazināšanos radīja importa samazināšanās par aptuveni 25 % un Savienības iekšzemes pārdošanas apjomu samazināšanās par aptuveni 75 % attiecīgajā periodā, kā attiecīgi norādīts 6. un 12. tabulā. Viens no galvenajiem patēriņa būtiskas samazināšanās iemesliem bija neapstrādāta tērauda ražošanas apjoma samazināšanās, jo kalcija silīcijs ir tērauda izgatavošanas procesa izejresurss, kā arī tērauda izgatavošana ir izteikti lielākais kalcija silīcija tirgus, un tērauda nozare zināmā mērā iepirka mazāk kalcija silīcija, jo izmantoja krājumos esošo.

4.4.   Imports no ĶTR

Imports no ĶTR

4.4.1.   Importa no ĶTR apjoms un tirgus daļa

Importa no ĶTR apjoms un tirgus daļa

| (181) | Sūdzībā importa statistikas dati bija iegūti no Eurostat ar KN kodiem 7202 99 80 un 2850 00 60 un tika koriģēti, balstoties uz importa cenu, lai izslēgtu ražojumus, kuri nav izmeklējamais ražojums. Eurofer savā iesniegumā par izmeklēšanas sākšanu kritizēja šajā posmā izmantoto importa datu kvalitāti (gan apjoma, gan cenu ziņā). Tomēr tie bija visuzticamākie pierādījumi, kas bija pieejami minētajā posmā. Taču pašreizējās izmeklēšanas gaitā bija iespējams iegūt precīzākus importa datus, kas aprakstīja importēto ražojumu katrā dalībvalstu muitas iestādēm iesniegtajā importa deklarācijā. Komisija pieprasīja detalizētu informāciju par importu, uz ko attiecas KN kodi 7202 99 80 un 2850 00 60, no Francijas, Itālijas, Slovēnijas un Spānijas, proti, četrām dalībvalstīm ar visaugstāko importa apjomu sūdzībā. Tad Komisija trijām no šīm dalībvalstīm (Francijai, Slovēnijai un Spānijai) noteica kalcija silīcija importa apjomus un cenas, pamatojoties uz analīzi ražojuma aprakstam, kas ietverts no šīm dalībvalstīm saņemtajā informācijā. Par Itāliju, kas importa apjoma ziņā bija ceturtā dalībvalsts, sniegtie dati nebija vajadzīgajā formātā, tāpēc Komisijai pagaidu posmā bija jāpaļaujas uz sūdzības iesniedzēja sniegtajiem datiem. Sūdzībā bija norādīts, kādu procentuālo attiecību katrā attiecīgā perioda gadā veidoja šīs četras dalībvalstis. Komisija izmantoja šos procentuālos lielumus, lai aprēķinātu importa apjomu. |
| --- | --- |

(181)

Sūdzībā importa statistikas dati bija iegūti no Eurostat ar KN kodiem 7202 99 80 un 2850 00 60 un tika koriģēti, balstoties uz importa cenu, lai izslēgtu ražojumus, kuri nav izmeklējamais ražojums. Eurofer savā iesniegumā par izmeklēšanas sākšanu kritizēja šajā posmā izmantoto importa datu kvalitāti (gan apjoma, gan cenu ziņā). Tomēr tie bija visuzticamākie pierādījumi, kas bija pieejami minētajā posmā. Taču pašreizējās izmeklēšanas gaitā bija iespējams iegūt precīzākus importa datus, kas aprakstīja importēto ražojumu katrā dalībvalstu muitas iestādēm iesniegtajā importa deklarācijā. Komisija pieprasīja detalizētu informāciju par importu, uz ko attiecas KN kodi 7202 99 80 un 2850 00 60, no Francijas, Itālijas, Slovēnijas un Spānijas, proti, četrām dalībvalstīm ar visaugstāko importa apjomu sūdzībā. Tad Komisija trijām no šīm dalībvalstīm (Francijai, Slovēnijai un Spānijai) noteica kalcija silīcija importa apjomus un cenas, pamatojoties uz analīzi ražojuma aprakstam, kas ietverts no šīm dalībvalstīm saņemtajā informācijā. Par Itāliju, kas importa apjoma ziņā bija ceturtā dalībvalsts, sniegtie dati nebija vajadzīgajā formātā, tāpēc Komisijai pagaidu posmā bija jāpaļaujas uz sūdzības iesniedzēja sniegtajiem datiem. Sūdzībā bija norādīts, kādu procentuālo attiecību katrā attiecīgā perioda gadā veidoja šīs četras dalībvalstis. Komisija izmantoja šos procentuālos lielumus, lai aprēķinātu importa apjomu.

Eurostat

Eurofer

| (182) | Importa tirgus daļu noteica, pamatojoties uz importu no ĶTR, salīdzinot ar patēriņa apjomu brīvajā tirgū, kā norādīts 2. tabulā. |
| --- | --- |

(182)

Importa tirgus daļu noteica, pamatojoties uz importu no ĶTR, salīdzinot ar patēriņa apjomu brīvajā tirgū, kā norādīts 2. tabulā.

| (183) | Importam no ĶTR bija šāda dinamika:

  3. tabula


  Importa apjoms (tonnās) un tirgus daļa | 2017 | 2018 | 2019 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa apjoms no ĶTR (56) | [10 009 –12 116 ] | [10 657 –12 900 ] | [9 433 –11 419 ] | [7 789 –9 428 ] |
| Indekss | 100 | 106 | 94 | 78 |
| Tirgus daļa (%) | 38,7 | 47,9 | 55,3 | 60,8 |
| Indekss | 100 | 124 | 143 | 157 |
| Avots: dalībvalstu muitas dati. |

(183)

Importam no ĶTR bija šāda dinamika:

3. tabula

3. tabula

Importa apjoms (tonnās) un tirgus daļa

Importa apjoms (tonnās) un tirgus daļa

2017

2018

2019

Izmeklēšanas periods

Importa apjoms no ĶTR (56)

56

[10 009 –12 116 ]

[10 657 –12 900 ]

[9 433 –11 419 ]

[7 789 –9 428 ]

Indekss

Indekss

100

100

106

106

94

94

78

78

Tirgus daļa (%)

38,7

47,9

55,3

60,8

Indekss

Indekss

100

100

124

124

143

143

157

157

Avots: dalībvalstu muitas dati.

| (184) | Pēc neliela importa pieauguma par 6 % laikā no 2017. līdz 2018. gadam imports no Ķīnas stabili samazinājās par 27 % no 2018. gada līdz izmeklēšanas periodam. Tomēr šī importa tirgus daļa stabili palielinājās par 57 % laikā no 2017. līdz 2020. gadam. Tādējādi, lai gan imports no Ķīnas samazinājās, šis samazinājums bija daudz neizteiktāks nekā ES patēriņa samazinājums. |
| --- | --- |

(184)

Pēc neliela importa pieauguma par 6 % laikā no 2017. līdz 2018. gadam imports no Ķīnas stabili samazinājās par 27 % no 2018. gada līdz izmeklēšanas periodam. Tomēr šī importa tirgus daļa stabili palielinājās par 57 % laikā no 2017. līdz 2020. gadam. Tādējādi, lai gan imports no Ķīnas samazinājās, šis samazinājums bija daudz neizteiktāks nekā ES patēriņa samazinājums.

4.4.2.   Importa no ĶTR cenas un cenu starpība

Importa no ĶTR cenas un cenu starpība

| (185) | Komisija noteica importa no ĶTR svērtās vidējās cenas, pamatojoties uz valstu muitas datiem, kas atspoguļoja kalcija silīcija importu no ĶTR, kā noteikts saskaņā ar 181. apsvērumu iepriekš. Šādas cenas bija CIF līmenī. |
| --- | --- |

(185)

Komisija noteica importa no ĶTR svērtās vidējās cenas, pamatojoties uz valstu muitas datiem, kas atspoguļoja kalcija silīcija importu no ĶTR, kā noteikts saskaņā ar 181. apsvērumu iepriekš. Šādas cenas bija CIF līmenī.

CIF

| (186) | Importa no ĶTR vidējai svērtajai cenai bija šāda dinamika:

  4. tabula


  Importa cenas (EUR/tonna) | 2017 | 2018 | 2019 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ĶTR | 1 297 | 1 377 | 1 458 | 1 232 |
| Indekss | 100 | 106 | 112 | 95 |
| Avots: dalībvalstu muitas dati. |

(186)

Importa no ĶTR vidējai svērtajai cenai bija šāda dinamika:

4. tabula

4. tabula

Importa cenas (EUR/tonna)

Importa cenas (EUR/tonna)

2017

2018

2019

Izmeklēšanas periods

ĶTR

1 297

1 377

1 458

1 232

Indekss

Indekss

100

100

106

106

112

112

95

95

Avots: dalībvalstu muitas dati.

| (187) | Importa no ĶTR cenas paaugstinājās par 6 % laikā no 2017. līdz 2018. gadam un atkal laikā no 2018. līdz 2019. gadam, bet tad krasi pazeminājās par 15,5 % laikā no 2019. gada līdz izmeklēšanas periodam, sasniedzot cenu līmeni, kas bija par 5 % zemāks nekā 2017. gadā. Importa no ĶTR cenas bija zemākas par Savienības pārdošanas cenām, kā norādīts 8. tabulā, ar atšķirību 15–30 % izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(187)

Importa no ĶTR cenas paaugstinājās par 6 % laikā no 2017. līdz 2018. gadam un atkal laikā no 2018. līdz 2019. gadam, bet tad krasi pazeminājās par 15,5 % laikā no 2019. gada līdz izmeklēšanas periodam, sasniedzot cenu līmeni, kas bija par 5 % zemāks nekā 2017. gadā. Importa no ĶTR cenas bija zemākas par Savienības pārdošanas cenām, kā norādīts 8. tabulā, ar atšķirību 15–30 % izmeklēšanas periodā.

| (188) | Komisija noteica cenu starpību izmeklēšanas periodā, salīdzinot:






  — | katra ražojuma veida vidējās svērtās pārdošanas cenas, ko diviem Savienības ražotājiem Savienības tirgū maksājuši nesaistīti pircēji (koriģētas līdz EXW līmenim), un |
| --- | --- | --- |

(188)

Komisija noteica cenu starpību izmeklēšanas periodā, salīdzinot:

—

katra ražojuma veida vidējās svērtās pārdošanas cenas, ko diviem Savienības ražotājiem Savienības tirgū maksājuši nesaistīti pircēji (koriģētas līdz EXW līmenim), un

EXW

| — | katra ražojuma veida vidējās svērtās cenas importam no Ķīnas ražotāja, kurš sadarbojās, pirmajam neatkarīgajam klientam Savienības tirgū, noteiktas kā izmaksu, apdrošināšanas un kravu pārvadājumu summa (CIF) ar attiecīgām korekcijām attiecībā uz muitas nodokļiem un pēcimportēšanas izmaksām. |
| --- | --- |

—

katra ražojuma veida vidējās svērtās cenas importam no Ķīnas ražotāja, kurš sadarbojās, pirmajam neatkarīgajam klientam Savienības tirgū, noteiktas kā izmaksu, apdrošināšanas un kravu pārvadājumu summa (CIF) ar attiecīgām korekcijām attiecībā uz muitas nodokļiem un pēcimportēšanas izmaksām.

CIF

| (189) | Cenu salīdzinājums tika veikts darījumiem pa ražojuma veidiem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, ja vajadzīgs, izdarot atbilstīgas korekcijas saistībā ar atlaidēm un komisijas maksām. Šādā katra veida analīzē ņēma vērā to, vai ražojums ir pārdots kā beztaras vai kā satīta stieple, kā Eurofer bija norādījis savās piezīmēs par izmeklēšanas sākšanu, kas aprakstītas 9. apsvērumā. Salīdzinājuma rezultāts tika izteikts procentos no Savienības ražotāju teorētiskā apgrozījuma izmeklēšanas periodā. Tika konstatēts, ka vidējā svērtā cenu starpība ir 10,6 %. Paturot prātā, ka izmeklējamais ražojums ir izejviela, to uzskatīja par būtisku cenu starpību. Cenas starpība tika konstatēta visiem ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, ražojumu veidiem. Šis imports veidoja aptuveni 57 % no kopējā importa. |
| --- | --- |

(189)

Cenu salīdzinājums tika veikts darījumiem pa ražojuma veidiem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, ja vajadzīgs, izdarot atbilstīgas korekcijas saistībā ar atlaidēm un komisijas maksām. Šādā katra veida analīzē ņēma vērā to, vai ražojums ir pārdots kā beztaras vai kā satīta stieple, kā Eurofer bija norādījis savās piezīmēs par izmeklēšanas sākšanu, kas aprakstītas 9. apsvērumā. Salīdzinājuma rezultāts tika izteikts procentos no Savienības ražotāju teorētiskā apgrozījuma izmeklēšanas periodā. Tika konstatēts, ka vidējā svērtā cenu starpība ir 10,6 %. Paturot prātā, ka izmeklējamais ražojums ir izejviela, to uzskatīja par būtisku cenu starpību. Cenas starpība tika konstatēta visiem ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, ražojumu veidiem. Šis imports veidoja aptuveni 57 % no kopējā importa.

Eurofer

4.5.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

4.5.1.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

| (190) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu, pārbaudot importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, tiek novērtēti visi ekonomiskie rādītāji, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(190)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu, pārbaudot importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, tiek novērtēti visi ekonomiskie rādītāji, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.

| (191) | Kaitējuma noteikšanai visi rādītāji balstījās uz diviem Savienības ražotājiem, kuri sadarbojās un kuri veidoja visu Savienības ražošanas nozari, kā norādīts 15. apsvērumā. |
| --- | --- |

(191)

Kaitējuma noteikšanai visi rādītāji balstījās uz diviem Savienības ražotājiem, kuri sadarbojās un kuri veidoja visu Savienības ražošanas nozari, kā norādīts 15. apsvērumā.

4.5.2.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

| (192) | Attiecīgajā periodā Savienības kopējam ražošanas apjomam, ražošanas jaudai un jaudas izmantojumam bija šāda dinamika:

  5. tabula


  Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums | 2017 | 2018 | 2019 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas apjoms (tonnas) | [15 011 –18 172 ] | [14 853 –17 980 ] | [13 105 –15 863 ] | [1 313 –1 590 ] |
| Indekss | 100 | 99 | 87 | 9 |
| Ražošanas jauda (tonnas) | [24 634 –29 820 ] | [24 634 –29 820 ] | [24 634 –29 820 ] | [25 350 –30 687 ] |
| Indekss | 100 | 100 | 100 | 103 |
| Jaudas izmantojums (%) | 60,9 | 60,3 | 53,2 | 5,2 |
| Indekss | 100 | 99 | 87 | 9 |
| Avots: Savienības ražotāju anketas. |

(192)

Attiecīgajā periodā Savienības kopējam ražošanas apjomam, ražošanas jaudai un jaudas izmantojumam bija šāda dinamika:

5. tabula

5. tabula

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

2017

2018

2019

Izmeklēšanas periods

Ražošanas apjoms (tonnas)

[15 011 –18 172 ]

[14 853 –17 980 ]

[13 105 –15 863 ]

[1 313 –1 590 ]

Indekss

Indekss

100

100

99

99

87

87

9

9

Ražošanas jauda (tonnas)

[24 634 –29 820 ]

[24 634 –29 820 ]

[24 634 –29 820 ]

[25 350 –30 687 ]

Indekss

Indekss

100

100

100

100

100

100

103

103

Jaudas izmantojums (%)

60,9

60,3

53,2

5,2

Indekss

Indekss

100

100

99

99

87

87

9

9

Avots: Savienības ražotāju anketas.

| (193) | Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms dramatiski samazinājās par 91 % laikā no 2017. līdz 2020. gadam, savukārt jauda palielinājās par 3 %, kā rezultātā par 91 % samazinājās jaudas izmantojums. |
| --- | --- |

(193)

Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms dramatiski samazinājās par 91 % laikā no 2017. līdz 2020. gadam, savukārt jauda palielinājās par 3 %, kā rezultātā par 91 % samazinājās jaudas izmantojums.

| (194) | Savienības ražošanas nozare ražo kalcija silīciju krāsnīs, kuras var izmantot arī citu ferosakausējumu ražošanai. Šādos apstākļos kalcija silīcija ražošana Savienībā attiecīgajā periodā nebija nepārtraukta, jo Savienības ražotāji var optimizēt peļņu vai samazināt zaudējumus, tajās pašās krāsnīs ražojot visizdevīgāko ražojumu. |
| --- | --- |

(194)

Savienības ražošanas nozare ražo kalcija silīciju krāsnīs, kuras var izmantot arī citu ferosakausējumu ražošanai. Šādos apstākļos kalcija silīcija ražošana Savienībā attiecīgajā periodā nebija nepārtraukta, jo Savienības ražotāji var optimizēt peļņu vai samazināt zaudējumus, tajās pašās krāsnīs ražojot visizdevīgāko ražojumu.

| (195) | Vēl atklājās ražošanas pārtraukumi tehnisku problēmu dēļ saistībā ar ražošanas aprīkojumu un būtisku apkopi. Lai periodos, kad nenotiek ražošana, apgādātu savus galvenos klientus, Savienības ražošanas nozare veica piegādes no krājumiem un reizēm no iepirkumiem. |
| --- | --- |

(195)

Vēl atklājās ražošanas pārtraukumi tehnisku problēmu dēļ saistībā ar ražošanas aprīkojumu un būtisku apkopi. Lai periodos, kad nenotiek ražošana, apgādātu savus galvenos klientus, Savienības ražošanas nozare veica piegādes no krājumiem un reizēm no iepirkumiem.

| (196) | Ražošanas apjoms 2019. gadā bija zems, un sevišķi zems tas bija izmeklēšanas periodā, kad ražotāji saskārās ar cenu iesaldēšanu, kuru radīja lieli kalcija silīcija importa apjomi par zemu cenu, galvenokārt no ĶTR, neraugoties uz mazāku pieprasījumu Savienībā tērauda ražošanas samazinājuma un Covid-19 pandēmijas dēļ. |
| --- | --- |

(196)

Ražošanas apjoms 2019. gadā bija zems, un sevišķi zems tas bija izmeklēšanas periodā, kad ražotāji saskārās ar cenu iesaldēšanu, kuru radīja lieli kalcija silīcija importa apjomi par zemu cenu, galvenokārt no ĶTR, neraugoties uz mazāku pieprasījumu Savienībā tērauda ražošanas samazinājuma un Covid-19 pandēmijas dēļ.

| (197) | Turklāt bija augstas enerģijas cenas, kas veido būtisku daļu no izgatavošanas izmaksām. Tā kā Ferropem bija 2018. un 2019. gadā izveidojis kalcija silīcija krājumus, tas izlēma 2020. gadā ievērojami samazināt ražošanu. |
| --- | --- |

(197)

Turklāt bija augstas enerģijas cenas, kas veido būtisku daļu no izgatavošanas izmaksām. Tā kā Ferropem bija 2018. un 2019. gadā izveidojis kalcija silīcija krājumus, tas izlēma 2020. gadā ievērojami samazināt ražošanu.

Ferropem

| (198) | Ferropem patlaban īsteno savu darbību nozīmīgu pārstrukturēšanas programmu. Attiecībā uz kalcija silīciju Ferroglobe (Ferropem mātesuzņēmums) ir norādījis, ka ir apņēmies turpināt attiecīgā ražojuma ražošanu Savienībā un ka tam šajā saistībā ir divi aktuāli projekti. |
| --- | --- |

(198)

Ferropem patlaban īsteno savu darbību nozīmīgu pārstrukturēšanas programmu. Attiecībā uz kalcija silīciju Ferroglobe (Ferropem mātesuzņēmums) ir norādījis, ka ir apņēmies turpināt attiecīgā ražojuma ražošanu Savienībā un ka tam šajā saistībā ir divi aktuāli projekti.

Ferropem

Ferroglobe

Ferropem

| (199) | Otrs Savienības ražotājs (OFZ) norādīja, ka tam ir ievērojama rezerves jauda, ko varētu izmantot Savienības ražošanas apjoma palielināšanai, ja tirgū valdītu godīgi konkurences apstākļi. |
| --- | --- |

(199)

Otrs Savienības ražotājs (OFZ) norādīja, ka tam ir ievērojama rezerves jauda, ko varētu izmantot Savienības ražošanas apjoma palielināšanai, ja tirgū valdītu godīgi konkurences apstākļi.

OFZ

| (200) | Savienības ražošanas nozarei norādītās ražošanas jaudas pamatā ir to krāšņu jauda, kuras attiecīgajā periodā izmantoja kalcija silīcija ražošanai. Tomēr, kā savā iesniegumā par izmeklēšanas sākšanu ir minējis Eurofer un Vācijas Tērauda federācija, būtu jāprecizē, ka šīs krāsnis izmantoja arī citu ražojumu ražošanai, tāpēc 5. tabulā (kurā aplūkots tikai kalcija silīcijs) jaudas izmantojuma rādītāji attiecīgajā periodā bija zemi. Tomēr Savienībā norādīto jaudu varētu ātri ievērojami palielināt, ražojot kalcija silīciju pārējās krāsnīs, kurās attiecīgajā periodā ražoja citus ferosakausējumus. Ražošanas jaudas nelielo pieaugumu attiecīgajā periodā radīja efektivitātes uzlabojumi. |
| --- | --- |

(200)

Savienības ražošanas nozarei norādītās ražošanas jaudas pamatā ir to krāšņu jauda, kuras attiecīgajā periodā izmantoja kalcija silīcija ražošanai. Tomēr, kā savā iesniegumā par izmeklēšanas sākšanu ir minējis Eurofer un Vācijas Tērauda federācija, būtu jāprecizē, ka šīs krāsnis izmantoja arī citu ražojumu ražošanai, tāpēc 5. tabulā (kurā aplūkots tikai kalcija silīcijs) jaudas izmantojuma rādītāji attiecīgajā periodā bija zemi. Tomēr Savienībā norādīto jaudu varētu ātri ievērojami palielināt, ražojot kalcija silīciju pārējās krāsnīs, kurās attiecīgajā periodā ražoja citus ferosakausējumus. Ražošanas jaudas nelielo pieaugumu attiecīgajā periodā radīja efektivitātes uzlabojumi.

Eurofer

| (201) | Tādējādi izmeklēšanā secināja, ka 5. tabulā norādītā Savienības ražošanas jauda parāda attiecīgajā periodā pastāvošos apstākļus, bet ka to īsā laikā būtu iespējams ievērojami palielināt. |
| --- | --- |

(201)

Tādējādi izmeklēšanā secināja, ka 5. tabulā norādītā Savienības ražošanas jauda parāda attiecīgajā periodā pastāvošos apstākļus, bet ka to īsā laikā būtu iespējams ievērojami palielināt.

4.5.3.   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

| (202) | Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomam un tirgus daļai attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  6. tabula


  Pārdošanas apjoms un tirgus daļa | 2017 | 2018 | 2019 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas apjoms brīvajā tirgū | [13 036 –15 780 ] | [8 574 – 10 379 ] | [5 034 –6 094 ] | [3 214 –3 891 ] |
| Indekss | 100 | 66 | 39 | 25 |
| Pārdošanas apjoms brīvajā tirgū: tirgus daļa (%) | 50,5 | 38,5 | 29,5 | 25,1 |
| Indekss | 100 | 76 | 59 | 50 |
| Avots: Savienības ražotāju anketas. |

(202)

Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomam un tirgus daļai attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

6. tabula

6. tabula

Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

2017

2018

2019

Izmeklēšanas periods

Pārdošanas apjoms brīvajā tirgū

[13 036 –15 780 ]

[8 574 – 10 379 ]

[5 034 –6 094 ]

[3 214 –3 891 ]

Indekss

Indekss

100

100

66

66

39

39

25

25

Pārdošanas apjoms brīvajā tirgū: tirgus daļa (%)

50,5

38,5

29,5

25,1

Indekss

Indekss

100

100

76

76

59

59

50

50

Avots: Savienības ražotāju anketas.

| (203) | Iepriekš norādītā tabula parāda Savienības ražotāju pašu saražoto ražojumu pārdošanas apjomu. Brīvā tirgus pārdošanas apjoms Savienības tirgū samazinājās par 75 % laikā no 2017. gada līdz izmeklēšanas perioda beigām. Pārdošanas apjoms samazinājās pēc ražošanas dramatiskā samazinājuma, kā parādīts 5. tabulā. |
| --- | --- |

(203)

Iepriekš norādītā tabula parāda Savienības ražotāju pašu saražoto ražojumu pārdošanas apjomu. Brīvā tirgus pārdošanas apjoms Savienības tirgū samazinājās par 75 % laikā no 2017. gada līdz izmeklēšanas perioda beigām. Pārdošanas apjoms samazinājās pēc ražošanas dramatiskā samazinājuma, kā parādīts 5. tabulā.

| (204) | Savienības ražošanas nozare laikā no 2017. gada līdz izmeklēšanas perioda beigām zaudēja apmēram pusi no savas tirgus daļas. Tirgus daļas samazinājums nebija tik izteikts kā pārdošanas apjomu samazinājums, bet to izraisīja importa turpināšanās ievērojamos daudzumos, it sevišķi no ĶTR. |
| --- | --- |

(204)

Savienības ražošanas nozare laikā no 2017. gada līdz izmeklēšanas perioda beigām zaudēja apmēram pusi no savas tirgus daļas. Tirgus daļas samazinājums nebija tik izteikts kā pārdošanas apjomu samazinājums, bet to izraisīja importa turpināšanās ievērojamos daudzumos, it sevišķi no ĶTR.

4.5.4.   Izaugsme

Izaugsme

| (205) | Patēriņa samazināšanās apstākļos Savienības ražošanas nozare ne tikai zaudēja ievērojamus pārdošanas apjomus Savienības tirgū, bet arī tirgus daļu. Tādējādi ir skaidrs, ka Savienības ražošanas nozares pozīcija Savienības tirgū ir skaidri samazinājusies gan absolūtā, gan relatīvā izteiksmē. |
| --- | --- |

(205)

Patēriņa samazināšanās apstākļos Savienības ražošanas nozare ne tikai zaudēja ievērojamus pārdošanas apjomus Savienības tirgū, bet arī tirgus daļu. Tādējādi ir skaidrs, ka Savienības ražošanas nozares pozīcija Savienības tirgū ir skaidri samazinājusies gan absolūtā, gan relatīvā izteiksmē.

4.5.5.   Nodarbinātība un produktivitāte

Nodarbinātība un produktivitāte

| (206) | Nodarbinātībai un ražīgumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  7. tabula


  Nodarbinātība un ražīgums | 2017 | 2018 | 2019 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nodarbināto skaits (pilnslodzes ekvivalents – FTE) | [51 –62 ] | [46 –55 ] | [51 –61 ] | [14 –16 ] |
| Indekss | 100 | 89 | 99 | 27 |
| Ražīgums (tonnas/FTE) | [279 –338 ] | [309 –375 ] | [246 –297 ] | [92 –111 ] |
| Indekss | 100 | 111 | 88 | 33 |
| Avots: Savienības ražotāju anketas. |

(206)

Nodarbinātībai un ražīgumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

7. tabula

7. tabula

Nodarbinātība un ražīgums

Nodarbinātība un ražīgums

2017

2018

2019

Izmeklēšanas periods

Nodarbināto skaits (pilnslodzes ekvivalents – FTE)

FTE

[51 –62 ]

[46 –55 ]

[51 –61 ]

[14 –16 ]

Indekss

Indekss

100

100

89

89

99

99

27

27

Ražīgums (tonnas/FTE)

FTE

[279 –338 ]

[309 –375 ]

[246 –297 ]

[92 –111 ]

Indekss

Indekss

100

100

111

111

88

88

33

33

Avots: Savienības ražotāju anketas.

| (207) | Attiecīgajā periodā darbinieku skaits mainījās, parādot konkrētu darbinieku pārorientēšanu uz citiem ražojumiem mainīgā ražošanas apjoma periodā. Tādējādi attiecīgajā periodā FTE darbinieku skaits, kas strādāja ar kalcija silīciju, samazinājās par 73 %. |
| --- | --- |

(207)

Attiecīgajā periodā darbinieku skaits mainījās, parādot konkrētu darbinieku pārorientēšanu uz citiem ražojumiem mainīgā ražošanas apjoma periodā. Tādējādi attiecīgajā periodā FTE darbinieku skaits, kas strādāja ar kalcija silīciju, samazinājās par 73 %.

FTE

| (208) | Ražīgums palielinājās par 11 % laikā no 2017. līdz 2018. gadam un tad samazinājās par 21 % laikā no 2018. līdz 2019. gadam, būtiski samazinoties par 63 % laikā no 2019. gada līdz izmeklēšanas periodam. Ņemot vērā nodarbinātības līmeņa svārstības, kuras parādītas 7. tabulā, tendence galvenokārt sekoja ražošanai, kas attiecīgajā periodā būtiski samazinājās. |
| --- | --- |

(208)

Ražīgums palielinājās par 11 % laikā no 2017. līdz 2018. gadam un tad samazinājās par 21 % laikā no 2018. līdz 2019. gadam, būtiski samazinoties par 63 % laikā no 2019. gada līdz izmeklēšanas periodam. Ņemot vērā nodarbinātības līmeņa svārstības, kuras parādītas 7. tabulā, tendence galvenokārt sekoja ražošanai, kas attiecīgajā periodā būtiski samazinājās.

4.5.6.   Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

| (209) | Visas dempinga starpības būtiski pārsniedza minimālo līmeni. Ņemot vērā attiecīgās valsts importa apjomu un cenas, faktisko dempinga starpību lieluma ietekme uz Savienības ražošanas nozari bija būtiska. |
| --- | --- |

(209)

Visas dempinga starpības būtiski pārsniedza minimālo līmeni. Ņemot vērā attiecīgās valsts importa apjomu un cenas, faktisko dempinga starpību lieluma ietekme uz Savienības ražošanas nozari bija būtiska.

| (210) | Šī ir vienīgā antidempinga izmeklēšana, kas skar attiecīgo ražojumu. Tāpēc nebija pieejami dati, kas vajadzīgi, lai novērtētu iespējama iepriekšēja dempinga ietekmi. |
| --- | --- |

(210)

Šī ir vienīgā antidempinga izmeklēšana, kas skar attiecīgo ražojumu. Tāpēc nebija pieejami dati, kas vajadzīgi, lai novērtētu iespējama iepriekšēja dempinga ietekmi.

4.5.7.   Cenas un tās ietekmējošie faktori

Cenas un tās ietekmējošie faktori

| (211) | Savienības ražotāju vidējai svērtajai vienības pārdošanas cenai nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  8. tabula


  Pārdošanas cenas Savienībā (EUR/tonna) | 2017 | 2018 | 2019 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā vienības pārdošanas cena brīvajā tirgū nesaistītiem pircējiem | [1 367 –1 654 ] | [1 559 –1 887 ] | [1 564 –1 894 ] | [1 435 –1 737 ] |
| Indekss | 100 | 114 | 114 | 105 |
| Vienības ražošanas izmaksas | [1 213 –1 468 ] | [1 390 –1 683 ] | [1 543 –1 868 ] | [1 836 –2 223 ] |
| Indekss | 100 | 115 | 127 | 151 |
| Avots: Savienības ražotāju anketas. |

(211)

Savienības ražotāju vidējai svērtajai vienības pārdošanas cenai nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

8. tabula

8. tabula

Pārdošanas cenas Savienībā (EUR/tonna)

Pārdošanas cenas Savienībā (EUR/tonna)

2017

2018

2019

Izmeklēšanas periods

Vidējā vienības pārdošanas cena brīvajā tirgū nesaistītiem pircējiem

[1 367 –1 654 ]

[1 559 –1 887 ]

[1 564 –1 894 ]

[1 435 –1 737 ]

Indekss

Indekss

100

100

114

114

114

114

105

105

Vienības ražošanas izmaksas

[1 213 –1 468 ]

[1 390 –1 683 ]

[1 543 –1 868 ]

[1 836 –2 223 ]

Indekss

Indekss

100

100

115

115

127

127

151

151

Avots: Savienības ražotāju anketas.

| (212) | Vidējā vienības pārdošanas cena Savienības brīvajā tirgū nesaistītiem pircējiem paaugstinājās par 14 % laikā no 2017. līdz 2018. gadam un palika šādā līmenī 2019. gadā, pazeminoties par 8 % izmeklēšanas periodā. Izmeklēšanas periodā cenas bija par 5 % augstākas nekā 2017. gadā. Pārdošanas cenu pieaugums 2018. un 2019. gadā atbilda izmaksu pieaugumam. Pārdošanas apjomiem būtiski samazinoties, pārdošanas cenas Savienības tirgū 2019. gadā palika nemainīgas un tad 2020. gadā būtiski pazeminājās. Savienības ražotāju cenas negatīvi ietekmēja nepārtrauktais imports no Ķīnas par zemām cenām, kas samazināja cenas Savienības tirgū. |
| --- | --- |

(212)

Vidējā vienības pārdošanas cena Savienības brīvajā tirgū nesaistītiem pircējiem paaugstinājās par 14 % laikā no 2017. līdz 2018. gadam un palika šādā līmenī 2019. gadā, pazeminoties par 8 % izmeklēšanas periodā. Izmeklēšanas periodā cenas bija par 5 % augstākas nekā 2017. gadā. Pārdošanas cenu pieaugums 2018. un 2019. gadā atbilda izmaksu pieaugumam. Pārdošanas apjomiem būtiski samazinoties, pārdošanas cenas Savienības tirgū 2019. gadā palika nemainīgas un tad 2020. gadā būtiski pazeminājās. Savienības ražotāju cenas negatīvi ietekmēja nepārtrauktais imports no Ķīnas par zemām cenām, kas samazināja cenas Savienības tirgū.

| (213) | Vienības ražošanas izmaksas stabili palielinājās par vairāk nekā 50 % laikā no 2017. līdz 2020. gadam. Šo izmaksu pieaugumu lielā mērā izraisīja tāds ražošanas ievērojamais samazinājums izmeklēšanas periodā, kurš radās 193.–197. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ. Konkrētāk, zemais ražošanas līmenis 2019. un 2020. gadā nozīmēja, ka fiksētās izmaksas (piemēram, amortizācija) bija jāatgūst no mazāka ražošanas apjoma, kā rezultātā paaugstinājās vienības ražošanas izmaksas. Turklāt paaugstinājās noteiktas ražošanas izmaksas, piemēram, enerģijas cena. |
| --- | --- |

(213)

Vienības ražošanas izmaksas stabili palielinājās par vairāk nekā 50 % laikā no 2017. līdz 2020. gadam. Šo izmaksu pieaugumu lielā mērā izraisīja tāds ražošanas ievērojamais samazinājums izmeklēšanas periodā, kurš radās 193.–197. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ. Konkrētāk, zemais ražošanas līmenis 2019. un 2020. gadā nozīmēja, ka fiksētās izmaksas (piemēram, amortizācija) bija jāatgūst no mazāka ražošanas apjoma, kā rezultātā paaugstinājās vienības ražošanas izmaksas. Turklāt paaugstinājās noteiktas ražošanas izmaksas, piemēram, enerģijas cena.

4.5.8.   Darbaspēka izmaksas

Darbaspēka izmaksas

| (214) | Savienības ražotāju vidējo darbaspēka izmaksu dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

  9. tabula


  Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto (EUR/FTE) | 2017 | 2018 | 2019 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto | [55 032 –66 618 ] | [67 345 –81 523 ] | [57 342 –69 415 ] | [49 188 –59 543 ] |
| Indekss | 100 | 122 | 104 | 89 |
| Avots: Savienības ražotāju anketas. |

(214)

Savienības ražotāju vidējo darbaspēka izmaksu dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

9. tabula

9. tabula

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto (EUR/FTE)

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto (EUR/FTE

2017

2018

2019

Izmeklēšanas periods

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto

[55 032 –66 618 ]

[67 345 –81 523 ]

[57 342 –69 415 ]

[49 188 –59 543 ]

Indekss

Indekss

100

100

122

122

104

104

89

89

Avots: Savienības ražotāju anketas.

| (215) | Darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto paaugstinājās par 22 % laikā no 2017. līdz 2018. gadam un tad pazeminājās par 27 % laikā no 2018. gada līdz izmeklēšanas periodam. Šīs svārstības izriet no ievērojamām atšķirībām abu Savienības ražotāju ražošanas apjomos un darbaspēka rādītājos. |
| --- | --- |

(215)

Darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto paaugstinājās par 22 % laikā no 2017. līdz 2018. gadam un tad pazeminājās par 27 % laikā no 2018. gada līdz izmeklēšanas periodam. Šīs svārstības izriet no ievērojamām atšķirībām abu Savienības ražotāju ražošanas apjomos un darbaspēka rādītājos.

4.5.9.   Krājumi

Krājumi

| (216) | Savienības ražotāju krājumu apjoma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

  10. tabula


  Krājumi | 2017 | 2018 | 2019 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Perioda beigu krājumi (tonnas) | [1 550 –1 877 ] | [3 850 –4 660 ] | [6 604 –7 995 ] | [1 889 –2 287 ] |
| Indekss | 100 | 248 | 426 | 122 |
| Perioda beigu krājumi, procentos no ražošanas apjoma (%) | 10,3 | 25,9 | 50,4 | 143,8 |
| Indekss | 100 | 251 | 488 | 1 393 |
| Avots: Savienības ražotāju anketas. |

(216)

Savienības ražotāju krājumu apjoma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

10. tabula

10. tabula

Krājumi

Krājumi

2017

2018

2019

Izmeklēšanas periods

Perioda beigu krājumi (tonnas)

[1 550 –1 877 ]

[3 850 –4 660 ]

[6 604 –7 995 ]

[1 889 –2 287 ]

Indekss

Indekss

100

100

248

248

426

426

122

122

Perioda beigu krājumi, procentos no ražošanas apjoma (%)

10,3

25,9

50,4

143,8

Indekss

Indekss

100

100

251

251

488

488

1 393

1 393

Avots: Savienības ražotāju anketas.

| (217) | Perioda beigu krājumu apjoms stabili palielinājās laikā no 2017. līdz 2019. gadam, bet ievērojami samazinājās laikā no 2019. gada līdz izmeklēšanas perioda beigām. Savienības ražotāji neveica ražošanu visā attiecīgajā periodā, bet gan pieņēma ražošanas lēmumus atkarībā no kalcija silīcija un citu ferosakausējumu tirgus situācijas, kā arī no krājumos esošā kalcija silīcija apjoma. Tādējādi krājumu apjoms parasti ir augstāks pēc ražošanas periodiem un tad samazinās periodos, kad ražotāji izlemj pārdot krājumus. |
| --- | --- |

(217)

Perioda beigu krājumu apjoms stabili palielinājās laikā no 2017. līdz 2019. gadam, bet ievērojami samazinājās laikā no 2019. gada līdz izmeklēšanas perioda beigām. Savienības ražotāji neveica ražošanu visā attiecīgajā periodā, bet gan pieņēma ražošanas lēmumus atkarībā no kalcija silīcija un citu ferosakausējumu tirgus situācijas, kā arī no krājumos esošā kalcija silīcija apjoma. Tādējādi krājumu apjoms parasti ir augstāks pēc ražošanas periodiem un tad samazinās periodos, kad ražotāji izlemj pārdot krājumus.

| (218) | Perioda beigu krājumu apjoms, izteikts procentos no ražošanas apjoma, palielinājās attiecīgajā periodā, ko it sevišķi radīja ražošanas ievērojamais samazinājums, kas parādīts 4. tabulā. |
| --- | --- |

(218)

Perioda beigu krājumu apjoms, izteikts procentos no ražošanas apjoma, palielinājās attiecīgajā periodā, ko it sevišķi radīja ražošanas ievērojamais samazinājums, kas parādīts 4. tabulā.

4.5.10.   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

| (219) | Savienības ražotāju rentabilitātes, naudas plūsmas, ieguldījumu un ienākuma no ieguldījumiem dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

  11. tabula


  Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem | 2017 | 2018 | 2019 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma) | no 9,7  % līdz 11,7  % | no 10,3  % līdz 12,5  % | no 0,9  % līdz 2,7  % | no –25,2  % līdz –36,3  % |
| Indekss | 100 | 106 | 16 | – 296 |
| Naudas plūsma (EUR) | no 2 680 005 līdz 3 244 217 | no – 834 797 līdz -1 010 543 | no –3 507 642 līdz –4 246 094 | no 3 562 317 līdz 4 312 279 |
| Indekss | 100 | –31 | – 131 | 133 |
| Ieguldījumi (EUR) | [17 832 –21 586 ] | [559 138 –676 851 ] | [1 588 224 –1 922 586 ] | [6 509 –7 879 ] |
| Indekss | 100 | 3 136 | 8 907 | 36 |
| Ienākums no ieguldījumiem (%) | no 48 līdz 58 | no 40 līdz 48 | no 1 līdz 2 | no –43 līdz –52 |
| Indekss | 100 | 83 | 3 | –89 |
| Avots: Savienības ražotāju anketas. |

(219)

Savienības ražotāju rentabilitātes, naudas plūsmas, ieguldījumu un ienākuma no ieguldījumiem dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

11. tabula

11. tabula

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

2017

2018

2019

Izmeklēšanas periods

Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

no 9,7  % līdz 11,7  %

no 10,3  % līdz 12,5  %

no 0,9  % līdz 2,7  %

no –25,2  % līdz –36,3  %

Indekss

Indekss

100

100

106

106

16

16

– 296

– 296

Naudas plūsma (EUR)

no 2 680 005 līdz 3 244 217

no – 834 797 līdz -1 010 543

no –3 507 642 līdz –4 246 094

no 3 562 317 līdz 4 312 279

Indekss

Indekss

100

100

–31

–31

– 131

– 131

133

133

Ieguldījumi (EUR)

[17 832 –21 586 ]

[559 138 –676 851 ]

[1 588 224 –1 922 586 ]

[6 509 –7 879 ]

Indekss

Indekss

100

100

3 136

3 136

8 907

8 907

36

36

Ienākums no ieguldījumiem (%)

no 48 līdz 58

no 40 līdz 48

no 1 līdz 2

no –43 līdz –52

Indekss

Indekss

100

100

83

83

3

3

–89

–89

Avots: Savienības ražotāju anketas.

| (220) | Komisija noteica Savienības ražotāju pašu produkcijas pārdošanas rentabilitāti, neto peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma. Rentabilitāte 2018. gadā tika saglabāta līdzīgā līmenī kā 2017. gadā, jo izmaksu paaugstināšanos kompensēja ar augstākām pārdošanas cenām, tādēļ Savienības ražošanas nozare sasniedza peļņas līmeni no 9,7 % līdz 12,5 % apmērā no apgrozījuma. Tomēr mazāku pārdošanas apjomu, stagnējošu tirgus cenu un izmaksu turpmāka pieauguma dēļ rentabilitāte 2019. gadā samazinājās, sasniedzot no 0,9 % līdz 2,7 %. 2020. gadā ražošanas un pārdošanas apjomi turpināja samazināties, tirgus cenas pazeminājās un izmaksas atkal pieauga, novedot pie ļoti lieliem zaudējumiem. Eurofer izmantoja Ferroglobe gada pārskatus, lai apstrīdētu sūdzībā norādītos peļņas procentus. Tomēr iepriekš minētie peļņas procenti ir saistīti ar ražojošu uzņēmumu (Ferropem un OFZ) pārdošanas apjomiem un tikai un vienīgi ar kalcija silīciju, savukārt minētajos pārskatos rentabilitāte uzrādīta visiem Ferroglobe izgatavotajiem ražojumiem. |
| --- | --- |

(220)

Komisija noteica Savienības ražotāju pašu produkcijas pārdošanas rentabilitāti, neto peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma. Rentabilitāte 2018. gadā tika saglabāta līdzīgā līmenī kā 2017. gadā, jo izmaksu paaugstināšanos kompensēja ar augstākām pārdošanas cenām, tādēļ Savienības ražošanas nozare sasniedza peļņas līmeni no 9,7 % līdz 12,5 % apmērā no apgrozījuma. Tomēr mazāku pārdošanas apjomu, stagnējošu tirgus cenu un izmaksu turpmāka pieauguma dēļ rentabilitāte 2019. gadā samazinājās, sasniedzot no 0,9 % līdz 2,7 %. 2020. gadā ražošanas un pārdošanas apjomi turpināja samazināties, tirgus cenas pazeminājās un izmaksas atkal pieauga, novedot pie ļoti lieliem zaudējumiem. Eurofer izmantoja Ferroglobe gada pārskatus, lai apstrīdētu sūdzībā norādītos peļņas procentus. Tomēr iepriekš minētie peļņas procenti ir saistīti ar ražojošu uzņēmumu (Ferropem un OFZ) pārdošanas apjomiem un tikai un vienīgi ar kalcija silīciju, savukārt minētajos pārskatos rentabilitāte uzrādīta visiem Ferroglobe izgatavotajiem ražojumiem.

Eurofer

Ferroglobe

Ferropem

OFZ

Ferroglobe

| (221) | Neto naudas plūsma norāda Savienības ražotāju spēju pašfinansēt savu darbību. Naudas plūsma 2017. gadā un izmeklēšanas periodā pamatā bija pozitīva, savukārt 2018. un 2019. gadā – pamatā negatīva. Šī tendence kopumā atbilda izmaiņām perioda beigu krājumu apjomā. Kad perioda beigu krājumu apjoms samazinājās izmeklēšanas periodā, naudas plūsma bija pozitīva, jo pārdošanas apjomi tika veidoti no krājumiem, savukārt 2018. un 2019. gadā, kad perioda beigu krājumu apjoms palielinājās, naudas plūsma no pārdošanas samazinājās. |
| --- | --- |

(221)

Neto naudas plūsma norāda Savienības ražotāju spēju pašfinansēt savu darbību. Naudas plūsma 2017. gadā un izmeklēšanas periodā pamatā bija pozitīva, savukārt 2018. un 2019. gadā – pamatā negatīva. Šī tendence kopumā atbilda izmaiņām perioda beigu krājumu apjomā. Kad perioda beigu krājumu apjoms samazinājās izmeklēšanas periodā, naudas plūsma bija pozitīva, jo pārdošanas apjomi tika veidoti no krājumiem, savukārt 2018. un 2019. gadā, kad perioda beigu krājumu apjoms palielinājās, naudas plūsma no pārdošanas samazinājās.

| (222) | Vidējie ieguldījumi attiecīgajā periodā bija nelieli, mazāk nekā 600 000 EUR gadā. Lielāki ieguldījumi 2019. gadā atbilst jaudas nelielajam pieaugumam 2020. gadā. |
| --- | --- |

(222)

Vidējie ieguldījumi attiecīgajā periodā bija nelieli, mazāk nekā 600 000 EUR gadā. Lielāki ieguldījumi 2019. gadā atbilst jaudas nelielajam pieaugumam 2020. gadā.

| (223) | Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa, kas izteikta procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības. Lai gan attiecīgajā periodā nedaudz palielinājās ieguldījumu uzskaites neto vērtība, ienākuma no ieguldījumiem dramatisko samazinājumu 2019. un 2020. gadā radīja rentabilitātes būtiskā pazemināšanās minētajos gados. |
| --- | --- |

(223)

Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa, kas izteikta procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības. Lai gan attiecīgajā periodā nedaudz palielinājās ieguldījumu uzskaites neto vērtība, ienākuma no ieguldījumiem dramatisko samazinājumu 2019. un 2020. gadā radīja rentabilitātes būtiskā pazemināšanās minētajos gados.

| (224) | Lai gan attiecīgajā periodā nebija plānoti nekādi lieli ieguldījumi, Savienības ražotāju spēja piesaistīt kapitālu būtu šajā periodā pasliktinājusies, jo samazinājās to rentabilitāte. |
| --- | --- |

(224)

Lai gan attiecīgajā periodā nebija plānoti nekādi lieli ieguldījumi, Savienības ražotāju spēja piesaistīt kapitālu būtu šajā periodā pasliktinājusies, jo samazinājās to rentabilitāte.

4.5.11.   Secinājums par kaitējumu

Secinājums par kaitējumu

| (225) | Attiecīgajā periodā imports no attiecīgās valsts samazinājās par 22 %, bet ieņēma ievērojami lielāku tirgus daļu, jo patēriņš samazinājās par 50 %. Imports no ĶTR ievērojami palielināja tās tirgus daļu (no 38,7 % uz 60,8 %). Turklāt attiecīgajā periodā importa no Ķīnas cenas bija nemainīgi zemas un daudz zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām. Izmeklēšanas periodā ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, importa cenas bija vidēji par 10,6 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Tādējādi Savienības ražošanas nozare nespēja paaugstināt cenas tādā pašā apmērā kā paaugstinājās izmaksas, jo uz cenām lejupēju spiedienu radīja imports no Ķīnas. |
| --- | --- |

(225)

Attiecīgajā periodā imports no attiecīgās valsts samazinājās par 22 %, bet ieņēma ievērojami lielāku tirgus daļu, jo patēriņš samazinājās par 50 %. Imports no ĶTR ievērojami palielināja tās tirgus daļu (no 38,7 % uz 60,8 %). Turklāt attiecīgajā periodā importa no Ķīnas cenas bija nemainīgi zemas un daudz zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām. Izmeklēšanas periodā ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, importa cenas bija vidēji par 10,6 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Tādējādi Savienības ražošanas nozare nespēja paaugstināt cenas tādā pašā apmērā kā paaugstinājās izmaksas, jo uz cenām lejupēju spiedienu radīja imports no Ķīnas.

| (226) | Savienības ražošanas nozarei nodarītais kaitējums izrietēja gan no apjoma, gan cenu ietekmes. Daudzi apjoma rādītāji attiecīgajā periodā uzrādīja būtiski negatīvu tendenci: ražošana samazinājās par 91 %, jaudas izmantojums – par 91 %, pārdošanas apjoms Savienības tirgū – par 75 % un tās tirgus daļa samazinājās par 25 procentpunktiem. Turklāt nodarbinātība samazinājās par 73 %, vidējās darbaspēka izmaksas samazinājās par 11 % un ražīgums samazinājās par 67 %. |
| --- | --- |

(226)

Savienības ražošanas nozarei nodarītais kaitējums izrietēja gan no apjoma, gan cenu ietekmes. Daudzi apjoma rādītāji attiecīgajā periodā uzrādīja būtiski negatīvu tendenci: ražošana samazinājās par 91 %, jaudas izmantojums – par 91 %, pārdošanas apjoms Savienības tirgū – par 75 % un tās tirgus daļa samazinājās par 25 procentpunktiem. Turklāt nodarbinātība samazinājās par 73 %, vidējās darbaspēka izmaksas samazinājās par 11 % un ražīgums samazinājās par 67 %.

| (227) | Savienības ražošanas nozares vidējās cenas attiecīgajā periodā paaugstinājās tikai par 5 %, savukārt izmaksas paaugstinājās par 51 %. Tam bija liela ietekme uz rentabilitāti un ienākumu no ieguldījumiem, kas pazeminājās no samērīga līmeņa 2017. un 2018. gadā līdz būtiskiem zaudējumiem izmeklēšanas periodā. Ieguldījumi šajā periodā bija nelieli. |
| --- | --- |

(227)

Savienības ražošanas nozares vidējās cenas attiecīgajā periodā paaugstinājās tikai par 5 %, savukārt izmaksas paaugstinājās par 51 %. Tam bija liela ietekme uz rentabilitāti un ienākumu no ieguldījumiem, kas pazeminājās no samērīga līmeņa 2017. un 2018. gadā līdz būtiskiem zaudējumiem izmeklēšanas periodā. Ieguldījumi šajā periodā bija nelieli.

| (228) | Ļoti mazs skaits rādītāju uzrādīja pozitīvu attīstību. Jauda uzrādīja nedaudz pozitīvu tendenci, pateicoties ražošanas efektivitātes uzlabojumiem. Kalcija silīciju parasti pārdod no krājumiem, un bija skaidrs, ka naudas plūsmas dinamika un krājumi ir cieši saistīti. Tā kā 2018. un 2019. gadā tika veidoti krājumi, naudas plūsma bija negatīva, bet tad 2020. gadā, kad ražošana bija samazināta un lielāku apjomu pārdeva no krājumiem, naudas plūsma uzlabojās un kļuva pozitīva. Samērā mazais pašpatēriņš šajā periodā palielinājās par 3 %, bet šī attīstība tikai nedaudz ietekmēja nozares vispārējo situāciju. |
| --- | --- |

(228)

Ļoti mazs skaits rādītāju uzrādīja pozitīvu attīstību. Jauda uzrādīja nedaudz pozitīvu tendenci, pateicoties ražošanas efektivitātes uzlabojumiem. Kalcija silīciju parasti pārdod no krājumiem, un bija skaidrs, ka naudas plūsmas dinamika un krājumi ir cieši saistīti. Tā kā 2018. un 2019. gadā tika veidoti krājumi, naudas plūsma bija negatīva, bet tad 2020. gadā, kad ražošana bija samazināta un lielāku apjomu pārdeva no krājumiem, naudas plūsma uzlabojās un kļuva pozitīva. Samērā mazais pašpatēriņš šajā periodā palielinājās par 3 %, bet šī attīstība tikai nedaudz ietekmēja nozares vispārējo situāciju.

| (229) | Kopumā patēriņš Savienības tirgū strauji samazinājās, bet Savienības ražošanas nozare nespēja saglabāt savu tirgus daļu. Attiecīgajā periodā imports no ĶTR notika lielos apjomos par cenām, kas bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām. Savienības ražošanas nozare 2019. gada beigās un 2020. gadā pārdeva par cenām, kas vairs nesedza izmaksas, un tādēļ nozare būtiski samazināja ražošanas un pārdošanas apjomus. Lielākais Savienības ražotājs būtiski samazināja ražošanu 2020. gadā, un izmeklēšanas periodā pārdošana lielākoties notika no krājumiem. Šāda situācija nebija ilgtspējīga, un tika izstrādāts pārstrukturēšanas plāns, kas paredzēja kalcija silīcija ražošanai izmantotās ražotnes iespējamu slēgšanu. |
| --- | --- |

(229)

Kopumā patēriņš Savienības tirgū strauji samazinājās, bet Savienības ražošanas nozare nespēja saglabāt savu tirgus daļu. Attiecīgajā periodā imports no ĶTR notika lielos apjomos par cenām, kas bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām. Savienības ražošanas nozare 2019. gada beigās un 2020. gadā pārdeva par cenām, kas vairs nesedza izmaksas, un tādēļ nozare būtiski samazināja ražošanas un pārdošanas apjomus. Lielākais Savienības ražotājs būtiski samazināja ražošanu 2020. gadā, un izmeklēšanas periodā pārdošana lielākoties notika no krājumiem. Šāda situācija nebija ilgtspējīga, un tika izstrādāts pārstrukturēšanas plāns, kas paredzēja kalcija silīcija ražošanai izmantotās ražotnes iespējamu slēgšanu.

| (230) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija šajā posmā secināja, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(230)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija šajā posmā secināja, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.

5.   CĒLOŅSAKARĪBA

CĒLOŅSAKARĪBA

| (231) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. punktu Komisija pārbaudīja, vai attiecīgās valsts imports par dempinga cenām ir nodarījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 7. punktu Komisija pārbaudīja, vai kaitējumu Savienības ražošanas nozarei vienlaikus varētu būt izraisījuši arī citi zināmi faktori. Komisija nodrošināja, lai iespējamais kaitējums, ko varētu būtu izraisījuši citi faktori, kuri nav attiecīgās valsts imports par dempinga cenām, netiktu attiecināts uz importu par dempinga cenām. Šie faktori ir šādi: patēriņa samazināšanās ietekme, ko radīja tērauda nozares pieprasījuma pazemināšanās, imports no trešām valstīm, Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji, ražošanas izmaksu pieaugums Savienībā, importa ietekme uz pieprasījuma apmierināšanu un pašpatēriņš. |
| --- | --- |

(231)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. punktu Komisija pārbaudīja, vai attiecīgās valsts imports par dempinga cenām ir nodarījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 7. punktu Komisija pārbaudīja, vai kaitējumu Savienības ražošanas nozarei vienlaikus varētu būt izraisījuši arī citi zināmi faktori. Komisija nodrošināja, lai iespējamais kaitējums, ko varētu būtu izraisījuši citi faktori, kuri nav attiecīgās valsts imports par dempinga cenām, netiktu attiecināts uz importu par dempinga cenām. Šie faktori ir šādi: patēriņa samazināšanās ietekme, ko radīja tērauda nozares pieprasījuma pazemināšanās, imports no trešām valstīm, Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji, ražošanas izmaksu pieaugums Savienībā, importa ietekme uz pieprasījuma apmierināšanu un pašpatēriņš.

5.1.   Importa par dempinga cenām radītā ietekme

Importa par dempinga cenām radītā ietekme

| (232) | Importa no ĶTR apjoms samazinājās (kā parādīts 3. tabulā) par 22 % laikā no 2017. gada līdz izmeklēšanas periodam. Tomēr ĶTR tirgus daļa palielinājās par 57 %, t. i., no 38,7 % līdz 60,8 %. Tas kaitēja Savienības ražošanas nozarei. Patiešām tajā pašā periodā (kā redzams 6. tabulā) Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms brīvajā tirgū samazinājās par 75 % un tās tirgus daļa brīvajā tirgū samazinājās no 50,5 % līdz 25,1 % jeb par 50 %. |
| --- | --- |

(232)

Importa no ĶTR apjoms samazinājās (kā parādīts 3. tabulā) par 22 % laikā no 2017. gada līdz izmeklēšanas periodam. Tomēr ĶTR tirgus daļa palielinājās par 57 %, t. i., no 38,7 % līdz 60,8 %. Tas kaitēja Savienības ražošanas nozarei. Patiešām tajā pašā periodā (kā redzams 6. tabulā) Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms brīvajā tirgū samazinājās par 75 % un tās tirgus daļa brīvajā tirgū samazinājās no 50,5 % līdz 25,1 % jeb par 50 %.

| (233) | Dempinga importa cenas attiecīgajā periodā samazinājās par 5 % (kā parādīts 4. tabulā). Salīdzinājumam – tajā pašā periodā Savienības ražošanas nozares cenas brīvajā tirgū paaugstinājās par 6 %. Imports no Ķīnas, kas attiecīgajā periodā ieguva arvien lielāku klātbūtni Savienības tirgū, bija par cenām, kuras pastāvīgi bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām. |
| --- | --- |

(233)

Dempinga importa cenas attiecīgajā periodā samazinājās par 5 % (kā parādīts 4. tabulā). Salīdzinājumam – tajā pašā periodā Savienības ražošanas nozares cenas brīvajā tirgū paaugstinājās par 6 %. Imports no Ķīnas, kas attiecīgajā periodā ieguva arvien lielāku klātbūtni Savienības tirgū, bija par cenām, kuras pastāvīgi bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām.

| (234) | Spiediens, kuru radīja imports par dempinga cenām, arī izraisīja ievērojamu cenu iesaldēšanu, ko apliecina fakts, ka Savienības ražošanas nozare nespēja paaugstināt cenas tādā pašā tempā kā izmaksas. Patiešām, kā redzams 8. tabulā, ražošanas izmaksas izmeklēšanas periodā bija vairāk nekā par 20 % augstākas nekā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas. Pienākot 2019. gadam, cenu paaugstināšanas neiespējamība bija samazinājusi Savienības ražošanas nozares rentabilitāti līdz mazāk nekā 3 %, kas nepārprotami nav ilgtspējīgs līmenis. Laikā no 2017. līdz 2019. gadam importa apjoms no ĶTR samazinājās tikai par 6 %, taču tās tirgus daļa palielinājās no 38,7 % līdz 55,3 %, savukārt Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās no 50,5 % uz 29,5 %. Lai gan laikā no 2017. līdz 2019. gadam patēriņš samazinājās par 34 %, imports no Ķīnas turpināja pārņemt tirgus daļu no Savienības ražošanas nozares. Tajā pašā periodā importa no Ķīnas cenas paaugstinājās par 12 % (4. tabula), savukārt Savienības ražošanas nozares cenas pieauga vēl vairāk, proti, par 14 %, bet daudz mazāk nekā ražošanas izmaksas, kas pieauga par 27 %. Tātad jau 2019. gadā Savienības ražošanas nozare saskārās ar būtisku kaitējumu, ko radīja imports par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(234)

Spiediens, kuru radīja imports par dempinga cenām, arī izraisīja ievērojamu cenu iesaldēšanu, ko apliecina fakts, ka Savienības ražošanas nozare nespēja paaugstināt cenas tādā pašā tempā kā izmaksas. Patiešām, kā redzams 8. tabulā, ražošanas izmaksas izmeklēšanas periodā bija vairāk nekā par 20 % augstākas nekā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas. Pienākot 2019. gadam, cenu paaugstināšanas neiespējamība bija samazinājusi Savienības ražošanas nozares rentabilitāti līdz mazāk nekā 3 %, kas nepārprotami nav ilgtspējīgs līmenis. Laikā no 2017. līdz 2019. gadam importa apjoms no ĶTR samazinājās tikai par 6 %, taču tās tirgus daļa palielinājās no 38,7 % līdz 55,3 %, savukārt Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās no 50,5 % uz 29,5 %. Lai gan laikā no 2017. līdz 2019. gadam patēriņš samazinājās par 34 %, imports no Ķīnas turpināja pārņemt tirgus daļu no Savienības ražošanas nozares. Tajā pašā periodā importa no Ķīnas cenas paaugstinājās par 12 % (4. tabula), savukārt Savienības ražošanas nozares cenas pieauga vēl vairāk, proti, par 14 %, bet daudz mazāk nekā ražošanas izmaksas, kas pieauga par 27 %. Tātad jau 2019. gadā Savienības ražošanas nozare saskārās ar būtisku kaitējumu, ko radīja imports par dempinga cenām.

| (235) | Ķīnas cenas 2020. gadā samazinājās par papildu 16 %, salīdzinot ar 2019. gadu, un importa no Ķīnas tirgus daļa palielinājās no 55 % uz 61 %, kas ir pieaugums 10 % apmērā. Tajā pašā periodā Savienības ražošanas nozares cenas pazeminājās par 8,2 %, tās ražošanas izmaksas paaugstinājās par 19 % un tirgus daļa samazinājās par 15 %, proti, no 29,5 % uz 25,1 %. Tas būtiski ietekmēja Savienības ražošanas nozari, novedot pie izteikti negatīvas rentabilitātes izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(235)

Ķīnas cenas 2020. gadā samazinājās par papildu 16 %, salīdzinot ar 2019. gadu, un importa no Ķīnas tirgus daļa palielinājās no 55 % uz 61 %, kas ir pieaugums 10 % apmērā. Tajā pašā periodā Savienības ražošanas nozares cenas pazeminājās par 8,2 %, tās ražošanas izmaksas paaugstinājās par 19 % un tirgus daļa samazinājās par 15 %, proti, no 29,5 % uz 25,1 %. Tas būtiski ietekmēja Savienības ražošanas nozari, novedot pie izteikti negatīvas rentabilitātes izmeklēšanas periodā.

| (236) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija provizoriski secināja, ka imports no Ķīnas nodarīja būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Minētais kaitējums tika nodarīts gan apjoma, gan arī cenu ziņā. |
| --- | --- |

(236)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija provizoriski secināja, ka imports no Ķīnas nodarīja būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Minētais kaitējums tika nodarīts gan apjoma, gan arī cenu ziņā.

5.2.   Citu faktoru ietekme

Citu faktoru ietekme

5.2.1.   Patēriņa samazināšanās

Patēriņa samazināšanās

| (237) | Eurofer un Vācijas Tērauda federācija savā iesniegumā par izmeklēšanas sākšanu par galveno kaitējuma cēloni uzskatīja patēriņa dinamiku (2. tabula). Attiecīgajā periodā tas samazinājās par 50 %. Šī dinamika atspoguļoja mazāku pieprasījumu no galvenās lietotāju nozares (tērauda nozares). Tērauda nozare samazināja savus kalcija silīcija iepirkumus un izmantoja savus kalcija silīcija krājumus, turklāt attiecīgajā periodā neapstrādāta tērauda ražošanas apjoms samazinājās par 18 %. |
| --- | --- |

(237)

Eurofer un Vācijas Tērauda federācija savā iesniegumā par izmeklēšanas sākšanu par galveno kaitējuma cēloni uzskatīja patēriņa dinamiku (2. tabula). Attiecīgajā periodā tas samazinājās par 50 %. Šī dinamika atspoguļoja mazāku pieprasījumu no galvenās lietotāju nozares (tērauda nozares). Tērauda nozare samazināja savus kalcija silīcija iepirkumus un izmantoja savus kalcija silīcija krājumus, turklāt attiecīgajā periodā neapstrādāta tērauda ražošanas apjoms samazinājās par 18 %.

Eurofer

| (238) | Kalcija silīcija patēriņš 2018. gadā samazinājās par 14 %, salīdzinot ar 2017. gadu, un Savienības ražošanas nozare vēl spēja pielāgot savu darījumdarbību šim samazinājumam, tāpēc kalcija silīcija pārdošanas rentabilitāte saglabājās līmenī virs 10 %. Tomēr 2019. gadā situācija Savienības ražošanas nozarei vairs nebija ilgtspējīga, jo importa no Ķīnas iespiešanās nozīmēja, ka Savienības ražošanas nozares ražošanas un pārdošanas apjomi pazeminājās līdz līmenim, kas neļāva segt vienības izmaksu pieaugumu. Patēriņš samazinājās vēl par 25 % 2020. gadā, kas bija Covid-19 pandēmijas sākšanās gads. |
| --- | --- |

(238)

Kalcija silīcija patēriņš 2018. gadā samazinājās par 14 %, salīdzinot ar 2017. gadu, un Savienības ražošanas nozare vēl spēja pielāgot savu darījumdarbību šim samazinājumam, tāpēc kalcija silīcija pārdošanas rentabilitāte saglabājās līmenī virs 10 %. Tomēr 2019. gadā situācija Savienības ražošanas nozarei vairs nebija ilgtspējīga, jo importa no Ķīnas iespiešanās nozīmēja, ka Savienības ražošanas nozares ražošanas un pārdošanas apjomi pazeminājās līdz līmenim, kas neļāva segt vienības izmaksu pieaugumu. Patēriņš samazinājās vēl par 25 % 2020. gadā, kas bija Covid-19 pandēmijas sākšanās gads.

| (239) | Gan Eurofer, gan Vācijas Tērauda federācija apgalvoja, ka galvenais kalcija silīcija nozares ciestā kaitējuma iemesls bija neapstrādāta tērauda ražošanas apjoma samazināšanās, nevis imports no Ķīnas. |
| --- | --- |

(239)

Gan Eurofer, gan Vācijas Tērauda federācija apgalvoja, ka galvenais kalcija silīcija nozares ciestā kaitējuma iemesls bija neapstrādāta tērauda ražošanas apjoma samazināšanās, nevis imports no Ķīnas.

Eurofer

| (240) | Tomēr patēriņa samazināšanās apstākļos ĶTR tirgus daļa palielinājās par 57 %, t. i., no 38,7 % līdz 60,8 %, savukārt Savienības ražošanas nozares ražošanas, pārdošanas apjoma, tirgus daļas, rentabilitātes, nodarbinātības un ienākuma no ieguldījumiem samazinājums bija lielāks nekā patēriņa samazinājums. To izraisīja Ķīnas iespiešanās tirgū ar zemām cenām, kas ievērojami iedragāja šos kaitējuma rādītājus. |
| --- | --- |

(240)

Tomēr patēriņa samazināšanās apstākļos ĶTR tirgus daļa palielinājās par 57 %, t. i., no 38,7 % līdz 60,8 %, savukārt Savienības ražošanas nozares ražošanas, pārdošanas apjoma, tirgus daļas, rentabilitātes, nodarbinātības un ienākuma no ieguldījumiem samazinājums bija lielāks nekā patēriņa samazinājums. To izraisīja Ķīnas iespiešanās tirgū ar zemām cenām, kas ievērojami iedragāja šos kaitējuma rādītājus.

| (241) | Tāpēc patēriņa samazināšanās nepārtrauc cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no ĶTR un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. Turklāt, kā norādījis Eurofer, Covid-19 pandēmija sāka ietekmēt situāciju 2020. gadā, savukārt kaitējums tika radīts jau 2019. gadā. Tādējādi Covid-19 pandēmiju būtu jāuzskata par saasinošu faktoru 2020. gadā. |
| --- | --- |

(241)

Tāpēc patēriņa samazināšanās nepārtrauc cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no ĶTR un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. Turklāt, kā norādījis Eurofer, Covid-19 pandēmija sāka ietekmēt situāciju 2020. gadā, savukārt kaitējums tika radīts jau 2019. gadā. Tādējādi Covid-19 pandēmiju būtu jāuzskata par saasinošu faktoru 2020. gadā.

Eurofer

5.2.2.   Ražošanas izmaksu pieaugums

Ražošanas izmaksu pieaugums

| (242) | Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksas paaugstinājās divu galveno iemeslu dēļ. Pirmkārt, lielākajam Savienības ražotājam attiecīgajā periodā par vairāk nekā 30 % paaugstinājās izmaksas elektroenerģijai, ko izmanto kalcija silīcija ražošanā un kas veido būtisku daļu no ražošanas izmaksām (līdz 40 % attiecīgajā periodā). |
| --- | --- |

(242)

Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksas paaugstinājās divu galveno iemeslu dēļ. Pirmkārt, lielākajam Savienības ražotājam attiecīgajā periodā par vairāk nekā 30 % paaugstinājās izmaksas elektroenerģijai, ko izmanto kalcija silīcija ražošanā un kas veido būtisku daļu no ražošanas izmaksām (līdz 40 % attiecīgajā periodā).

| (243) | Otrkārt, attiecīgajā periodā vienības ražošanas izmaksas būtiski paaugstinājās Savienības ražošanas nozares mazāka ražošanas un pārdošanas apjoma dēļ. Tas nozīmēja, ka fiksētās izmaksas tika atgūtas no mazāka ražošanas un pārdošanas apjoma, un tas palielināja vienības fiksēto izmaksu elementu vienības ražošanas izmaksās. |
| --- | --- |

(243)

Otrkārt, attiecīgajā periodā vienības ražošanas izmaksas būtiski paaugstinājās Savienības ražošanas nozares mazāka ražošanas un pārdošanas apjoma dēļ. Tas nozīmēja, ka fiksētās izmaksas tika atgūtas no mazāka ražošanas un pārdošanas apjoma, un tas palielināja vienības fiksēto izmaksu elementu vienības ražošanas izmaksās.

| (244) | Eurofer apgalvoja, ka Ferroglobe 2020. gada otrā ceturkšņa darījumdarbības pārskats uzrāda izmaksu uzlabojumus, kas saistīti ar enerģijas cenu pazemināšanos. Tomēr šis darījumdarbības pārskats attiecas uz Ferroglobe, kas strādā vairākās valstīs, un tas nav saistīts tikai ar Ferrropem ražotni, kuru izmanto kalcija silīcija ražošanai. Tāpēc šo argumentu nevarēja pieņemt. |
| --- | --- |

(244)

Eurofer apgalvoja, ka Ferroglobe 2020. gada otrā ceturkšņa darījumdarbības pārskats uzrāda izmaksu uzlabojumus, kas saistīti ar enerģijas cenu pazemināšanos. Tomēr šis darījumdarbības pārskats attiecas uz Ferroglobe, kas strādā vairākās valstīs, un tas nav saistīts tikai ar Ferrropem ražotni, kuru izmanto kalcija silīcija ražošanai. Tāpēc šo argumentu nevarēja pieņemt.

Eurofer

Ferroglobe

Ferroglobe

Ferrropem

| (245) | Savienības ražošanas nozare 2018. gadā spēja saglabāt savu peļņas līmeni virs 10 %, neraugoties uz elektroenerģijas izmaksu pieaugumu, jo spēja šo izmaksu pieaugumu piemērot saviem pircējiem. Tomēr 2019. gadā Savienības ražošanas nozare vairs nespēja paaugstināt cenas importa no Ķīnas radītā cenu spiediena dēļ, jo, pienākot 2019. gadam, šis imports dominēja tirgū (ar 55 % tirgus daļu) un noteica cenu. Savienības ražošanas nozare nespēja sekot tik zemām importa cenām 2019. gadā. Tas veicināja Ferrropem lēmumu 2020. gadā būtiski samazināt ražošanu. |
| --- | --- |

(245)

Savienības ražošanas nozare 2018. gadā spēja saglabāt savu peļņas līmeni virs 10 %, neraugoties uz elektroenerģijas izmaksu pieaugumu, jo spēja šo izmaksu pieaugumu piemērot saviem pircējiem. Tomēr 2019. gadā Savienības ražošanas nozare vairs nespēja paaugstināt cenas importa no Ķīnas radītā cenu spiediena dēļ, jo, pienākot 2019. gadam, šis imports dominēja tirgū (ar 55 % tirgus daļu) un noteica cenu. Savienības ražošanas nozare nespēja sekot tik zemām importa cenām 2019. gadā. Tas veicināja Ferrropem lēmumu 2020. gadā būtiski samazināt ražošanu.

Ferrropem

| (246) | Tādējādi būtu jāsecina, ka ražošanas izmaksu pieaugums nebija kaitējuma cēlonis. Tieši imports no Ķīnas par zemu cenu palielināja tās daļu Savienības tirgū, pat pie patēriņa samazināšanās, kaitējot Savienības ražošanas nozarei un liedzot tai paaugstināt cenas līdz rentablam līmenim. |
| --- | --- |

(246)

Tādējādi būtu jāsecina, ka ražošanas izmaksu pieaugums nebija kaitējuma cēlonis. Tieši imports no Ķīnas par zemu cenu palielināja tās daļu Savienības tirgū, pat pie patēriņa samazināšanās, kaitējot Savienības ražošanas nozarei un liedzot tai paaugstināt cenas līdz rentablam līmenim.

5.2.3.   Kalcija silīcija iepirkšana pašu ražošanas aizstāšanai

Kalcija silīcija iepirkšana pašu ražošanas aizstāšanai

| (247) | Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā iepirka kalcija silīciju no ārpussavienības valstīm (galvenokārt no Argentīnas). Tādēļ Komisija izskatīja, vai lēmums importēt kalcija silīciju, radīja kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, jo ietekmēja ražošanas un pārdošanas apjomu un attiecīgi rentabilitāti. Šis imports, kas attiecīgajā periodā bija svārstīgs un veido tikai 15 % no kopējā pārdošanas apjoma minētajā periodā, parasti tika izmantots Savienības ražošanas iekārtu tehnisku problēmu gadījumos, lai izpildītu pircēju pasūtījumus. Tādējādi šis imports ļāva Savienības ražošanas nozarei apmierināt pieprasījumu, un tāpēc tas nav uzskatāms par faktoru, kas sekmēja Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Turklāt minētie pirkumi netika veikti izmeklēšanas periodā, kad Savienības ražošanas nozare saskārās ar būtiskāko kaitējumu. |
| --- | --- |

(247)

Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā iepirka kalcija silīciju no ārpussavienības valstīm (galvenokārt no Argentīnas). Tādēļ Komisija izskatīja, vai lēmums importēt kalcija silīciju, radīja kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, jo ietekmēja ražošanas un pārdošanas apjomu un attiecīgi rentabilitāti. Šis imports, kas attiecīgajā periodā bija svārstīgs un veido tikai 15 % no kopējā pārdošanas apjoma minētajā periodā, parasti tika izmantots Savienības ražošanas iekārtu tehnisku problēmu gadījumos, lai izpildītu pircēju pasūtījumus. Tādējādi šis imports ļāva Savienības ražošanas nozarei apmierināt pieprasījumu, un tāpēc tas nav uzskatāms par faktoru, kas sekmēja Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Turklāt minētie pirkumi netika veikti izmeklēšanas periodā, kad Savienības ražošanas nozare saskārās ar būtiskāko kaitējumu.

5.2.4.   Citu ražojumu ražošana, lai aizstātu kalcija silīcija ražošanu

Citu ražojumu ražošana, lai aizstātu kalcija silīcija ražošanu

| (248) | Eurofer norādīja, ka, tā kā Savienības ražošanas nozare kalcija silīciju ražo uz tāda paša aprīkojuma, uz kura izgatavo citus ražojumus, pāreja uz citiem ražojumiem liegtu ražot kalcija silīciju. |
| --- | --- |

(248)

Eurofer norādīja, ka, tā kā Savienības ražošanas nozare kalcija silīciju ražo uz tāda paša aprīkojuma, uz kura izgatavo citus ražojumus, pāreja uz citiem ražojumiem liegtu ražot kalcija silīciju.

Eurofer

| (249) | Tomēr izmeklēšanā atklājās, ka Savienības ražotājiem bija neizmantotā jauda visā attiecīgajā periodā, pat ņemot vērā šos citus ferosakausējumus. Tādējādi ir skaidrs, ka citu ražojumu ražošana neliedza ražot kalcija silīciju un nebija kaitējuma netiešs cēlonis attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(249)

Tomēr izmeklēšanā atklājās, ka Savienības ražotājiem bija neizmantotā jauda visā attiecīgajā periodā, pat ņemot vērā šos citus ferosakausējumus. Tādējādi ir skaidrs, ka citu ražojumu ražošana neliedza ražot kalcija silīciju un nebija kaitējuma netiešs cēlonis attiecīgajā periodā.

5.2.5.   Imports no trešām valstīm

Imports no trešām valstīm

| (250) | Importa apjomam no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  12. tabula


  Imports no trešām valstīm











  Valsts | | 2017 | 2018 | 2019 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Brazīlija | Apjoms (tonnas) | [1 130 –1 368 ] | [614 –743 ] | [1 157 –1 401 ] | [1 470 –1 779 ] |
| | Indekss | 100 | 54 | 102 | 130 |
| | Tirgus daļa (%) | 4,4 | 2,8 | 6,8 | 11,5 |
| | Vidējā cena (EUR/tonna) | 1 341 | 1 439 | 1 420 | 1 108 |
| | Indekss | 100 | 107 | 106 | 83 |
| Taizeme | Apjoms (tonnas) | [157 –190 ] | [545 –660 ] | [288 –348 ] | [245 –297 ] |
| | Indekss | 100 | 347 | 183 | 156 |
| | Tirgus daļa (%) | 0,6 | 2,5 | 1,7 | 1,9 |
| | Vidējā cena (EUR/tonna) | 1 210 | 1 313 | 1 417 | 1 112 |
| | Indekss | 100 | 109 | 117 | 92 |
| Argentīna | Apjoms (tonnas) | [1 505 –1 822 ] | [1 828 –2 212 ] | [1 123 –1 360 ] | [96 –116 ] |
| | Indekss | 100 | 121 | 75 | 6 |
| | Tirgus daļa (%) | 5,8 | 8,2 | 6,6 | 0,7 |
| | Vidējā cena (EUR/tonna) | 1 587 | 1 535 | 1 538 | 1 248 |
| | Indekss | 100 | 97 | 97 | 79 |
| Citas trešās valstis | Apjoms (tonnas) | 0 | [29 –36 ] | [17 –21 ] | [0 –2 ] |
| | Indekss | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Tirgus daļa (%) | 0,0 | 0,1 | 0,1 | 0,0 |
| | Vidējā cena (EUR/tonna) | 0 | 1 554 | 2 469 | 2 254 |
| | Indekss | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Kopā no visām trešām valstīm, izņemot attiecīgo valsti | Apjoms
  (tonnas) | [2 792 –3 380 ] | [3 017 –3 652 ] | [2 585 –3 129 ] | [1 812 –2 193 ] |
| | Indekss | 100 | 108 | 93 | 65 |
| | Tirgus daļa (%) | 10,8 | 13,6 | 15,2 | 14,1 |
| | Vidējā cena (EUR/tonna) | 1 466 | 1 476 | 1 478 | 1 117 |
| | Indekss | 100 | 101 | 101 | 76 |
| Avots: dalībvalstu muitas dati. |

(250)

Importa apjomam no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

12. tabula

12. tabula

Imports no trešām valstīm

Imports no trešām valstīm

Valsts

2017

2018

2019

Izmeklēšanas periods

Brazīlija

Apjoms (tonnas)

[1 130 –1 368 ]

[614 –743 ]

[1 157 –1 401 ]

[1 470 –1 779 ]

Indekss

Indekss

100

100

54

54

102

102

130

130

Tirgus daļa (%)

4,4

2,8

6,8

11,5

Vidējā cena (EUR/tonna)

1 341

1 439

1 420

1 108

Indekss

Indekss

100

100

107

107

106

106

83

83

Taizeme

Apjoms (tonnas)

[157 –190 ]

[545 –660 ]

[288 –348 ]

[245 –297 ]

Indekss

Indekss

100

100

347

347

183

183

156

156

Tirgus daļa (%)

0,6

2,5

1,7

1,9

Vidējā cena (EUR/tonna)

1 210

1 313

1 417

1 112

Indekss

Indekss

100

100

109

109

117

117

92

92

Argentīna

Apjoms (tonnas)

[1 505 –1 822 ]

[1 828 –2 212 ]

[1 123 –1 360 ]

[96 –116 ]

Indekss

Indekss

100

100

121

121

75

75

6

6

Tirgus daļa (%)

5,8

8,2

6,6

0,7

Vidējā cena (EUR/tonna)

1 587

1 535

1 538

1 248

Indekss

Indekss

100

100

97

97

97

97

79

79

Citas trešās valstis

Apjoms (tonnas)

0

[29 –36 ]

[17 –21 ]

[0 –2 ]

Indekss

0

0

0

0

Tirgus daļa (%)

0,0

0,1

0,1

0,0

Vidējā cena (EUR/tonna)

0

1 554

2 469

2 254

Indekss

0

0

0

0

Kopā no visām trešām valstīm, izņemot attiecīgo valsti

Apjoms

(tonnas)

[2 792 –3 380 ]

[3 017 –3 652 ]

[2 585 –3 129 ]

[1 812 –2 193 ]

Indekss

Indekss

100

100

108

108

93

93

65

65

Tirgus daļa (%)

10,8

13,6

15,2

14,1

Vidējā cena (EUR/tonna)

1 466

1 476

1 478

1 117

Indekss

Indekss

100

100

101

101

101

101

76

76

Avots: dalībvalstu muitas dati.

| (251) | Imports no Brazīlijas attiecīgajā periodā pieauga par 30 %. Šajā periodā tā tirgus daļa pieauga no 4,4 % līdz 11,5 %. Šā importa cena bija līdzīga importa no Ķīnas cenai laikā no 2017. līdz 2019. gadam, savukārt 2020. gadā bija zemāka par Ķīnas cenām par 10 %. Tādējādi imports no Brazīlijas būtu jāuzskata par Savienības ražošanas nozares ciestā kaitējuma veicinošu faktoru, it sevišķi 2020. gadā. Šo jautājumu piezīmēs par sūdzību izvirzīja arī Eurofer un Vācijas Tērauda federācija. |
| --- | --- |

(251)

Imports no Brazīlijas attiecīgajā periodā pieauga par 30 %. Šajā periodā tā tirgus daļa pieauga no 4,4 % līdz 11,5 %. Šā importa cena bija līdzīga importa no Ķīnas cenai laikā no 2017. līdz 2019. gadam, savukārt 2020. gadā bija zemāka par Ķīnas cenām par 10 %. Tādējādi imports no Brazīlijas būtu jāuzskata par Savienības ražošanas nozares ciestā kaitējuma veicinošu faktoru, it sevišķi 2020. gadā. Šo jautājumu piezīmēs par sūdzību izvirzīja arī Eurofer un Vācijas Tērauda federācija.

Eurofer

| (252) | Tomēr, tā kā šāda importa apjoms vienmēr bija vismaz piecas reizes mazāks nekā importa no Ķīnas apjoms, ir skaidrs, ka imports no Ķīnas bija svarīgs cēloņa faktors. |
| --- | --- |

(252)

Tomēr, tā kā šāda importa apjoms vienmēr bija vismaz piecas reizes mazāks nekā importa no Ķīnas apjoms, ir skaidrs, ka imports no Ķīnas bija svarīgs cēloņa faktors.

| (253) | Imports no citām trešām valstīm galvenokārt bija no Argentīnas, ietverot viena no Savienības ražotājiem iepirkumus no saistīta uzņēmuma, bet šāds imports nenotika tādā apjomā un par tādām cenām, kas radīja kaitējumu attiecīgajā periodā, un, kā skaidrots 247. apsvērumā, tas ļāva Savienības ražošanas nozarei apmierināt pieprasījumu tehnisku problēmu gadījumā. |
| --- | --- |

(253)

Imports no citām trešām valstīm galvenokārt bija no Argentīnas, ietverot viena no Savienības ražotājiem iepirkumus no saistīta uzņēmuma, bet šāds imports nenotika tādā apjomā un par tādām cenām, kas radīja kaitējumu attiecīgajā periodā, un, kā skaidrots 247. apsvērumā, tas ļāva Savienības ražošanas nozarei apmierināt pieprasījumu tehnisku problēmu gadījumā.

| (254) | Tāpēc, lai gan imports no Brazīlijas notika ievērojamos apjomos un par zemām cenām, tas nebija pietiekami būtisks, lai samazinātu cēloņsakarību starp kalcija silīcija lielo importa apjomu no Ķīnas par zemām cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(254)

Tāpēc, lai gan imports no Brazīlijas notika ievērojamos apjomos un par zemām cenām, tas nebija pietiekami būtisks, lai samazinātu cēloņsakarību starp kalcija silīcija lielo importa apjomu no Ķīnas par zemām cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

5.2.6.   Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji

Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji

| (255) | Savienības ražotāju eksporta apjomam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  13. tabula


  Savienības ražotāju eksporta rādītāji | 2017 | 2018 | 2019 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksporta apjoms (tonnas) | [2 931 –3 548 ] | [2 696 –3 264 ] | [2 119 –2 565 ] | [1 581 –1 914 ] |
| Indekss | 100 | 92 | 72 | 54 |
| Vidējā cena (EUR/tonna) | [1 196 –1 448 ] | [1 490 –1 804 ] | [1 492 –1 806 ] | [1 369 –1 657 ] |
| Indekss | 100 | 125 | 125 | 114 |
| Avots: Savienības ražotāju anketas. |

(255)

Savienības ražotāju eksporta apjomam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

13. tabula

13. tabula

Savienības ražotāju eksporta rādītāji

Savienības ražotāju eksporta rādītāji

2017

2018

2019

Izmeklēšanas periods

Eksporta apjoms (tonnas)

[2 931 –3 548 ]

[2 696 –3 264 ]

[2 119 –2 565 ]

[1 581 –1 914 ]

Indekss

Indekss

100

100

92

92

72

72

54

54

Vidējā cena (EUR/tonna)

[1 196 –1 448 ]

[1 490 –1 804 ]

[1 492 –1 806 ]

[1 369 –1 657 ]

Indekss

Indekss

100

100

125

125

125

125

114

114

Avots: Savienības ražotāju anketas.

| (256) | Savienības ražošanas nozares eksports attiecīgajā periodā samazinājās par 46 %, kas ir ievērojami mazāk par Savienības ražotāju pārdošanas apjoma samazinājumu 75 % apmērā Savienības tirgū tajā pašā periodā. |
| --- | --- |

(256)

Savienības ražošanas nozares eksports attiecīgajā periodā samazinājās par 46 %, kas ir ievērojami mazāk par Savienības ražotāju pārdošanas apjoma samazinājumu 75 % apmērā Savienības tirgū tajā pašā periodā.

| (257) | Šā eksporta vidējā cena vispirms paaugstinājās par 25 % 2018. gadā. Šāds līmenis tika saglabāts 2019. gadā, bet tad tas izmeklēšanas periodā samazinājās līdz līmenim, kas joprojām bija ievērojami augstāks par 2017. gada līmeni (+ 14 %). Šā eksporta vidējā cena bija nedaudz mazāka par to, kādu Savienības ražošanas nozare būtu varējusi sasniegt Savienības tirgū 2017. gadā, bet tad eksporta un iekšzemes pārdošanas cenas līmenis saglabājās līdzīgā līmenī pārējā attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(257)

Šā eksporta vidējā cena vispirms paaugstinājās par 25 % 2018. gadā. Šāds līmenis tika saglabāts 2019. gadā, bet tad tas izmeklēšanas periodā samazinājās līdz līmenim, kas joprojām bija ievērojami augstāks par 2017. gada līmeni (+ 14 %). Šā eksporta vidējā cena bija nedaudz mazāka par to, kādu Savienības ražošanas nozare būtu varējusi sasniegt Savienības tirgū 2017. gadā, bet tad eksporta un iekšzemes pārdošanas cenas līmenis saglabājās līdzīgā līmenī pārējā attiecīgajā periodā.

| (258) | Ņemot vērā Savienības ražošanas nozares importa uz trešām valstīm apjomus un cenu līmeņus un to, ka eksporta pārdošanas apjomi nepasliktinājās tikpat lielā mērā kā pārdošanas apjomi Savienības tirgū (parādīts 6. tabulā), Komisija provizoriski secināja, ka eksporta rādītāji veicināja, bet tikai nelielā mērā, Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. |
| --- | --- |

(258)

Ņemot vērā Savienības ražošanas nozares importa uz trešām valstīm apjomus un cenu līmeņus un to, ka eksporta pārdošanas apjomi nepasliktinājās tikpat lielā mērā kā pārdošanas apjomi Savienības tirgū (parādīts 6. tabulā), Komisija provizoriski secināja, ka eksporta rādītāji veicināja, bet tikai nelielā mērā, Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.

5.2.7.   Pašpatēriņš

Pašpatēriņš

| (259) | Savienības ražošanas nozare attiecīgo ražojumu izmantoja tikai pašu vajadzībām, lai ražotu citus pakārtotus ferosakausējumus. Kā parādīts 2. tabulā, pašpatēriņš palielinājās 2018. un 2019. gadā, bet attiecīgajā periodā tas palielinājās tikai par 3 %. Turklāt ierobežotais tirgus attiecīgajā periodā veidoja mazāk nekā 10 % no kopējā tirgus. |
| --- | --- |

(259)

Savienības ražošanas nozare attiecīgo ražojumu izmantoja tikai pašu vajadzībām, lai ražotu citus pakārtotus ferosakausējumus. Kā parādīts 2. tabulā, pašpatēriņš palielinājās 2018. un 2019. gadā, bet attiecīgajā periodā tas palielinājās tikai par 3 %. Turklāt ierobežotais tirgus attiecīgajā periodā veidoja mazāk nekā 10 % no kopējā tirgus.

| (260) | Tādējādi tika provizoriski secināts, ka attīstībai ierobežotajā tirgū nav būtiskas ietekmes uz Savienības ražošanas nozari. |
| --- | --- |

(260)

Tādējādi tika provizoriski secināts, ka attīstībai ierobežotajā tirgū nav būtiskas ietekmes uz Savienības ražošanas nozari.

5.3.   Secinājums par cēloņsakarību

Secinājums par cēloņsakarību

| (261) | Imports no Ķīnas par dempinga cenām nodarīja Savienības ražošanas nozarei būtisku kaitējumu 2019. un 2020. gadā, jo uz Savienības ražošanas nozares rēķina tika pārņemta milzīga tirgus daļa. Runājot par cenām, importa pieaugošā tirgus daļa nozīmēja, ka importa cenas nepārtraukti bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām un radīja ievērojamu spiedienu, kā arī neļāva paaugstināt tirgus cenas, lai gan tas bija vajadzīgs, lai Savienības ražošanas nozare panāktu samērīgu peļņas līmeni. |
| --- | --- |

(261)

Imports no Ķīnas par dempinga cenām nodarīja Savienības ražošanas nozarei būtisku kaitējumu 2019. un 2020. gadā, jo uz Savienības ražošanas nozares rēķina tika pārņemta milzīga tirgus daļa. Runājot par cenām, importa pieaugošā tirgus daļa nozīmēja, ka importa cenas nepārtraukti bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām un radīja ievērojamu spiedienu, kā arī neļāva paaugstināt tirgus cenas, lai gan tas bija vajadzīgs, lai Savienības ražošanas nozare panāktu samērīgu peļņas līmeni.

| (262) | Bija arī citi faktori, kas ietekmēja Savienības ražošanas nozari. Svarīgākie no tiem bija patēriņa samazināšanās, jo samazinājās tērauda nozares pieprasījums. Tomēr, ņemot vērā, ka Savienības ražošanas nozare saskārās ar ražošanas apjoma, pārdošanas apjoma, tirgus daļas un rentabilitātes samazinājumu, kas bija daudz lielāks nekā patēriņa samazinājums (50 %), un ka, šādi samazinoties patēriņam, ĶTR tirgus daļa palielinājās par 57 %, t. i., no 38,7 % uz 60,8 %, ir secināts, ka patēriņa samazināšanās bija vien veicinošs faktors. Galvenais kaitējuma cēlonis bija imports no Ķīnas, kas attiecīgajā periodā bija būtiski iespiedies Savienības tirgū ar zemām cenām. |
| --- | --- |

(262)

Bija arī citi faktori, kas ietekmēja Savienības ražošanas nozari. Svarīgākie no tiem bija patēriņa samazināšanās, jo samazinājās tērauda nozares pieprasījums. Tomēr, ņemot vērā, ka Savienības ražošanas nozare saskārās ar ražošanas apjoma, pārdošanas apjoma, tirgus daļas un rentabilitātes samazinājumu, kas bija daudz lielāks nekā patēriņa samazinājums (50 %), un ka, šādi samazinoties patēriņam, ĶTR tirgus daļa palielinājās par 57 %, t. i., no 38,7 % uz 60,8 %, ir secināts, ka patēriņa samazināšanās bija vien veicinošs faktors. Galvenais kaitējuma cēlonis bija imports no Ķīnas, kas attiecīgajā periodā bija būtiski iespiedies Savienības tirgū ar zemām cenām.

| (263) | Papildus minētajam Savienības nozares situāciju ietekmēja imports no Brazīlijas un Savienības nozares eksporta rādītāji. Tomēr šiem faktoriem bija ļoti maza ietekme uz nozari, jo imports no Brazīlijas notika par cenām, kuras bija līdzības importa no Ķīnas cenām, tikai daudz mazākos apjomos. Apjomīgais imports no Ķīnas par cenām, kas bija daudz zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, ir galvenais iemesls, kāpēc Savienības ražošanas nozare zaudēja pārdošanas apjomu un nespēja paaugstināt savas cenas atbilstīgi ražošanas izmaksām, tādējādi gūstot smagus zaudējumus. |
| --- | --- |

(263)

Papildus minētajam Savienības nozares situāciju ietekmēja imports no Brazīlijas un Savienības nozares eksporta rādītāji. Tomēr šiem faktoriem bija ļoti maza ietekme uz nozari, jo imports no Brazīlijas notika par cenām, kuras bija līdzības importa no Ķīnas cenām, tikai daudz mazākos apjomos. Apjomīgais imports no Ķīnas par cenām, kas bija daudz zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, ir galvenais iemesls, kāpēc Savienības ražošanas nozare zaudēja pārdošanas apjomu un nespēja paaugstināt savas cenas atbilstīgi ražošanas izmaksām, tādējādi gūstot smagus zaudējumus.

| (264) | Tādējādi Komisija nošķīra un nodalīja visu zināmo faktoru ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli no tā kaitējuma, kuru izraisījis imports par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(264)

Tādējādi Komisija nošķīra un nodalīja visu zināmo faktoru ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli no tā kaitējuma, kuru izraisījis imports par dempinga cenām.

| (265) | Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto, Komisija šajā posmā secināja, ka imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts radīja būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un citi faktori atsevišķi vai kopā nemazināja cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un būtisko kaitējumu. Ir skaidri redzams kaitējums ražošanas dinamikā, jaudas izmantojumā, pārdošanas apjomā Savienības tirgū, tirgus daļā, nodarbinātībā, ražīgumā, ražošanas izmaksās, rentabilitātē un ienākumos no ieguldījumiem. |
| --- | --- |

(265)

Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto, Komisija šajā posmā secināja, ka imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts radīja būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un citi faktori atsevišķi vai kopā nemazināja cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un būtisko kaitējumu. Ir skaidri redzams kaitējums ražošanas dinamikā, jaudas izmantojumā, pārdošanas apjomā Savienības tirgū, tirgus daļā, nodarbinātībā, ražīgumā, ražošanas izmaksās, rentabilitātē un ienākumos no ieguldījumiem.

6.   PASĀKUMU LĪMENIS

PASĀKUMU LĪMENIS

| (266) | Sūdzības iesniedzēji šajā lietā apgalvoja, ka pastāvēja izejvielu kropļojumi pamatregulas 7. panta 2.a punkta nozīmē. Tādēļ, lai novērtētu, kāds pasākumu līmenis būtu piemērots, Komisija vispirms noteica maksājuma summu, kas būtu nepieciešama, lai novērstu Savienības ražošanas nozarei radīto kaitējumu, ja nebūtu kropļojumu pamatregulas 7. panta 2.a punkta nozīmē. Pēc tam Komisija vērtēja, vai ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, dempinga starpība būtu augstāka nekā mērķa cenas samazinājuma starpība (sk. turpmāk 275.–281. apsvērumu). |
| --- | --- |

(266)

Sūdzības iesniedzēji šajā lietā apgalvoja, ka pastāvēja izejvielu kropļojumi pamatregulas 7. panta 2.a punkta nozīmē. Tādēļ, lai novērtētu, kāds pasākumu līmenis būtu piemērots, Komisija vispirms noteica maksājuma summu, kas būtu nepieciešama, lai novērstu Savienības ražošanas nozarei radīto kaitējumu, ja nebūtu kropļojumu pamatregulas 7. panta 2.a punkta nozīmē. Pēc tam Komisija vērtēja, vai ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, dempinga starpība būtu augstāka nekā mērķa cenas samazinājuma starpība (sk. turpmāk 275.–281. apsvērumu).

6.1.   Mērķa cenas samazinājuma starpība

Mērķa cenas samazinājuma starpība

| (267) | Kaitējums tiktu novērsts, ja Savienības ražošanas nozare spētu panākt mērķa peļņu, veicot pārdošanu par mērķa cenu pamatregulas 7. panta 2.c punkta un 2.d punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(267)

Kaitējums tiktu novērsts, ja Savienības ražošanas nozare spētu panākt mērķa peļņu, veicot pārdošanu par mērķa cenu pamatregulas 7. panta 2.c punkta un 2.d punkta nozīmē.

| (268) | Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.c punktu, lai noteiktu mērķa peļņu, Komisija ņēma vērā šādus faktorus: rentabilitātes līmeni, pirms palielinājās imports no valsts, uz kuru attiecas izmeklēšana, rentabilitātes līmeni, kas vajadzīgs, lai segtu visas izmaksas un ieguldījumus, pētniecību, izstrādi un inovāciju, un rentabilitātes līmeni, kas sagaidāms normālos konkurences apstākļos. Šādam peļņas procentam nevajadzētu būt zem 6 %. |
| --- | --- |

(268)

Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.c punktu, lai noteiktu mērķa peļņu, Komisija ņēma vērā šādus faktorus: rentabilitātes līmeni, pirms palielinājās imports no valsts, uz kuru attiecas izmeklēšana, rentabilitātes līmeni, kas vajadzīgs, lai segtu visas izmaksas un ieguldījumus, pētniecību, izstrādi un inovāciju, un rentabilitātes līmeni, kas sagaidāms normālos konkurences apstākļos. Šādam peļņas procentam nevajadzētu būt zem 6 %.

| (269) | Vispirms Komisija noteica pamatpeļņu, kas normālos konkurences apstākļos sedz visas izmaksas. Savienības nozares svērtais vidējais rentabilitātes rādītājs 2017. un 2018. gadā pirms tā saskārās ar būtisku kaitējumu bija no 9,7 % līdz 12,5 % no apgrozījuma, kā parādīts 11. tabulā. Šajā izmeklēšanā šādu peļņas procentu atzina par pamatpeļņu, kas normālos konkurences apstākļos sedz visas izmaksas. |
| --- | --- |

(269)

Vispirms Komisija noteica pamatpeļņu, kas normālos konkurences apstākļos sedz visas izmaksas. Savienības nozares svērtais vidējais rentabilitātes rādītājs 2017. un 2018. gadā pirms tā saskārās ar būtisku kaitējumu bija no 9,7 % līdz 12,5 % no apgrozījuma, kā parādīts 11. tabulā. Šajā izmeklēšanā šādu peļņas procentu atzina par pamatpeļņu, kas normālos konkurences apstākļos sedz visas izmaksas.

| (270) | Tā kā viens no Savienības ražotājiem izmeklēšanas periodā neražoja būtiskus kalcija silīcija daudzumus, tā izmaksas neuzskatīja par uzticamiem un piemērotiem datiem mērķa cenas noteikšanai. Šā ražotāja pārdošanas apjomi galvenokārt tika veidoti no 2019. gadā izveidotajiem krājumiem, tāpēc šai izmeklēšanai par piemērotām uzskatīja minētā gada ražošanas izmaksas. |
| --- | --- |

(270)

Tā kā viens no Savienības ražotājiem izmeklēšanas periodā neražoja būtiskus kalcija silīcija daudzumus, tā izmaksas neuzskatīja par uzticamiem un piemērotiem datiem mērķa cenas noteikšanai. Šā ražotāja pārdošanas apjomi galvenokārt tika veidoti no 2019. gadā izveidotajiem krājumiem, tāpēc šai izmeklēšanai par piemērotām uzskatīja minētā gada ražošanas izmaksas.

| (271) | Pamatojoties uz minēto, cena, kas nerada kaitējumu, ir 1 650–1 750 EUR/t, un tā tika iegūta, Savienības ražotāju vidējām svērtām ražošanas izmaksām piemērojot iepriekš minēto peļņas procentu 9,7–12,5 % apmērā. |
| --- | --- |

(271)

Pamatojoties uz minēto, cena, kas nerada kaitējumu, ir 1 650–1 750 EUR/t, un tā tika iegūta, Savienības ražotāju vidējām svērtām ražošanas izmaksām piemērojot iepriekš minēto peļņas procentu 9,7–12,5 % apmērā.

| (272) | Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.d punktu Komisija pēdējā solī novērtēja turpmākās izmaksas, kas izriet no daudzpusējiem vides nolīgumiem un to protokoliem, kuru līgumslēdzēja puse ir Savienība, un Ia pielikumā minētajām SDO konvencijām un kas Savienības ražošanas nozarei radīsies pasākuma piemērošanas periodā, kurš atbilst 11. panta 2. punktam. Pamatojoties uz pagaidu posmā pieejamajiem pierādījumiem, Komisija konstatēja, ka šajā saistībā uz Savienības ražošanas nozari neattiecas nekādas papildu izmaksas. |
| --- | --- |

(272)

Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.d punktu Komisija pēdējā solī novērtēja turpmākās izmaksas, kas izriet no daudzpusējiem vides nolīgumiem un to protokoliem, kuru līgumslēdzēja puse ir Savienība, un Ia pielikumā minētajām SDO konvencijām un kas Savienības ražošanas nozarei radīsies pasākuma piemērošanas periodā, kurš atbilst 11. panta 2. punktam. Pamatojoties uz pagaidu posmā pieejamajiem pierādījumiem, Komisija konstatēja, ka šajā saistībā uz Savienības ražošanas nozari neattiecas nekādas papildu izmaksas.

| (273) | Tad Komisija noteica mērķa cenu starpības līmeni, attiecīgās valsts ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, vidējo svērto importa cenu, kas noteikta cenu starpības aprēķiniem, salīdzinot ar Savienības ražotāju izmeklēšanas periodā Savienības tirgū pārdotā līdzīgā ražojuma vidējo svērto cenu, kas nerada kaitējumu. Minētajā salīdzinājumā iegūtā starpība tika izteikta procentos no vidējās svērtās importa CIF vērtības. |
| --- | --- |

(273)

Tad Komisija noteica mērķa cenu starpības līmeni, attiecīgās valsts ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, vidējo svērto importa cenu, kas noteikta cenu starpības aprēķiniem, salīdzinot ar Savienības ražotāju izmeklēšanas periodā Savienības tirgū pārdotā līdzīgā ražojuma vidējo svērto cenu, kas nerada kaitējumu. Minētajā salīdzinājumā iegūtā starpība tika izteikta procentos no vidējās svērtās importa CIF vērtības.

CIF

| (274) | Kaitējuma novēršanas līmenis “pārējiem uzņēmumiem, kas sadarbojās” un “visiem pārējiem uzņēmumiem” ir noteikts tādā pašā veidā kā dempinga starpība minētajiem uzņēmumiem (sk. 168. apsvērumu).







  Uzņēmums | Dempinga starpība (%) | Mērķa cenas samazinājuma starpība (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| Ningxia Ketong New Material Technology Co. Ltd. | 73,4 | 31,5 |
| Ningxia Shun Tai Smelting Co. Ltd. | 132,8 | 43,3 |
| Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co. Ltd. | 85,9 | 32,8 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 142,3 | 50,6 |

(274)

Kaitējuma novēršanas līmenis “pārējiem uzņēmumiem, kas sadarbojās” un “visiem pārējiem uzņēmumiem” ir noteikts tādā pašā veidā kā dempinga starpība minētajiem uzņēmumiem (sk. 168. apsvērumu).

Uzņēmums

Dempinga starpība (%)

Mērķa cenas samazinājuma starpība (%)

Ningxia Ketong New Material Technology Co. Ltd.

73,4

31,5

Ningxia Shun Tai Smelting Co. Ltd.

132,8

43,3

Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co. Ltd.

85,9

32,8

Visi pārējie uzņēmumi

142,3

50,6

| (275) | Tā kā šādi aprēķinātā mērķa cenas samazinājuma starpība bija zemāka nekā dempinga starpība, Komisija veica pārbaudi saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.a punktu. |
| --- | --- |

(275)

Tā kā šādi aprēķinātā mērķa cenas samazinājuma starpība bija zemāka nekā dempinga starpība, Komisija veica pārbaudi saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.a punktu.

6.2.   Izvērtējums par Savienības ražošanas nozarei radītā kaitējuma likvidēšanai nepieciešamo starpību

Izvērtējums par Savienības ražošanas nozarei radītā kaitējuma likvidēšanai nepieciešamo starpību

6.2.1.   Kropļojumi izejvielu tirgū

Kropļojumi izejvielu tirgū

| (276) | Sūdzības iesniedzējs ir iesniedzis pietiekamus pierādījums tam, ka ĶTR attiecībā uz attiecīgo ražojumu pastāv izejvielu tirgus kropļojumi pamatregulas 7. panta 2.a punkta nozīmē. Kā liecina sūdzībā sniegtie pierādījumi, elektroenerģijai, kas veido 20 % no attiecīgā ražojuma ražošanas izmaksām, ĶTR piemēro divējādu cenu shēmu. Tāpēc, kā paziņots paziņojumā par procedūras sākšanu, saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.a punktu Komisija izmeklēšanas ietvaros pārbaudīja iespējamos kropļojumus un jebkādus citus kropļojumus ĶTR pamatregulas 7. panta 2.a punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(276)

Sūdzības iesniedzējs ir iesniedzis pietiekamus pierādījums tam, ka ĶTR attiecībā uz attiecīgo ražojumu pastāv izejvielu tirgus kropļojumi pamatregulas 7. panta 2.a punkta nozīmē. Kā liecina sūdzībā sniegtie pierādījumi, elektroenerģijai, kas veido 20 % no attiecīgā ražojuma ražošanas izmaksām, ĶTR piemēro divējādu cenu shēmu. Tāpēc, kā paziņots paziņojumā par procedūras sākšanu, saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.a punktu Komisija izmeklēšanas ietvaros pārbaudīja iespējamos kropļojumus un jebkādus citus kropļojumus ĶTR pamatregulas 7. panta 2.a punkta nozīmē.

| (277) | Komisija vispirms noteica galvenās izejvielas, tostarp enerģiju, ko attiecīgā ražojuma ražošanā izmanto katrs ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās. Par galvenajām izejvielām tika atzītas tās, kuru īpatsvars attiecīgā ražojuma ražošanas izmaksās, visticamāk, būtu vismaz 17 %. Komisija konstatēja, ka elektroenerģija ir vienīgā izejviela, kas veido vairāk nekā 17 % no attiecīgā ražojuma ražošanas izmaksām. |
| --- | --- |

(277)

Komisija vispirms noteica galvenās izejvielas, tostarp enerģiju, ko attiecīgā ražojuma ražošanā izmanto katrs ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās. Par galvenajām izejvielām tika atzītas tās, kuru īpatsvars attiecīgā ražojuma ražošanas izmaksās, visticamāk, būtu vismaz 17 %. Komisija konstatēja, ka elektroenerģija ir vienīgā izejviela, kas veido vairāk nekā 17 % no attiecīgā ražojuma ražošanas izmaksām.

| (278) | Pēc tam Komisija izskatīja, vai elektroenerģiju izkropļo divējādā cenu shēma vai kāds cits no pamatregulas 7. panta 2.a punktā uzskaitītajiem pasākumiem. Šajā nolūkā Komisija izmantoja sūdzībā sniegto informāciju, kā arī ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, sniegto informāciju. Kā skaidrots 21. apsvērumā, Komisija šajā saistībā nosūtīja anketu ĶV. ĶV nesniedza atbildes uz šīs anketas jautājumiem. Pēc tam Komisija informēja ĶV ar 2021. gada 31. marta vēstuli, ka tai varētu nākties izmantot šajā saistībā pieejamos faktus saskaņā ar pamatregulas 18. pantu. ĶV neatbildēja arī uz šo vēstuli. |
| --- | --- |

(278)

Pēc tam Komisija izskatīja, vai elektroenerģiju izkropļo divējādā cenu shēma vai kāds cits no pamatregulas 7. panta 2.a punktā uzskaitītajiem pasākumiem. Šajā nolūkā Komisija izmantoja sūdzībā sniegto informāciju, kā arī ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, sniegto informāciju. Kā skaidrots 21. apsvērumā, Komisija šajā saistībā nosūtīja anketu ĶV. ĶV nesniedza atbildes uz šīs anketas jautājumiem. Pēc tam Komisija informēja ĶV ar 2021. gada 31. marta vēstuli, ka tai varētu nākties izmantot šajā saistībā pieejamos faktus saskaņā ar pamatregulas 18. pantu. ĶV neatbildēja arī uz šo vēstuli.

| (279) | Sūdzībā sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka elektroenerģijas cenu ĶTR ziemeļu provincēs izkropļo divējādā cenu shēma. Lai pamatotu šo apgalvojumu, sūdzībā bija ietverts elektroenerģijas cenu salīdzinājums ĶTR ziemeļu provincēs, kur atrodas CaSi galvenie eksportētāji, ar elektroenerģijas eksporta cenām no tām pašām provincēm, kurš liecina, ka eksporta cena vienmēr ir ievērojami augstāka. |
| --- | --- |

(279)

Sūdzībā sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka elektroenerģijas cenu ĶTR ziemeļu provincēs izkropļo divējādā cenu shēma. Lai pamatotu šo apgalvojumu, sūdzībā bija ietverts elektroenerģijas cenu salīdzinājums ĶTR ziemeļu provincēs, kur atrodas CaSi galvenie eksportētāji, ar elektroenerģijas eksporta cenām no tām pašām provincēm, kurš liecina, ka eksporta cena vienmēr ir ievērojami augstāka.

| (280) | Izmeklēšanā netika atrasti pierādījumi divējādai cenu shēmai vai kādam citam no pamatregulas 7. panta 2.a punktā uzskaitītajiem pasākumiem ĶTR. Turklāt neviens no ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, neatrodas sūdzībā norādītajos ziemeļu reģionos. Divi no ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, norādīja, ka iegādājas elektroenerģiju par tirgus cenu savā provincē; viens no tiem iesniedza pierādījumus, ka elektroenerģijas cenas tā reģionā ir daudz augstākas nekā norādīts sūdzībā. |
| --- | --- |

(280)

Izmeklēšanā netika atrasti pierādījumi divējādai cenu shēmai vai kādam citam no pamatregulas 7. panta 2.a punktā uzskaitītajiem pasākumiem ĶTR. Turklāt neviens no ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, neatrodas sūdzībā norādītajos ziemeļu reģionos. Divi no ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, norādīja, ka iegādājas elektroenerģiju par tirgus cenu savā provincē; viens no tiem iesniedza pierādījumus, ka elektroenerģijas cenas tā reģionā ir daudz augstākas nekā norādīts sūdzībā.

| (281) | Tādējādi Komisija provizoriski secināja, ka, balstoties uz šajā izmeklēšanas posmā lietā pieejamajiem pierādījumiem un šīs lietas īpašajiem apstākļiem, elektroenerģija nebija pakļauta kropļojumiem pamatregulas 7. panta 2.a punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(281)

Tādējādi Komisija provizoriski secināja, ka, balstoties uz šajā izmeklēšanas posmā lietā pieejamajiem pierādījumiem un šīs lietas īpašajiem apstākļiem, elektroenerģija nebija pakļauta kropļojumiem pamatregulas 7. panta 2.a punkta nozīmē.

6.3.   Secinājums par pasākumu līmeni

Secinājums par pasākumu līmeni

| (282) | Atbilstīgi minētajam vērtējumam būtu jānosaka šādi pagaidu antidempinga maksājumi saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu.






  Uzņēmums | Pagaidu antidempinga maksājums |
| --- | --- | --- |
| Ningxia Ketong New Material Technology Co. Ltd. | 31,5  % |
| Ningxia Shun Tai Smelting Co. Ltd. | 43,3  % |
| Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co. Ltd. | 32,8  % |
| Visi pārējie uzņēmumi | 50,6  % |

(282)

Atbilstīgi minētajam vērtējumam būtu jānosaka šādi pagaidu antidempinga maksājumi saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu.

Uzņēmums

Pagaidu antidempinga maksājums

Ningxia Ketong New Material Technology Co. Ltd.

31,5  %

Ningxia Shun Tai Smelting Co. Ltd.

43,3  %

Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co. Ltd.

32,8  %

Visi pārējie uzņēmumi

50,6  %

7.   SAVIENĪBAS INTERESES

SAVIENĪBAS INTERESES

| (283) | Komisija, nolēmusi piemērot pamatregulas 7. panta 2. punktu, pārbaudīja, vai tā saskaņā ar pamatregulas 21. pantu var izdarīt nepārprotamu secinājumu, ka šajā lietā pieņemt pasākumus nav Savienības interesēs, lai gan ir konstatēts dempings, kas izraisa kaitējumu. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās iesaistītās intereses, tostarp Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju, piemēram, satītas stieples izgatavotāju un tērauda rūpniecības nozares, intereses. |
| --- | --- |

(283)

Komisija, nolēmusi piemērot pamatregulas 7. panta 2. punktu, pārbaudīja, vai tā saskaņā ar pamatregulas 21. pantu var izdarīt nepārprotamu secinājumu, ka šajā lietā pieņemt pasākumus nav Savienības interesēs, lai gan ir konstatēts dempings, kas izraisa kaitējumu. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās iesaistītās intereses, tostarp Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju, piemēram, satītas stieples izgatavotāju un tērauda rūpniecības nozares, intereses.

7.1.   Savienības ražošanas nozares intereses

Savienības ražošanas nozares intereses

| (284) | Savienības ražošanas nozare šajā izmeklēšanā veido 100 % no Savienības ražošanas apjoma. Vairāki faktori, tostarp importa no Ķīnas ienākšana par zemām cenām, radīja sarežģītus tirgus apstākļus 2019. gadā, un šo situāciju 2020. gadā pasliktināja turpmāka importa iespiešanās un patēriņa kritums, ko daļēji izraisīja Covid-19 pandēmija. Savienības nozare saskārās ar būtisku ražošanas, pārdošanas apjomu, nodarbinātības un rentabilitātes samazinājumu. |
| --- | --- |

(284)

Savienības ražošanas nozare šajā izmeklēšanā veido 100 % no Savienības ražošanas apjoma. Vairāki faktori, tostarp importa no Ķīnas ienākšana par zemām cenām, radīja sarežģītus tirgus apstākļus 2019. gadā, un šo situāciju 2020. gadā pasliktināja turpmāka importa iespiešanās un patēriņa kritums, ko daļēji izraisīja Covid-19 pandēmija. Savienības nozare saskārās ar būtisku ražošanas, pārdošanas apjomu, nodarbinātības un rentabilitātes samazinājumu.

| (285) | Savienības lielākais ražotās Ferrropem bija spiests sākt īstenot pārstrukturēšanas plānu, kas ietvēra galvenās kalcija silīcija ražotnes iespējamu slēgšanu Chateau Feuillet. Pasākumu piemērošana importam no Ķīnas ļautu Ferrropem atsākt kalcija silīcija ražošanu citā ražotnē Savienībā. Chateau Feuillet ražotnē bija nodarbināti aptuveni 250 FTE, no kuriem liela daļa bija saistīti ar kalcija silīciju attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(285)

Savienības lielākais ražotās Ferrropem bija spiests sākt īstenot pārstrukturēšanas plānu, kas ietvēra galvenās kalcija silīcija ražotnes iespējamu slēgšanu Chateau Feuillet. Pasākumu piemērošana importam no Ķīnas ļautu Ferrropem atsākt kalcija silīcija ražošanu citā ražotnē Savienībā. Chateau Feuillet ražotnē bija nodarbināti aptuveni 250 FTE, no kuriem liela daļa bija saistīti ar kalcija silīciju attiecīgajā periodā.

Ferrropem

Chateau Feuillet

Ferrropem

Chateau Feuillet

FTE

| (286) | Pasākumi uzlabotu tirgus apstākļus abiem Savienības ražotājiem, jo tie palīdzētu atgūt pazaudēto tirgus daļu un samazinātos cenu spiediens, ja antidempinga maksājumu dēļ importa no Ķīnas cenas būtu augstākas. Pasākumi arī atvieglotu Ferrropem pārstrukturēšanas plāna īstenošanu. |
| --- | --- |

(286)

Pasākumi uzlabotu tirgus apstākļus abiem Savienības ražotājiem, jo tie palīdzētu atgūt pazaudēto tirgus daļu un samazinātos cenu spiediens, ja antidempinga maksājumu dēļ importa no Ķīnas cenas būtu augstākas. Pasākumi arī atvieglotu Ferrropem pārstrukturēšanas plāna īstenošanu.

Ferrropem

| (287) | Ja pasākumi netiktu piemēroti, tiktu apdraudēta Savienības ražošanas nozare, jo neilgtspējīgās tirgus situācijas, kāda pastāvēja 2019. un 2020. gadā, turpināšanās vēl vairāk apdraudētu kalcija silīcija ražošanu Savienībā. |
| --- | --- |

(287)

Ja pasākumi netiktu piemēroti, tiktu apdraudēta Savienības ražošanas nozare, jo neilgtspējīgās tirgus situācijas, kāda pastāvēja 2019. un 2020. gadā, turpināšanās vēl vairāk apdraudētu kalcija silīcija ražošanu Savienībā.

| (288) | Turklāt būtu apdraudēta citu ferosakausējumu ražošanas rentabilitāte vai pat pastāvēšana, ja šādiem ražojumiem izmanto tās pašas iekārtas, ko izmanto kalcija silīcijam. Tas tā ir tāpēc, ka ferosakausējumu ražotnes ir atkarīgas no fiksētu izmaksu dalīšanas, lai samazinātu vienības ražošanas izmaksas nolūkā panākt ražotņu rentabilitāti. |
| --- | --- |

(288)

Turklāt būtu apdraudēta citu ferosakausējumu ražošanas rentabilitāte vai pat pastāvēšana, ja šādiem ražojumiem izmanto tās pašas iekārtas, ko izmanto kalcija silīcijam. Tas tā ir tāpēc, ka ferosakausējumu ražotnes ir atkarīgas no fiksētu izmaksu dalīšanas, lai samazinātu vienības ražošanas izmaksas nolūkā panākt ražotņu rentabilitāti.

| (289) | Ir skaidrs, ka pasākumu piemērošana būtu gan kalcija silīcija nozares, gan plašākas ferosakausējumu nozares interesēs. |
| --- | --- |

(289)

Ir skaidrs, ka pasākumu piemērošana būtu gan kalcija silīcija nozares, gan plašākas ferosakausējumu nozares interesēs.

7.2.   Nesaistītu importētāju un satītas stieples izgatavotāju intereses

Nesaistītu importētāju un satītas stieples izgatavotāju intereses

| (290) | Izmeklēšanā tika atklāts, ka lielākā daļa importa no visām valstīm notiek pulvera vai granulu veidā un to parasti Savienībā pārstrādā satītas stieples ražojumos pirms pārdošanas lielākajai tiešā lietotāja nozarei, proti, tērauda rūpniecības nozarei. Tādēļ satītas stieples izgatavotāju intereses šeit tiek ņemtas vēra kopā ar importētāju interesēm. |
| --- | --- |

(290)

Izmeklēšanā tika atklāts, ka lielākā daļa importa no visām valstīm notiek pulvera vai granulu veidā un to parasti Savienībā pārstrādā satītas stieples ražojumos pirms pārdošanas lielākajai tiešā lietotāja nozarei, proti, tērauda rūpniecības nozarei. Tādēļ satītas stieples izgatavotāju intereses šeit tiek ņemtas vēra kopā ar importētāju interesēm.

| (291) | Kā minēts iepriekš, divi importētāji iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem pēc lēmuma par atlases neveikšanu. Tie bija Affival SAS no Francijas un Coftech G.m.b.H. no Vācijas. Vēl viens satītas stieples izgatavotājs, Filo D.o.o. Slovēnijā, sadarbojās, iesniedzot lietotāju anketu, jo pats šis ražotājs tieši neimportē. |
| --- | --- |

(291)

Kā minēts iepriekš, divi importētāji iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem pēc lēmuma par atlases neveikšanu. Tie bija Affival SAS no Francijas un Coftech G.m.b.H. no Vācijas. Vēl viens satītas stieples izgatavotājs, Filo D.o.o. Slovēnijā, sadarbojās, iesniedzot lietotāju anketu, jo pats šis ražotājs tieši neimportē.

Affival SAS

Coftech G.m.b.H.

Filo D.o.o.

| (292) | Izmeklēšanā tika atklāts, ka satītas stieples ražotāji satītas stieples veidā ražo arī citus ražojumus. Iepriekš minētajiem uzņēmumiem, kas sadarbojās, kalciju silīciju saturošu ražojumu apgrozījums salīdzinājumā ar kopējo apgrozījumu svārstījās no mazāk nekā 10 % līdz gandrīz 50 %. |
| --- | --- |

(292)

Izmeklēšanā tika atklāts, ka satītas stieples ražotāji satītas stieples veidā ražo arī citus ražojumus. Iepriekš minētajiem uzņēmumiem, kas sadarbojās, kalciju silīciju saturošu ražojumu apgrozījums salīdzinājumā ar kopējo apgrozījumu svārstījās no mazāk nekā 10 % līdz gandrīz 50 %.

| (293) | Satītas stieples ražotāji iegūst kalcija silīciju no attiecīgās valsts, citām trešām valstīm un Savienības ražošanas nozares. Galvenokārt tie pauda bažas par to, ka importam no Ķīnas piemērotie pasākumi traucētu kalcija silīcija tirgu Savienībā un varētu ierobežot importu no kāda galvenā piegādes avota, kas tiem ir. |
| --- | --- |

(293)

Satītas stieples ražotāji iegūst kalcija silīciju no attiecīgās valsts, citām trešām valstīm un Savienības ražošanas nozares. Galvenokārt tie pauda bažas par to, ka importam no Ķīnas piemērotie pasākumi traucētu kalcija silīcija tirgu Savienībā un varētu ierobežot importu no kāda galvenā piegādes avota, kas tiem ir.

| (294) | Tomēr jāatgādina, ka pasaulē ir vēl citi piegādes avoti, no kuriem attiecīgajā periodā galvenie bija Brazīlija un Argentīna, un ka pasākumu mērķis ir atjaunot godīgu konkurenci Savienības tirgū, lai nodrošinātu ieguvumus visiem šā tirgus dalībniekiem. Ja pasākumi netiks piemēroti, tas varētu apdraudēt kalcija silīcija piegādi no diviem Savienības ražotājiem, un tas kaitētu visiem kalcija silīcija piegādes ķēdes dalībniekiem. |
| --- | --- |

(294)

Tomēr jāatgādina, ka pasaulē ir vēl citi piegādes avoti, no kuriem attiecīgajā periodā galvenie bija Brazīlija un Argentīna, un ka pasākumu mērķis ir atjaunot godīgu konkurenci Savienības tirgū, lai nodrošinātu ieguvumus visiem šā tirgus dalībniekiem. Ja pasākumi netiks piemēroti, tas varētu apdraudēt kalcija silīcija piegādi no diviem Savienības ražotājiem, un tas kaitētu visiem kalcija silīcija piegādes ķēdes dalībniekiem.

7.3.   Galalietotāju intereses

Galalietotāju intereses

| (295) | Sūdzībā sniegtā informācija liecina, ka galvenā lietotāja nozare ir tērauda nozare. Tomēr kalcija silīciju izmanto arī lietuvēs un ķīmisko vielu nozarē. |
| --- | --- |

(295)

Sūdzībā sniegtā informācija liecina, ka galvenā lietotāja nozare ir tērauda nozare. Tomēr kalcija silīciju izmanto arī lietuvēs un ķīmisko vielu nozarē.

| (296) | Tikai viens tērauda ražotājs, proti, AFV Acciaierie Beltrame S.p.A., atbildēja uz anketas jautājumiem. Turklāt Eurofer un Vācijas Tērauda federācija (Wirtschaftsvereinigung Stahl) iesniedza ar izmeklēšanu saistītu informāciju. |
| --- | --- |

(296)

Tikai viens tērauda ražotājs, proti, AFV Acciaierie Beltrame S.p.A., atbildēja uz anketas jautājumiem. Turklāt Eurofer un Vācijas Tērauda federācija (Wirtschaftsvereinigung Stahl) iesniedza ar izmeklēšanu saistītu informāciju.

AFV Acciaierie Beltrame S.p.A.

Eurofer

Wirtschaftsvereinigung Stahl

| (297) | Eurofer un Vācijas Tērauda federācija norādīja, ka antidempinga maksājumu piemērošana nav Savienības interesēs un ka nav ekonomiski pamatoti piemērot antidempinga pasākumus. Galvenokārt tika paustas bažas par piegādes pieejamību tērauda nozarei. Tika apgalvots, ka Savienības ražošanas nozare nekad nav nepiegādājusi vairāk nekā 42 % no Savienības domājamā patēriņa. |
| --- | --- |

(297)

Eurofer un Vācijas Tērauda federācija norādīja, ka antidempinga maksājumu piemērošana nav Savienības interesēs un ka nav ekonomiski pamatoti piemērot antidempinga pasākumus. Galvenokārt tika paustas bažas par piegādes pieejamību tērauda nozarei. Tika apgalvots, ka Savienības ražošanas nozare nekad nav nepiegādājusi vairāk nekā 42 % no Savienības domājamā patēriņa.

Eurofer

| (298) | Turklāt tika apgalvots, ka viena no Savienības ražotājiem publicētie jaudas rādītāji liecināja par tikai nelielu neizmantoto jaudu. Tādēļ ir stipri apšaubāmi, vai Savienības ražošanas nozare spētu apgādāt lietotājus, ja importam no Ķīnas tiktu piemēroti antidempinga maksājumi. |
| --- | --- |

(298)

Turklāt tika apgalvots, ka viena no Savienības ražotājiem publicētie jaudas rādītāji liecināja par tikai nelielu neizmantoto jaudu. Tādēļ ir stipri apšaubāmi, vai Savienības ražošanas nozare spētu apgādāt lietotājus, ja importam no Ķīnas tiktu piemēroti antidempinga maksājumi.

| (299) | Turklāt tie apgalvoja, ka neesot alternatīva avota, kas varētu aizstāt Ķīnas apjomus, un ka maksājumi Savienībā jau ir iekasēti kā muitas nodevas, kuras piemēro importam no Ķīnas. |
| --- | --- |

(299)

Turklāt tie apgalvoja, ka neesot alternatīva avota, kas varētu aizstāt Ķīnas apjomus, un ka maksājumi Savienībā jau ir iekasēti kā muitas nodevas, kuras piemēro importam no Ķīnas.

| (300) | Šajā saistībā Savienības ražošanas nozare norādīja, ka neuzskata, ka nebūtu vajadzīgi dažādi piegādes avoti, ciktāl šāds imports notiek par godīgām cenām. Tomēr patlaban imports no ĶTR notiek par kaitējošām cenām, kas apdraud Savienības ražošanu. |
| --- | --- |

(300)

Šajā saistībā Savienības ražošanas nozare norādīja, ka neuzskata, ka nebūtu vajadzīgi dažādi piegādes avoti, ciktāl šāds imports notiek par godīgām cenām. Tomēr patlaban imports no ĶTR notiek par kaitējošām cenām, kas apdraud Savienības ražošanu.

| (301) | Attiecībā uz piegādes avotiem Komisija secināja, ka patlaban ir vairāki piegādes avoti, kas ietver Savienības ražotājus, kuriem ir liela rezerves jauda, un importu no Ķīnas, Brazīlijas un Argentīnas. Tomēr Savienības interesēs nav turpināt atļaut importu no Ķīnas par dempinga cenām, kas apdraud Savienības kalcija silīcija ražošanas nozares pastāvēšanu, kura tradicionāli ir apgādājusi lielu daļu no Savienības tirgus. Bez pasākumiem noteikti tiktu radītas piegādes problēmas tērauda nozarei, jo ražošana Savienībā varētu vairs nebūt iespējama. |
| --- | --- |

(301)

Attiecībā uz piegādes avotiem Komisija secināja, ka patlaban ir vairāki piegādes avoti, kas ietver Savienības ražotājus, kuriem ir liela rezerves jauda, un importu no Ķīnas, Brazīlijas un Argentīnas. Tomēr Savienības interesēs nav turpināt atļaut importu no Ķīnas par dempinga cenām, kas apdraud Savienības kalcija silīcija ražošanas nozares pastāvēšanu, kura tradicionāli ir apgādājusi lielu daļu no Savienības tirgus. Bez pasākumiem noteikti tiktu radītas piegādes problēmas tērauda nozarei, jo ražošana Savienībā varētu vairs nebūt iespējama.

| (302) | Komisija arī pārbaudīja pasākumu iespējamo finansiālo ietekmi uz tērauda nozari pasākumu piemērošanas gadījumā. Pēc sūdzības iesniedzēja domām, godīgu tirgus apstākļu atjaunošana pakārtotajai nozarei neradītu nesamērīgas izmaksas. Informācijā, ko savā atbildē sniedza AFV Acciaierie Beltrame S.p.A., norādīts, ka kalcija silīcija iepirkumi veido ļoti nelielu īpatsvaru no tā izmaksām (mazāk nekā 0,5 %). Tādēļ pasākumu piemērošanai būs ļoti neliela finansiāla ietekme uz tērauda nozari. |
| --- | --- |

(302)

Komisija arī pārbaudīja pasākumu iespējamo finansiālo ietekmi uz tērauda nozari pasākumu piemērošanas gadījumā. Pēc sūdzības iesniedzēja domām, godīgu tirgus apstākļu atjaunošana pakārtotajai nozarei neradītu nesamērīgas izmaksas. Informācijā, ko savā atbildē sniedza AFV Acciaierie Beltrame S.p.A., norādīts, ka kalcija silīcija iepirkumi veido ļoti nelielu īpatsvaru no tā izmaksām (mazāk nekā 0,5 %). Tādēļ pasākumu piemērošanai būs ļoti neliela finansiāla ietekme uz tērauda nozari.

AFV Acciaierie Beltrame S.p.A.

7.4.   Secinājums par Savienības interesēm

Secinājums par Savienības interesēm

| (303) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka nav pārliecinošu iemeslu, kas šajā izmeklēšanas posmā liecinātu par to, ka pasākumu noteikšana attiecīgās valsts izcelsmes kalcija silīcija importam nebūtu Savienības interesēs. |
| --- | --- |

(303)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka nav pārliecinošu iemeslu, kas šajā izmeklēšanas posmā liecinātu par to, ka pasākumu noteikšana attiecīgās valsts izcelsmes kalcija silīcija importam nebūtu Savienības interesēs.

8.   PAGAIDU ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

PAGAIDU ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

| (304) | Ņemot vērā Komisijas provizoriskos secinājumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, būtu jānosaka pagaidu pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, ko varētu izraisīt imports par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(304)

Ņemot vērā Komisijas provizoriskos secinājumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, būtu jānosaka pagaidu pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, ko varētu izraisīt imports par dempinga cenām.

| (305) | Attiecīgās valsts izcelsmes kalcija silīcija importam būtu jānosaka pagaidu antidempinga pasākumi saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu, kas paredzēts pamatregulas 7. panta 2. punktā. Komisija salīdzināja mērķa cenu samazinājuma starpības ar dempinga starpībām, kā noteikts iepriekš 275. apsvērumā. Maksājumu summa tika noteikta dempinga vai mērķa cenas samazinājuma starpības apmērā atkarībā no tā, kurš no šiem lielumiem ir mazāks. |
| --- | --- |

(305)

Attiecīgās valsts izcelsmes kalcija silīcija importam būtu jānosaka pagaidu antidempinga pasākumi saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu, kas paredzēts pamatregulas 7. panta 2. punktā. Komisija salīdzināja mērķa cenu samazinājuma starpības ar dempinga starpībām, kā noteikts iepriekš 275. apsvērumā. Maksājumu summa tika noteikta dempinga vai mērķa cenas samazinājuma starpības apmērā atkarībā no tā, kurš no šiem lielumiem ir mazāks.

| (306) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, pagaidu antidempinga maksājuma likmēm, kas izteiktas kā CIF cena ar piegādi līdz Savienības robežai pirms muitas nodokļa nomaksas, vajadzētu būt šādām:







  Valsts | Uzņēmums | Pagaidu antidempinga maksājums |
| --- | --- | --- | --- |
| ĶTR | Ningxia Ketong New Material Technology Co. Ltd. | 31,5  % |
| ĶTR | Ningxia Shun Tai Smelting Co. Ltd. | 43,3  % |
| ĶTR | Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co. Ltd. | 32,8  % |
| ĶTR | Visi pārējie uzņēmumi | 50,6  % |

(306)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, pagaidu antidempinga maksājuma likmēm, kas izteiktas kā CIF cena ar piegādi līdz Savienības robežai pirms muitas nodokļa nomaksas, vajadzētu būt šādām:

CIF

Valsts

Uzņēmums

Pagaidu antidempinga maksājums

ĶTR

Ningxia Ketong New Material Technology Co. Ltd.

31,5  %

ĶTR

Ningxia Shun Tai Smelting Co. Ltd.

43,3  %

ĶTR

Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co. Ltd.

32,8  %

ĶTR

Visi pārējie uzņēmumi

50,6  %

| (307) | Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tādējādi tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Šīs maksājumu likmes ir piemērojamas tikai tāda attiecīgā ražojuma importam, kura izcelsme ir attiecīgajā valstī un kuru ražojuši nosauktie tiesību subjekti. Uz tādu attiecīgā ražojuma importu, kuru ražojis kāds cits, šīs regulas rezolutīvajā daļā konkrēti neminēts uzņēmums, ieskaitot tiesību subjektus, kas ir saistīti ar konkrēti minētajiem tiesību subjektiem, būtu jāattiecina maksājuma likme, kura piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Uz tiem nebūtu jāattiecina individuālās antidempinga maksājuma likmes. |
| --- | --- |

(307)

Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tādējādi tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Šīs maksājumu likmes ir piemērojamas tikai tāda attiecīgā ražojuma importam, kura izcelsme ir attiecīgajā valstī un kuru ražojuši nosauktie tiesību subjekti. Uz tādu attiecīgā ražojuma importu, kuru ražojis kāds cits, šīs regulas rezolutīvajā daļā konkrēti neminēts uzņēmums, ieskaitot tiesību subjektus, kas ir saistīti ar konkrēti minētajiem tiesību subjektiem, būtu jāattiecina maksājuma likme, kura piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Uz tiem nebūtu jāattiecina individuālās antidempinga maksājuma likmes.

| (308) | Lai nodrošinātu antidempinga maksājumu pareizu piemērošanu, antidempinga maksājums, kas noteikts “visiem pārējiem uzņēmumiem”, būtu jāpiemēro ne tikai attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kuri šajā izmeklēšanā nesadarbojās, bet arī attiecībā uz ražotājiem, kuri izmeklēšanas periodā neveica eksportu uz Savienību. |
| --- | --- |

(308)

Lai nodrošinātu antidempinga maksājumu pareizu piemērošanu, antidempinga maksājums, kas noteikts “visiem pārējiem uzņēmumiem”, būtu jāpiemēro ne tikai attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kuri šajā izmeklēšanā nesadarbojās, bet arī attiecībā uz ražotājiem, kuri izmeklēšanas periodā neveica eksportu uz Savienību.

| (309) | Lai līdz minimumam samazinātu antidempinga pasākumu apiešanas risku maksājuma likmju atšķirību dēļ, ir nepieciešami īpaši pasākumi, kas nodrošina individuālo antidempinga maksājumu piemērošanu. Uzņēmumiem, uz kuriem attiecas individuālie antidempinga maksājumi, ir jāuzrāda derīgs komercrēķins dalībvalstu muitas dienestiem. Rēķinam ir jāatbilst prasībām, kas izklāstītas šīs regulas 1. panta 3. punktā. Uz importu, kuram nav pievienots šāds rēķins, būtu jāattiecina antidempinga maksājums, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”. |
| --- | --- |

(309)

Lai līdz minimumam samazinātu antidempinga pasākumu apiešanas risku maksājuma likmju atšķirību dēļ, ir nepieciešami īpaši pasākumi, kas nodrošina individuālo antidempinga maksājumu piemērošanu. Uzņēmumiem, uz kuriem attiecas individuālie antidempinga maksājumi, ir jāuzrāda derīgs komercrēķins dalībvalstu muitas dienestiem. Rēķinam ir jāatbilst prasībām, kas izklāstītas šīs regulas 1. panta 3. punktā. Uz importu, kuram nav pievienots šāds rēķins, būtu jāattiecina antidempinga maksājums, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”.

| (310) | Kaut arī uzrādīt šo rēķinu dalībvalstu muitas dienestiem ir vajadzīgs, lai importam piemērotu antidempinga maksājuma individuālās likmes, tas nav vienīgais elements, kas muitas dienestiem ir jāņem vērā. Pat tad, ja uzrādītais rēķins atbilst visām šīs regulas 1. panta 3. punktā minētajām prasībām, dalībvalstu muitas dienestiem, ievērojot tiesību aktus muitas jomā, ir jāpilda ierastās pārbaudes, un tiem, tāpat kā citos gadījumos, var būt vajadzīgi papildu dokumenti (nosūtīšanas dokumenti utt.), lai pārbaudītu deklarācijās sniegto ziņu precizitāti un nodrošinātu, ka nākamais pieprasījums piemērot zemāko maksājuma likmi ir pamatots. |
| --- | --- |

(310)

Kaut arī uzrādīt šo rēķinu dalībvalstu muitas dienestiem ir vajadzīgs, lai importam piemērotu antidempinga maksājuma individuālās likmes, tas nav vienīgais elements, kas muitas dienestiem ir jāņem vērā. Pat tad, ja uzrādītais rēķins atbilst visām šīs regulas 1. panta 3. punktā minētajām prasībām, dalībvalstu muitas dienestiem, ievērojot tiesību aktus muitas jomā, ir jāpilda ierastās pārbaudes, un tiem, tāpat kā citos gadījumos, var būt vajadzīgi papildu dokumenti (nosūtīšanas dokumenti utt.), lai pārbaudītu deklarācijās sniegto ziņu precizitāti un nodrošinātu, ka nākamais pieprasījums piemērot zemāko maksājuma likmi ir pamatots.

| (311) | Ja uzņēmumam, kam noteiktas mazākas individuālās maksājuma likmes, pēc attiecīgo pasākumu noteikšanas būtiski palielinās eksporta apjoms, šādu apjoma palielinājumu pašu par sevi var uzskatīt par pārmaiņām tirdzniecības modelī, ko izraisījusi pasākumu noteikšana, pamatregulas 13. panta 1. punkta nozīmē. Tādos apstākļos un tad, ja ir ievēroti nosacījumi, var sākt pretapiešanas izmeklēšanu. Šajā izmeklēšanā cita starpā var pārbaudīt vajadzību atcelt individuālo(-ās) maksājuma likmi(-es) un noteikt valsts mēroga maksājumu. |
| --- | --- |

(311)

Ja uzņēmumam, kam noteiktas mazākas individuālās maksājuma likmes, pēc attiecīgo pasākumu noteikšanas būtiski palielinās eksporta apjoms, šādu apjoma palielinājumu pašu par sevi var uzskatīt par pārmaiņām tirdzniecības modelī, ko izraisījusi pasākumu noteikšana, pamatregulas 13. panta 1. punkta nozīmē. Tādos apstākļos un tad, ja ir ievēroti nosacījumi, var sākt pretapiešanas izmeklēšanu. Šajā izmeklēšanā cita starpā var pārbaudīt vajadzību atcelt individuālo(-ās) maksājuma likmi(-es) un noteikt valsts mēroga maksājumu.

9.   INFORMĀCIJA PAGAIDU POSMĀ

INFORMĀCIJA PAGAIDU POSMĀ

| (312) | Komisija saskaņā ar pamatregulas 19.a pantu informēja ieinteresētās personas par pagaidu maksājumu plānoto noteikšanu. Šī informācija tika arī publiskota Tirdzniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē. Ieinteresētajām personām tika dotas trīs darbdienas, lai sniegtu piezīmes par to, vai konkrēti tām izpaustie aprēķini ir pareizi. |
| --- | --- |

(312)

Komisija saskaņā ar pamatregulas 19.a pantu informēja ieinteresētās personas par pagaidu maksājumu plānoto noteikšanu. Šī informācija tika arī publiskota Tirdzniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē. Ieinteresētajām personām tika dotas trīs darbdienas, lai sniegtu piezīmes par to, vai konkrēti tām izpaustie aprēķini ir pareizi.

| (313) | Piezīmes par aprēķinu pareizību netika saņemtas. |
| --- | --- |

(313)

Piezīmes par aprēķinu pareizību netika saņemtas.

10.   NOBEIGUMA NOTEIKUMI

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

| (314) | Pareizas pārvaldības nolūkos Komisija aicinās ieinteresētās personas konkrētā termiņā sniegt rakstiskas piezīmes un/vai lūgt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas. |
| --- | --- |

(314)

Pareizas pārvaldības nolūkos Komisija aicinās ieinteresētās personas konkrētā termiņā sniegt rakstiskas piezīmes un/vai lūgt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas.

| (315) | Konstatējumi, kas attiecas uz pagaidu maksājumu noteikšanu, ir provizoriski un izmeklēšanas galīgajā posmā var tikt grozīti, |
| --- | --- |

(315)

Konstatējumi, kas attiecas uz pagaidu maksājumu noteikšanu, ir provizoriski un izmeklēšanas galīgajā posmā var tikt grozīti,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo tiek noteikts pagaidu antidempinga maksājums Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes kalcija silīcija importam, ko pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 7202 99 80 un ex 2850 00 60 (Taric kodi 7202998030 un 2850006091).

2.   Pagaidu antidempinga maksājuma likmes, kas piemērojamas turpmāk sarakstā norādīto uzņēmumu ražotā 1. punktā aprakstītā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas:

| Valsts | Uzņēmums | Pagaidu antidempinga maksājums | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- | --- |
| ĶTR | Ningxia Ketong New Material Technology Co. Ltd., Hongguozi Industrial Zone, Huinong District, Shizuishan City, Ningxia Province | 31,5  % | C721 |
| ĶTR | Ningxia Shun Tai Smelting Co., Ltd., Zhongwei Industrial Park, Zhongwei City, Ningxia Province | 43,3  % | C722 |
| ĶTR | Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co. Ltd., Yangxian Eco-Industrial Park, Hanzhong City, Shaanxi Province | 32,8  % | C723 |
| ĶTR | Visi pārējie uzņēmumi | 50,6  % | C999 |

Valsts

Uzņēmums

Pagaidu antidempinga maksājums

Taric papildu kods

ĶTR

Ningxia Ketong New Material Technology Co. Ltd., Hongguozi Industrial Zone, Huinong District, Shizuishan City, Ningxia Province

31,5  %

C721

ĶTR

Ningxia Shun Tai Smelting Co., Ltd., Zhongwei Industrial Park, Zhongwei City, Ningxia Province

43,3  %

C722

ĶTR

Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co. Ltd., Yangxian Eco-Industrial Park, Hanzhong City, Shaanxi Province

32,8  %

C723

ĶTR

Visi pārējie uzņēmumi

50,6  %

C999

3.   Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem individuālās maksājuma likmes piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs komercrēķins ar šādu apliecinājumu, kuru datējusi un parakstījusi šo rēķinu izdevušās struktūras amatpersona un kurā norādīts tās vārds, uzvārds un ieņemamais amats: “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā norādīto (attiecīgā ražojuma) (apjomu), kas pārdots eksportam uz Eiropas Savienību, ir ražojis (uzņēmuma nosaukums un adrese) (Taric papildu kods) [attiecīgajā valstī]. Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un pareiza.” Ja šāds rēķins netiek uzrādīts, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem noteikto maksājuma likmi.

4.   Laižot 1. punktā minēto ražojumu brīvā apgrozībā Savienībā, iemaksā drošības naudu pagaidu maksājuma apmērā.

5.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

1.   Ieinteresētās personas rakstiskās piezīmes par šo regulu iesniedz Komisijai 15 kalendāro dienu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

2.   Ieinteresētās personas, kas to vēlas, uzklausīšanu Komisijā pieprasa piecu kalendāro dienu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

3.   Ieinteresētās personas, kas vēlas pieprasīt uzklausīšanu pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas, ir aicinātas to izdarīt piecu kalendāro dienu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas. Uzklausīšanas amatpersona izskata arī pēc šā termiņa iesniegtos pieprasījumus un var lemt par šo pieprasījumu pieņemšanu.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Regulas 1. pantu piemēro sešus mēnešus.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2021. gada 14. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

1

(2)  Paziņojums par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes kalcija silīcija importu (OV C 58, 18.2.2021., 60. lpp.).

2

(3)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2514

3

(4)  Paziņojums par Covid-19 uzliesmojuma ietekmi uz antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšanām (OV C 86, 16.3.2020., 6. lpp.).

4

(5)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/909 (2020. gada 30. jūnijs), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta, ievērojot Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu Krievijas un Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ferosilīcija importam (OV L 208, 1.7.2020., 2. lpp.).

5

(6)  Turpat, 54.–60. un 111.–115. apsvērums.

6

(7)  Turpat, 61.–64. apsvērums.

7

(8)  Turpat, 66.–69. apsvērums. Var uzskatīt, ka Ķīnas tiesību aktos paredzētās attiecīgo valsts iestāžu tiesības iecelt un atcelt no amata valsts īpašumā esošu uzņēmumu augstākā līmeņa vadību atspoguļo atbilstīgās īpašuma tiesības, turklāt Ķīnas Komunistiskās partijas (ĶKP) pirmorganizācijas gan valsts, gan privātā īpašumā esošos uzņēmumos ir vēl viens nozīmīgs kanāls, pa kuru valsts var iejaukties darījumdarbības lēmumu pieņemšanā. Saskaņā ar ĶTR uzņēmumu tiesībām ĶKP organizācija ir jāizveido ikvienā uzņēmumā (ar vismaz trim ĶKP biedriem, kā noteikts ĶKP konstitūcijā) un uzņēmuma pienākums ir nodrošināt partijas organizācijas darbībai vajadzīgos apstākļus. Izrādās, ka pagātnē šī prasība ne vienmēr tika ievērota vai stingri izpildīta. Tomēr vismaz kopš 2016. gada ĶKP politiska principa veidā ir pastiprinājusi pretenzijas uz darījumdarbības lēmumu kontroli valsts īpašumā esošajos uzņēmumos. Tiek ziņots arī, ka ĶKP izdara spiedienu uz privātiem uzņēmumiem, lai tie priekšplānā izvirzītu “patriotismu” un ievērotu partijas disciplīnu. Ir saņemta informācija, ka 2017. gadā partijas pirmorganizācijas bija 70 % no aptuveni 1,86 miljoniem privātā īpašumā esošo uzņēmumu un pieaug spiediens nodrošināt, lai ĶKP organizācijām būtu izšķirīga ietekme darījumdarbības lēmumu pieņemšanā attiecīgajos uzņēmumos. Minētie noteikumi ir vispārēji piemērojami visā Ķīnas ekonomikā – visās nozarēs, ieskaitot kalcija silīcija ražotājus un to izejresursu piegādātājus.

8

(9)  Turpat, 70.–80. apsvērums.

9

(10)  Turpat, 81.–86. apsvērums.

10

(11)  Turpat, 87.–90. apsvērums.

11

(12)  Turpat, 91.–110. apsvērums.

12

(13)  Sk. uzņēmuma tīmekļa vietni: http://www.sxshyh.com/html/guanyuwomen/ (skatīts 2021. gada 3. augustā). “To kontrolē Shaanxi Nonferrous Metallurgical Mining, liela mēroga valsts īpašumā esoša uzņēmuma Shaanxi Nonferrous Group meitasuzņēmums. Uzņēmumam ir provinces līmenī atzīts uzņēmuma tehnoloģiju centrs; tas ir vispusīgs krāsaino metālu un ferosakausējumu kausēšanas, apstrādes, pētniecības un izstrādes, kā arī eksporta tirdzniecības uzņēmums. Tas ir valsts mēroga “augsto tehnoloģiju”, “tehnoloģiju inovāciju demonstrējumu uzņēmums” Šaaņsji provinces līmenī, “kvalitātes novērtēšanas uzņēmums” Šaaņsji provinces līmenī un tajā ir Ķīnas Ferosakausējumu nozares asociācijas direktors un Šaaņsji provinces Metālu institūta direktors”.

13

Shaanxi Nonferrous Metallurgical Mining

Shaanxi Nonferrous Group

(14)  Sk. it sevišķi šo fragmentu: “
  Shaanxi Shenghua Metallurgical & Chemical Co. Ltd. ir dibināts 2007. gada novembrī. Pēc aktīvu reorganizācijas 2013. gadā tas kļuva par Shaanxi Nonferrous Metals meitasuzņēmumu. Grupas uzņēmuma stigrā vadībā un ar valdības un visas sabiedrības spēcīgu atbalstu visi uzņēmuma pārstāvji un darbinieki apvienojās, smagi strādāja un guva ievērojamus ekonomiskos un sociālos ieguvumus, kā arī saņēma pirmo Šaaņsji zinātnes un tehnoloģiju apbalvojumu un daudzus citas godalgas (..). Tas ietilpst ferosakausējumu uzņēmumu ceturtajā grupā, ko apstiprinājusi Rūpniecības un informācijas tehnoloģiju ministrija un kas drīkst importēt un eksportēt”. http://sxshyh.cn/index/index/about.

14

Shaanxi Shenghua Metallurgical & Chemical Co. Ltd.

(15)  Sk. parka tīmekļa vietni, 68. pantu: “Uzņēmumi, kas ienāk augstas jaudas industriālajos parkos, kurus noteicis autonomais reģions, var izmantot preferenciālu elektroenerģijas politiku, ko regulāri paziņo autonomais reģions”. http://www.gdsnxsh.com/h-nd-226.html (skatīts 2021. gada 3. augustā).

15

(16)  2017. gadā lielākie pieci elektroenerģijas ražotāji (Huaneng, Huadian, Guodian, Datang un State Power Investment) saražoja 45,5 % elektroenerģijas. Pieskaitot citus tādus valstij piederošus elektroenerģijas ražotājus kā China Yangtze Power Co. Ltd un CGN, šis rādītājs, visticamāk, pārsniegtu 50 %. Avots: http://www.wusuobuneng.cn/archives/22266 (skatīts 2017. gada 25. augustā). Saskaņā ar 2015. gada datiem, kas ietverti Ķīnas Nacionālā statistikas biroja Ķīnas 2016. gada statistikas gadagrāmatā, 97 % no kopējās elektroenerģijas un siltumenerģijas ražošanas un piegādes piederēja valstij (97 % pēc aktīviem un 83 % uzņēmumu skaita ziņā). Sk. ziņojumu, 218. lpp.

16

Huaneng, Huadian, Guodian, Datang

State Power Investment

China Yangtze Power Co. Ltd

CGN

(17)  http://www.sxshyh.com/html/guanyuwomen/lingdaotuandui/.

17

(18)  Sk. 2020. gada 20. jūlija rakstu uzņēmuma tīmekļa vietnē: http://www.sxshyh.com/html/xinwenzixun/gongsixinwen/301.html (pēdējo reizi skatīts 2021. gada 27. jūlijā). Ir pieejami citi šādi raksti par partijas saliedēšanas darbu. Sk. arī aprakstu par citu sanāksmi, kas norisinājās 2018. gada februārī: “Pasākumu organizēja uzņēmuma partijas sekretārs un ģenerāldirektors biedrs Wei Xinhua. Sanāksmes laikā biedrs Yang Hui, kas ir Partijas komitejas sekretāra vietnieks, Disciplinārās komitejas sekretārs un arodbiedrības priekšsēdētājs Shenghua Metallurgical Chemical Industry Co., Ltd., vadīja sarunas par Krāsaino metālu grupas īpašo izmeklēšanu “Nelīdzsvarota un nepietiekama attīstība” un paskaidroja šīs diskusijas mērķi un nozīmīgumu: lai vispusīgi īstenotu Ķīnas Komunistiskās partijas 19. Nacionālā kongresa garu saskaņā ar Krāsaino metālu grupas korporācijas Partijas komitejas un Metalurģijas grupas Partijas komitejas dokumentiem un prasībām, sākot ar partijas saliedēšanas darba, ražošanas un darbības, iekšējās kontroles pārvaldības, reformu un inovāciju aspektiem un rūpīgi analizējot uzņēmuma attīstības nelīdzsvarotības un nepilnību simptomus un cēloņus, kā arī ierosinot risinājumus un pasākumus.”. http://www.sxshyh.com/html/dangqungongzuo/dangjiangongzuo/2018/0205/211.html (skatīts 2021. gada 27. jūlijā).

18

Wei Xinhua

Yang Hui

Shenghua Metallurgical Chemical Industry Co., Ltd.

(19)  Sk. kataloga IX.5. punktu. https://www.ndrc.gov.cn/yjzxDownload/20200812xbdqgllcyfzml.pdf (skatīts 2021. gada 3. augustā).

19

(20)  Ziņojuma 10. nodaļa, 221.–230. lpp.

20

(21)  Piemēram, 2002. gada reformu rezultātā elektroenerģijas ražošana tika nodalīta no pārvades un sadales tīkliem, un tagad tos vada divas atsevišķas struktūras.

21

(22)  Atzinumi par elektroenerģijas nozares reformas padziļināšanu, ko 2015. gada maijā izdevusi ĶKP Centrālā komiteja un Valsts padome.

22

(23)  https://www.ndrc.gov.cn/xxgk/zcfb/tz/202012/t20201202_1252094.html?code=&state=123 (skatīts 2021. gada 3. augustā).

23

(24)  Proti, “
  pašvaldību departamenti sadarbībā ar Valsts enerģētikas pārvaldes norīkoto struktūru, laikus ziņo Nacionālajai attīstības un reformu komisijai un Valsts enerģētikas pārvaldei par vidēja termiņa un ilgtermiņa līgumu parakstīšanu, kā arī par attiecīgajiem jautājumiem un nodrošina vidēja termiņa un ilgtermiņa līgumu parakstīšanas saikni ar elektroenerģijas aktuāltirgu
  ”.

24

pašvaldību departamenti sadarbībā ar Valsts enerģētikas pārvaldes norīkoto struktūru, laikus ziņo Nacionālajai attīstības un reformu komisijai un Valsts enerģētikas pārvaldei par vidēja termiņa un ilgtermiņa līgumu parakstīšanu, kā arī par attiecīgajiem jautājumiem un nodrošina vidēja termiņa un ilgtermiņa līgumu parakstīšanas saikni ar elektroenerģijas aktuāltirgu

(25)  http://www.gov.cn/zhengce/content/2021-01/06/content_5577440.htm (skatīts 2021. gada 3. augustā).

25

(26)  Ziņojuma 10. nodaļa.

26

(27)  Ziņojums, 12. nodaļa, 269. lpp.

27

(28)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/633 (2021. gada 14. aprīlis), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktam, nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas un Indonēzijas izcelsmes mononātrija glutamāta importam (OV L 132, 19.4.2021., 63. lpp.), 81. apsvērums.

28

(29)  Pieejams VEP tīmekļa vietnē: www.nea.gov.cn/2021-05/18/c_139953498.htm (skatīts 2021. gada 3. augustā).

29

(30)  
  NDRC paziņojums Nr. 902 (2020. gads) https://www.ndrc.gov.cn/xxgk/zcfb/tz/202012/t20201207_1252389.html?code=&state=123 (skatīts 2021. gada 5. augustā).

30

NDRC

(31)  Paziņojums Nr. 338 (2021. gads). www.ndrc.gov.cn/xxgk/zcfb/tz/202104/t20210429_1278643.html (skatīts 2021. gada 3. augustā).

31

(32)  Skatīt rakstu Nasdaq tīmekļa vietnē (oriģinālautors Reuters Beijing Newsroom). China grants one-year trial extensions at 15 coal mines to boost output. 2021. gada 4. augusts. https://www.nasdaq.com/articles/china-grants-one-year-trial-extensions-at-15-coal-mines-to-boost-output-2021-08-04.

32

Nasdaq

Reuters Beijing Newsroom

China grants one-year trial extensions at 15 coal mines to boost output

(33)  Ziņojums, 12.3.1.1. iedaļa. Kaļķakmens un kvarcīts ir it sevišķi ietverti plāna 4. pielikumā par projektēšanas standartiem svarīgāko minerālu minimālajam ieguves apmēram.

33

(34)  Pieejams: https://qdd.oecd.org/subject.aspx?Subject=ExportRestrictions_IndustrialRawMaterials.

34

(35)  Uzņēmuma tīmekļa vietne: http://www.sxshyh.com/html/guanyuwomen/.

35

(36)  Sk. rakstu Ningxia News: Ningxia Autonomous Region adds 5 more enterprise technology centers. 2020. gada 27. oktobris. http://www.nxnews.net/sz/nxdj/202010/t20201027_6904926.html (skatīts 2021. gada 6. augustā).

36

Ningxia News

Ningxia Autonomous Region adds 5 more enterprise technology centers

(37)  Sk. rakstu Ningxia Daily: Ningxia strengthens, extends and expands the supply chain and to create an upgraded raw material industry. 2020. gada 11. septembris. http://nx.cnr.cn/xwdd/20200911/t20200911_525250053.shtml (skatīts 2021. gada 5. augustā).

37

Ningxia Daily

Ningxia strengthens, extends and expands the supply chain and to create an upgraded raw material industry

(38)  
  European Union – Anti-dumping measures on Biodiesel from Argentina (Eiropas Savienība – antidempinga pasākumi attiecībā uz biodīzeļdegvielu no Argentīnas), Apelācijas institūcijas ziņojums, WT/DS473/AB/R, 6.23. punkts.

38

European Union – Anti-dumping measures on Biodiesel from Argentina

(39)  Pasaules Bankas atvērtie dati – valstis ar vidēji augstiem ienākumiem, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

39

(40)  https://ec.europa.eu/trade/policy/countries-and-regions/countries/brazil/

40

(41)  https://www.jornalminasgerais.mg.gov.br/?dataJornal=2021-03-25#caderno-jornal

41

(42)  https://www.jornalminasgerais.mg.gov.br/?dataJornal=2021-03-13#caderno-jornal

42

(43)  https://www.agora-energiewende.de/fileadmin/Projekte/2019/Brazil_Country_Profile/155_CountryProf_Brazil_EN_WEB.pdf (31. lpp.).

43

(44)  
  ACR e ACL: as diferenças entre os ambientes de contratação (esferaenergia.com.br)

44

ACR e ACL: as diferenças entre os ambientes de contratação

(45)  (1) Neizkropļotās vērtības noteikšana ir skaidrota 145. apsvērumā.

45

1

(46)  (2) Neizkropļotās vērtības noteikšana ir skaidrota 146. apsvērumā.

46

2

(47)  (3) Neizkropļotās vērtības noteikšana ir skaidrota 148. apsvērumā.

47

3

(48)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/755 (2015. gada 29. aprīlis) par kopējiem noteikumiem importam no dažām trešām valstīm (OV L 123, 19.5.2015., 33. lpp.).

48

(49)  https://www.ilo.org/ilostat/faces/oracle/webcenter/portalapp/pagehierarchy/Page21.jspx?_afrLoop=2007202804813928&_afrWindowMode=0&_afrWindowId=ejmgka3iz_63#!%40%40%3F_afrWindowId%3Dejmgka3iz_63%26_afrLoop%3D2007202804813928%26_afrWindowMode%3D0%26_adf.ctrl-state%3Dejmgka3iz_119

49

(50)  https://www.jornalcontabil.com.br/quanto-custa-um-funcionario-aprenda-a-calcular/ vai https://establishbrazil.com/articles/whats-real-cost-employee.

50

(51)  http://www.edp.com.br/distribuicao-es/saiba-mais/informativos/tarifas-aplicadas-a-clientes-atendidos-em-alta-e-media-tensao-(grupo-a)

51

(52)  http://www.aneel.gov.br/a-aneel

52

(53)  http://www.aneel.gov.br/bandeiras-tarifarias

53

(54)  http://www.edp.com.br/distribuicao-es/saiba-mais/informativos/bandeira-tarifaria

54

(55)  https://www.jornalminasgerais.mg.gov.br/?dataJornal=2021-03-13#caderno-jornal

55

(56)  Šeit 3. tabulā norādītie importa apjoma dati ir ekstrapolēti. Minētās četrās dalībvalstis veidoja 82,6 % 2017. gadā, 72,7 % 2018. gadā, 95,2 % 2019. gadā un 94,8 % izmeklēšanas periodā.

56

---

| 15.10.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 366/62 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 366/62

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2021/1812

(2021. gada 14. oktobris),

ar ko piemēro pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes grafīta elektrodu sistēmu importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1036 (2016. gada 8. jūnijs) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 7. pantu,

apspriedusies ar dalībvalstīm,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

1.1.   Procedūras sākšana

Procedūras sākšana

| (1) | Pamatojoties uz pamatregulas 5. pantu, Eiropas Komisija (“Komisija”) 2021. gada 17. februārī sāka antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (“Ķīna”, “ĶTR” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes grafīta elektrodu sistēmu importu. Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”). |
| --- | --- |

(1)

Pamatojoties uz pamatregulas 5. pantu, Eiropas Komisija (“Komisija”) 2021. gada 17. februārī sāka antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (“Ķīna”, “ĶTR” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes grafīta elektrodu sistēmu importu. Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”).

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

2

| (2) | Komisija uzsāka izmeklēšanu pēc sūdzības, ko 2021. gada 4. janvārī iesniedza Graphite Cova GmbH, Showa Denko Carbon Holding GmbH un Tokai ErftCarbon GmbH (“sūdzības iesniedzēji”). Savienības ražošanas nozare iesniedza sūdzību pamatregulas 5. panta 4. punkta nozīmē, un šī sūdzība attiecas uz konkrētām grafīta elektrodu sistēmām. Sūdzībā bija ietverti pierādījumi par dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, un tie bija pietiekami, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu. |
| --- | --- |

(2)

Komisija uzsāka izmeklēšanu pēc sūdzības, ko 2021. gada 4. janvārī iesniedza Graphite Cova GmbH, Showa Denko Carbon Holding GmbH un Tokai ErftCarbon GmbH (“sūdzības iesniedzēji”). Savienības ražošanas nozare iesniedza sūdzību pamatregulas 5. panta 4. punkta nozīmē, un šī sūdzība attiecas uz konkrētām grafīta elektrodu sistēmām. Sūdzībā bija ietverti pierādījumi par dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, un tie bija pietiekami, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu.

Graphite Cova GmbH

Showa Denko Carbon Holding GmbH

Tokai ErftCarbon GmbH

1.2.   Reģistrēšana

Reģistrēšana

| (3) | Saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5.a punktu Komisijai iepriekšējas informācijas izpaušanas periodā būtu jāreģistrē imports, attiecībā uz kuru tiek veikta antidempinga izmeklēšana, ja vien tai 5. panta nozīmē nav pietiekamu pierādījumu par to, ka nav ievērotas 10. panta 4. punkta c) vai d) apakšpunktā minētās prasības. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5.a punktu Komisijai iepriekšējas informācijas izpaušanas periodā būtu jāreģistrē imports, attiecībā uz kuru tiek veikta antidempinga izmeklēšana, ja vien tai 5. panta nozīmē nav pietiekamu pierādījumu par to, ka nav ievērotas 10. panta 4. punkta c) vai d) apakšpunktā minētās prasības.

| (4) | Viena no šīm prasībām, kas norādīta pamatregulas 10. panta 4. punkta d) apakšpunktā, ir tāda, ka papildus importa līmenim, kas radījis kaitējumu izmeklēšanas periodā, importa apjoms turpina ievērojami pieaugt. ĶTR izcelsmes grafīta elektrodu imports četros mēnešos pēc izmeklēšanas sākšanas (no 2021. gada 1. marta līdz 30. jūnijam) salīdzinājumā ar izmeklēšanas periodu (no 2020. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim) samazinājās par 59,1 %. Dati pēc izmeklēšanas sākšanas tika salīdzināti ar mēneša vidējo importa no ĶTR apjomu izmeklēšanas periodā. Datu avoti ir Comext datubāze (Eurostat) un datubāze Surveillance. Tika veikta korekcija, kuras mērķis bija noteikt, kuri ražojumi neietilpst ražojuma darbības jomā (sk. 187. apsvērumu). |
| --- | --- |

(4)

Viena no šīm prasībām, kas norādīta pamatregulas 10. panta 4. punkta d) apakšpunktā, ir tāda, ka papildus importa līmenim, kas radījis kaitējumu izmeklēšanas periodā, importa apjoms turpina ievērojami pieaugt. ĶTR izcelsmes grafīta elektrodu imports četros mēnešos pēc izmeklēšanas sākšanas (no 2021. gada 1. marta līdz 30. jūnijam) salīdzinājumā ar izmeklēšanas periodu (no 2020. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim) samazinājās par 59,1 %. Dati pēc izmeklēšanas sākšanas tika salīdzināti ar mēneša vidējo importa no ĶTR apjomu izmeklēšanas periodā. Datu avoti ir Comext datubāze (Eurostat) un datubāze Surveillance. Tika veikta korekcija, kuras mērķis bija noteikt, kuri ražojumi neietilpst ražojuma darbības jomā (sk. 187. apsvērumu).

Comext

Eurostat

Surveillance

| (5) | Tādēļ Komisija nenoteica, ka attiecīgā ražojuma imports saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5.a punktu ir jāreģistrē, jo nebija izpildīts pamatregulas 10. panta 4. punkta d) apakšpunktā minētais nosacījums, proti, importa apjoms neturpināja ievērojami pieaugt. |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ Komisija nenoteica, ka attiecīgā ražojuma imports saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5.a punktu ir jāreģistrē, jo nebija izpildīts pamatregulas 10. panta 4. punkta d) apakšpunktā minētais nosacījums, proti, importa apjoms neturpināja ievērojami pieaugt.

1.3.   Ieinteresētās personas

Ieinteresētās personas

| (6) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja ieinteresētās personas, kas vēlas piedalīties izmeklēšanā, sazināties ar Komisiju. Komisija turklāt informēja sūdzības iesniedzējus, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus un Ķīnas Tautas Republikas iestādes, zināmos importētājus, piegādātājus, lietotājus un tirgotājus, kā arī zināmās attiecīgās apvienības par izmeklēšanas sākšanu un aicināja tos piedalīties. |
| --- | --- |

(6)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja ieinteresētās personas, kas vēlas piedalīties izmeklēšanā, sazināties ar Komisiju. Komisija turklāt informēja sūdzības iesniedzējus, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus un Ķīnas Tautas Republikas iestādes, zināmos importētājus, piegādātājus, lietotājus un tirgotājus, kā arī zināmās attiecīgās apvienības par izmeklēšanas sākšanu un aicināja tos piedalīties.

1.4.   Piezīmes par procedūras sākšanu

Piezīmes par procedūras sākšanu

| (7) | Ieinteresētajām personām bija iespēja sniegt piezīmes par izmeklēšanas sākšanu un prasīt, lai tās uzklausītu Komisija un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona. |
| --- | --- |

(7)

Ieinteresētajām personām bija iespēja sniegt piezīmes par izmeklēšanas sākšanu un prasīt, lai tās uzklausītu Komisija un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona.

| (8) | Ķīnas Mašīnu un elektronisko ražojumu importa un eksporta tirdzniecības palāta (“CCCME”), Eurofer, Misano, Sangraf, Trasteel un sūdzības iesniedzēji pieprasīja, lai tos uzklausa Komisijas dienesti. Šīs personas iesniedza pieprasījumu noteiktajā termiņā, un tām tika dota iespēja tikt uzklausītām. |
| --- | --- |

(8)

Ķīnas Mašīnu un elektronisko ražojumu importa un eksporta tirdzniecības palāta (“CCCME”), Eurofer, Misano, Sangraf, Trasteel un sūdzības iesniedzēji pieprasīja, lai tos uzklausa Komisijas dienesti. Šīs personas iesniedza pieprasījumu noteiktajā termiņā, un tām tika dota iespēja tikt uzklausītām.

CCCME

Eurofer

Misano

Sangraf

Trasteel

| (9) | Vairākas ieinteresētās personas iesniedza piezīmes par procedūras sākšanu. Piezīmes jo īpaši attiecās uz ražojuma tvērumu, ražojuma kontroles numuru, Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm. Kas attiecas uz pēdējo minēto kritēriju, tad Savienības intereses nav būtisks kritērijs, lai novērtētu, vai sūdzība pamato antidempinga procedūras sākšanu saskaņā ar pamatregulas 5. pantu. Tāpēc šīs piezīmes saistībā ar apgalvojumiem par procedūras sākšanu netika ņemtas vērā. Turklāt šajā posmā netika ņemtas vērā arī piezīmes, kas saņemtas pēc paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktā termiņa, un uz tām tiks atbildēts noslēguma posmā. Uz apgalvojumiem par ražojuma tvērumu un ražojuma izslēgšanas pieprasījumiem tika atbildēts šīs regulas 2.3. iedaļā. |
| --- | --- |

(9)

Vairākas ieinteresētās personas iesniedza piezīmes par procedūras sākšanu. Piezīmes jo īpaši attiecās uz ražojuma tvērumu, ražojuma kontroles numuru, Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm. Kas attiecas uz pēdējo minēto kritēriju, tad Savienības intereses nav būtisks kritērijs, lai novērtētu, vai sūdzība pamato antidempinga procedūras sākšanu saskaņā ar pamatregulas 5. pantu. Tāpēc šīs piezīmes saistībā ar apgalvojumiem par procedūras sākšanu netika ņemtas vērā. Turklāt šajā posmā netika ņemtas vērā arī piezīmes, kas saņemtas pēc paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktā termiņa, un uz tām tiks atbildēts noslēguma posmā. Uz apgalvojumiem par ražojuma tvērumu un ražojuma izslēgšanas pieprasījumiem tika atbildēts šīs regulas 2.3. iedaļā.

| (10) | Kas attiecas uz apgalvojumiem par kaitējumu un cēloņsakarību, tad sūdzības iesniedzēji, pamatojoties uz TARIC datiem, norādīja, ka importa apjoms no Ķīnas ir palielinājies un tā cena ir samazinājusies. Tie pierādīja, ka šā importa cenas ir būtiski zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām. Tie arī apgalvoja, ka samazinātā Ķīnas importa cena ir piespiedusi ES ražošanas nozari pazemināt cenas zem ražošanas izmaksām. Šādi tika izraisīta pārdošanas apjoma un rentabilitātes samazināšanās, tādējādi radot nozarei kaitējumu. Pamatojoties uz ražošanas nozares datiem, tie arī norādīja, ka, sākot no 2019. gada vidus, ievērojami samazinājās Savienības ražotāju ražošanas apjoms, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, kā arī cenas un peļņa. |
| --- | --- |

(10)

Kas attiecas uz apgalvojumiem par kaitējumu un cēloņsakarību, tad sūdzības iesniedzēji, pamatojoties uz TARIC datiem, norādīja, ka importa apjoms no Ķīnas ir palielinājies un tā cena ir samazinājusies. Tie pierādīja, ka šā importa cenas ir būtiski zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām. Tie arī apgalvoja, ka samazinātā Ķīnas importa cena ir piespiedusi ES ražošanas nozari pazemināt cenas zem ražošanas izmaksām. Šādi tika izraisīta pārdošanas apjoma un rentabilitātes samazināšanās, tādējādi radot nozarei kaitējumu. Pamatojoties uz ražošanas nozares datiem, tie arī norādīja, ka, sākot no 2019. gada vidus, ievērojami samazinājās Savienības ražotāju ražošanas apjoms, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, kā arī cenas un peļņa.

| (11) | Vairākas ieinteresētās personas minēja, ka Ķīnas ražotāji nav plaši pārstāvēti UHP klases elektrodu tirgū. Tika apgalvots, ka Ķīna galvenokārt darbojās HP/SHP klases tirgū, kurā Savienības ražošanas nozare neražo pietiekamā daudzumā. Tādējādi, kā tiek apgalvots, cēloņsakarība tiek pārtraukta. Tomēr sūdzības iesniedzēji iesniedza pietiekamus pierādījumus tam, ka arvien lielāku importa no ĶTR daļu veido arī UHP klases elektrodi, un tas apstiprinājās izmeklēšanā. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(11)

Vairākas ieinteresētās personas minēja, ka Ķīnas ražotāji nav plaši pārstāvēti UHP klases elektrodu tirgū. Tika apgalvots, ka Ķīna galvenokārt darbojās HP/SHP klases tirgū, kurā Savienības ražošanas nozare neražo pietiekamā daudzumā. Tādējādi, kā tiek apgalvots, cēloņsakarība tiek pārtraukta. Tomēr sūdzības iesniedzēji iesniedza pietiekamus pierādījumus tam, ka arvien lielāku importa no ĶTR daļu veido arī UHP klases elektrodi, un tas apstiprinājās izmeklēšanā. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

UHP

HP

SHP

UHP

1.5.   Atlase

Atlase

| (12) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija paziņoja, ka tā varētu veidot ieinteresēto personu izlasi saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. |
| --- | --- |

(12)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija paziņoja, ka tā varētu veidot ieinteresēto personu izlasi saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.

1.5.1.   Savienības ražotāju atlase

Savienības ražotāju atlase

| (13) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā ir provizoriski veikusi Savienības ražotāju atlasi. Komisija veica atlasi, pamatojoties uz izmeklējamā ražojuma ražošanas un pārdošanas apjomu Savienībā un ņemot vērā arī Savienības ražotāju ģeogrāfisko atrašanās vietu. Šajā izlasē bija trīs Savienības ražotāji, kas atrodas trīs dažādās dalībvalstīs. Atlasītie Savienības ražotāji veidoja vairāk nekā 55 % no aplēstā kopējā ražošanas apjoma un vairāk nekā 65 % no līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoma Savienībā. Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par provizoriski izveidoto izlasi. Piezīmes netika saņemtas. |
| --- | --- |

(13)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā ir provizoriski veikusi Savienības ražotāju atlasi. Komisija veica atlasi, pamatojoties uz izmeklējamā ražojuma ražošanas un pārdošanas apjomu Savienībā un ņemot vērā arī Savienības ražotāju ģeogrāfisko atrašanās vietu. Šajā izlasē bija trīs Savienības ražotāji, kas atrodas trīs dažādās dalībvalstīs. Atlasītie Savienības ražotāji veidoja vairāk nekā 55 % no aplēstā kopējā ražošanas apjoma un vairāk nekā 65 % no līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoma Savienībā. Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par provizoriski izveidoto izlasi. Piezīmes netika saņemtas.

1.5.2.   Importētāju atlase

Importētāju atlase

| (14) | Lai izlemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus nesaistītos importētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. |
| --- | --- |

(14)

Lai izlemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus nesaistītos importētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju.

| (15) | Desmit nesaistīti importētāji sniedza prasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija izveidoja izlasi no trim nesaistītajiem importētājiem, kuriem ir lielākais izmeklējamā ražojuma pārdošanas apjoms Savienībā. Izlasē tika iekļauti 64 % no kopējā izmeklējamā ražojuma pārdošanas apjoma, par ko ziņoja importētāji, kuri sadarbojās, un 34,7 % no aplēstā kopējā izmeklējamā ražojuma importa apjoma no Ķīnas Tautas Republikas. Ievērojot pamatregulas 17. panta 2. punktu, par izlasi notika apspriešanās ar visiem zināmajiem attiecīgajiem importētājiem. Piezīmes netika saņemtas. |
| --- | --- |

(15)

Desmit nesaistīti importētāji sniedza prasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija izveidoja izlasi no trim nesaistītajiem importētājiem, kuriem ir lielākais izmeklējamā ražojuma pārdošanas apjoms Savienībā. Izlasē tika iekļauti 64 % no kopējā izmeklējamā ražojuma pārdošanas apjoma, par ko ziņoja importētāji, kuri sadarbojās, un 34,7 % no aplēstā kopējā izmeklējamā ražojuma importa apjoma no Ķīnas Tautas Republikas. Ievērojot pamatregulas 17. panta 2. punktu, par izlasi notika apspriešanās ar visiem zināmajiem attiecīgajiem importētājiem. Piezīmes netika saņemtas.

1.5.3.   Ražotāju eksportētāju atlase Ķīnas Tautas Republikā

Ražotāju eksportētāju atlase Ķīnas Tautas Republikā

| (16) | Lai izlemtu, vai ir nepieciešama atlase, un lai attiecīgā gadījumā izveidotu izlasi, Komisija aicināja visus ĶTR ražotājus eksportētājus sniegt informāciju, kas norādīta paziņojumā par procedūras sākšanu. Turklāt Komisija lūdza Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecību Eiropas Savienībā apzināt citus tādus ražotājus eksportētājus (ja tādi ir), kas vēlētos piedalīties izmeklēšanā, un/vai ar tiem sazināties. |
| --- | --- |

(16)

Lai izlemtu, vai ir nepieciešama atlase, un lai attiecīgā gadījumā izveidotu izlasi, Komisija aicināja visus ĶTR ražotājus eksportētājus sniegt informāciju, kas norādīta paziņojumā par procedūras sākšanu. Turklāt Komisija lūdza Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecību Eiropas Savienībā apzināt citus tādus ražotājus eksportētājus (ja tādi ir), kas vēlētos piedalīties izmeklēšanā, un/vai ar tiem sazināties.

| (17) | Trīsdesmit seši ražotāji eksportētāji no attiecīgās valsts sniedza prasīto informāciju un piekrita, ka tos iekļauj izlasē. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija izveidoja izlasi no trim ražotājiem eksportētājiem, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo eksporta apjomu uz Savienību, kādu ir iespējams pieņemami izpētīt atvēlētajā laikā. Turklāt izlasē iekļautie uzņēmumi pārdeva ievērojamus izmeklējamā ražojuma apjomus Ķīnas Tautas Republikas iekšzemes tirgū. Šī izlase aptvēra 33 % no aplēstā kopējā ĶTR eksporta apjoma uz Eiropas Savienību izmeklēšanas periodā (sk. 24. apsvērumu). Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu par izveidoto izlasi notika apspriešanās ar visiem attiecīgajiem zināmajiem ražotājiem eksportētājiem un attiecīgās valsts iestādēm. Piezīmes netika saņemtas. |
| --- | --- |

(17)

Trīsdesmit seši ražotāji eksportētāji no attiecīgās valsts sniedza prasīto informāciju un piekrita, ka tos iekļauj izlasē. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija izveidoja izlasi no trim ražotājiem eksportētājiem, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo eksporta apjomu uz Savienību, kādu ir iespējams pieņemami izpētīt atvēlētajā laikā. Turklāt izlasē iekļautie uzņēmumi pārdeva ievērojamus izmeklējamā ražojuma apjomus Ķīnas Tautas Republikas iekšzemes tirgū. Šī izlase aptvēra 33 % no aplēstā kopējā ĶTR eksporta apjoma uz Eiropas Savienību izmeklēšanas periodā (sk. 24. apsvērumu). Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu par izveidoto izlasi notika apspriešanās ar visiem attiecīgajiem zināmajiem ražotājiem eksportētājiem un attiecīgās valsts iestādēm. Piezīmes netika saņemtas.

1.6.   Atsevišķa pārbaude

Atsevišķa pārbaude

| (18) | Divpadsmit attiecīgās valsts ražotāji eksportētāji, to vidū trīs iepriekš minētie izlasē iekļautie ražotāji, pieprasīja veikt atsevišķu pārbaudi saskaņā ar pamatregulas 17. panta 3. punktu. Taču neviens ražotājs eksportētājs, izņemot izlasē iekļautos, noteiktajā termiņā neiesniedza aizpildītu atbildi uz anketas jautājumiem. Tāpēc nevarēja izvērtēt nevienu pieprasījumu par atsevišķas pārbaudes veikšanu. |
| --- | --- |

(18)

Divpadsmit attiecīgās valsts ražotāji eksportētāji, to vidū trīs iepriekš minētie izlasē iekļautie ražotāji, pieprasīja veikt atsevišķu pārbaudi saskaņā ar pamatregulas 17. panta 3. punktu. Taču neviens ražotājs eksportētājs, izņemot izlasē iekļautos, noteiktajā termiņā neiesniedza aizpildītu atbildi uz anketas jautājumiem. Tāpēc nevarēja izvērtēt nevienu pieprasījumu par atsevišķas pārbaudes veikšanu.

1.7.   Atbildes uz anketas jautājumiem un pārbaudes apmeklējumi

Atbildes uz anketas jautājumiem un pārbaudes apmeklējumi

| (19) | Komisija Ķīnas Tautas Republikas valdībai (“ĶV”) nosūtīja anketu par nozīmīgiem kropļojumiem ĶTR pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

(19)

Komisija Ķīnas Tautas Republikas valdībai (“ĶV”) nosūtīja anketu par nozīmīgiem kropļojumiem ĶTR pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē.

| (20) | Sūdzības iesniedzēji sūdzībā arī sniedza pietiekamus pierādījumus par kropļojumiem, kas ĶTR pastāv saistībā ar attiecīgā ražojuma izejvielām. Tāpēc, kā tika norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, izmeklēšana attiecās uz šiem kropļojumiem saistībā ar izejvielām, lai noteiktu, vai attiecībā uz ĶTR piemērot pamatregulas 7. panta 2.a punkta un 2.b punkta noteikumus. Šā iemesla dēļ Komisija šajā sakarā pieprasīja papildu informāciju no ĶV. |
| --- | --- |

(20)

Sūdzības iesniedzēji sūdzībā arī sniedza pietiekamus pierādījumus par kropļojumiem, kas ĶTR pastāv saistībā ar attiecīgā ražojuma izejvielām. Tāpēc, kā tika norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, izmeklēšana attiecās uz šiem kropļojumiem saistībā ar izejvielām, lai noteiktu, vai attiecībā uz ĶTR piemērot pamatregulas 7. panta 2.a punkta un 2.b punkta noteikumus. Šā iemesla dēļ Komisija šajā sakarā pieprasīja papildu informāciju no ĶV.

| (21) | Komisija nosūtīja anketas trim izlasē iekļautajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem / ražotāju eksportētāju grupai, trim izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem un trim izlasē iekļautajiem nesaistītajiem importētājiem. Šīs anketas procedūras sākšanas dienā kļuva pieejamas tiešsaistē (3). |
| --- | --- |

(21)

Komisija nosūtīja anketas trim izlasē iekļautajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem / ražotāju eksportētāju grupai, trim izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem un trim izlasē iekļautajiem nesaistītajiem importētājiem. Šīs anketas procedūras sākšanas dienā kļuva pieejamas tiešsaistē (3).

3

| (22) | Komisija saņēma atbildes uz anketas jautājumiem no 3 izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, 3 nesaistītiem importētājiem, 8 lietotājiem un 3 ražotājiem eksportētājiem. Sangraf Italy sākotnēji iesniedza lietotāja anketu. Galu galā Sangraf Italy tika atzīts par ražotāju un tādējādi par Savienības ražošanas nozares daļu (sk. 183. un 184. apsvērumu). |
| --- | --- |

(22)

Komisija saņēma atbildes uz anketas jautājumiem no 3 izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, 3 nesaistītiem importētājiem, 8 lietotājiem un 3 ražotājiem eksportētājiem. Sangraf Italy sākotnēji iesniedza lietotāja anketu. Galu galā Sangraf Italy tika atzīts par ražotāju un tādējādi par Savienības ražošanas nozares daļu (sk. 183. un 184. apsvērumu).

Sangraf Italy

Sangraf Italy

| (23) | Ņemot vērā Covid-19 uzliesmojumu un dažādu dalībvalstu, kā arī dažādu trešo valstu ieviestos pārvietošanās ierobežojumus, Komisija pagaidu posmā nevarēja veikt pārbaudes apmeklējumus saskaņā ar pamatregulas 16. pantu. Tā vietā saskaņā ar paziņojumu par Covid-19 uzliesmojuma ietekmi uz antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšanām (4) Komisija veica attālinātu visas tās informācijas kontrolpārbaudi, ko uzskatīja par nepieciešamu pagaidu konstatējumu izdarīšanai. Komisija veica attālinātas kontrolpārbaudes (“AKP”) par šādiem uzņēmumiem/personām.
  Savienības ražotāji:






  — | GrafTech France S.N.C., Francija, |
| --- | --- | --- |

(23)

Ņemot vērā Covid-19 uzliesmojumu un dažādu dalībvalstu, kā arī dažādu trešo valstu ieviestos pārvietošanās ierobežojumus, Komisija pagaidu posmā nevarēja veikt pārbaudes apmeklējumus saskaņā ar pamatregulas 16. pantu. Tā vietā saskaņā ar paziņojumu par Covid-19 uzliesmojuma ietekmi uz antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšanām (4) Komisija veica attālinātu visas tās informācijas kontrolpārbaudi, ko uzskatīja par nepieciešamu pagaidu konstatējumu izdarīšanai. Komisija veica attālinātas kontrolpārbaudes (“AKP”) par šādiem uzņēmumiem/personām.

4

Savienības ražotāji:

—

GrafTech France S.N.C., Francija,

GrafTech France S.N.C.

| — | Showa Denko Carbon Spain S.A., Spānija, |
| --- | --- |

—

Showa Denko Carbon Spain S.A., Spānija,

Showa Denko Carbon Spain S.A.

| — | Tokai Erftcarbon GmbH, Vācija. |
| --- | --- |

—

Tokai Erftcarbon GmbH, Vācija.

Tokai Erftcarbon GmbH

ĶTR ražotāji eksportētāji:

| — | Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd, |
| --- | --- |

—

Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd,

Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd

| — | Fangda Carbon New Material Co., Ltd, |
| --- | --- |

—

Fangda Carbon New Material Co., Ltd,

Fangda Carbon New Material Co., Ltd

| — | Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd.

1.8.   Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

| (24) | Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2020. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim (“izmeklēšanas periods”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra periodu no 2017. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(24)

Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2020. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim (“izmeklēšanas periods”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra periodu no 2017. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1.   Attiecīgais ražojums

Attiecīgais ražojums

| (25) | Sākot izmeklēšanu, attiecīgais ražojums tika definēts kā tādi ĶTR izcelsmes grafīta elektrodi, kurus izmanto elektriskajās krāsnīs un kuru tilpummasa ir 1,5 g/cm3 vai vairāk un elektriskā pretestība ir 7,0 μ.Ω.m vai mazāk, un šajos elektrodos izmantotie savienotāji neatkarīgi no tā, vai tos importē kopā vai atsevišķi, kurus pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 8545 11 00 un ex 8545 90 90 (TARIC kodi 8545110010, 8545110015, 8545909010 un 8545909015). |
| --- | --- |

(25)

Sākot izmeklēšanu, attiecīgais ražojums tika definēts kā tādi ĶTR izcelsmes grafīta elektrodi, kurus izmanto elektriskajās krāsnīs un kuru tilpummasa ir 1,5 g/cm3 vai vairāk un elektriskā pretestība ir 7,0 μ.Ω.m vai mazāk, un šajos elektrodos izmantotie savienotāji neatkarīgi no tā, vai tos importē kopā vai atsevišķi, kurus pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 8545 11 00 un ex 8545 90 90 (TARIC kodi 8545110010, 8545110015, 8545909010 un 8545909015).

3

TARIC

| (26) | Pēc pieprasījuma izslēgt savienotājus no ražojuma definīcijas (sk. 2.3. iedaļu) Komisija pārskatīja ražojuma definīciju un definēja attiecīgo ražojumu kā tādus ĶTR izcelsmes grafīta elektrodus, ko izmanto elektriskajās krāsnīs, ar šķietamo blīvumu 1,5 g/cm3 vai vairāk un elektrisko pretestību 7,0 μ.Ω.m vai mazāk, aprīkotus vai neaprīkotus ar savienotājiem, kurus pašlaik klasificē ar KN kodu ex 8545 11 00 (TARIC kodi 8545110010 un 8545110015). |
| --- | --- |

(26)

Pēc pieprasījuma izslēgt savienotājus no ražojuma definīcijas (sk. 2.3. iedaļu) Komisija pārskatīja ražojuma definīciju un definēja attiecīgo ražojumu kā tādus ĶTR izcelsmes grafīta elektrodus, ko izmanto elektriskajās krāsnīs, ar šķietamo blīvumu 1,5 g/cm3 vai vairāk un elektrisko pretestību 7,0 μ.Ω.m vai mazāk, aprīkotus vai neaprīkotus ar savienotājiem, kurus pašlaik klasificē ar KN kodu ex 8545 11 00 (TARIC kodi 8545110010 un 8545110015).

3

TARIC

| (27) | Grafīta elektrodi ir patēriņa preces, ko galvenokārt izmanto tērauda ražošanā elektriskā loka krāsnī. Grafīta elektrodi paši par sevi ir būtisks pasaules reciklēšanas nozares komponents, jo tie ir vienīgais ražojums, kas spēj vadīt lūžņu kausēšanai nepieciešamo enerģiju un izturēt karstumu. Tādējādi grafīta elektrodi veicina klimata pārmaiņu mazināšanu, samazinot izejvielu izmantošanu, kā arī samazinot neapstrādāto atkritumu daudzumu. |
| --- | --- |

(27)

Grafīta elektrodi ir patēriņa preces, ko galvenokārt izmanto tērauda ražošanā elektriskā loka krāsnī. Grafīta elektrodi paši par sevi ir būtisks pasaules reciklēšanas nozares komponents, jo tie ir vienīgais ražojums, kas spēj vadīt lūžņu kausēšanai nepieciešamo enerģiju un izturēt karstumu. Tādējādi grafīta elektrodi veicina klimata pārmaiņu mazināšanu, samazinot izejvielu izmantošanu, kā arī samazinot neapstrādāto atkritumu daudzumu.

2.2.   Līdzīgais ražojums

Līdzīgais ražojums

| (28) | Izmeklēšana ir parādījusi, ka visiem turpmāk minētajiem ražojumiem ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un tie paši pamatlietojumi:






  — | attiecīgajam ražojumam, |
| --- | --- | --- |

(28)

Izmeklēšana ir parādījusi, ka visiem turpmāk minētajiem ražojumiem ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un tie paši pamatlietojumi:

—

attiecīgajam ražojumam,

| — | Ķīnas Tautas Republikā ražotajam un tās iekšzemes tirgū pārdotajam ražojumam, |
| --- | --- |

—

Ķīnas Tautas Republikā ražotajam un tās iekšzemes tirgū pārdotajam ražojumam,

| — | ražojumam, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienībā. |
| --- | --- |

—

ražojumam, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienībā.

| (29) | Tāpēc Komisija šajā posmā izlēma, ka minētie ražojumi ir līdzīgi ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(29)

Tāpēc Komisija šajā posmā izlēma, ka minētie ražojumi ir līdzīgi ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

2.3.   Pieprasījumi attiecībā uz ražojuma tvērumu un ražojuma izslēgšanas pieprasījums

Pieprasījumi attiecībā uz ražojuma tvērumu un ražojuma izslēgšanas pieprasījums

| (30) | Attiecīgi tika saņemti četri pieprasījumi attiecībā uz ražojuma tvērumu, ko iesniedza Savienības ražotājs (Sangraf Italy), lietotājs (NLMK Verona), nesaistīts importētājs (CTPS Srl) un Ķīnas Tirdzniecības kamera (“CCCME”). |
| --- | --- |

(30)

Attiecīgi tika saņemti četri pieprasījumi attiecībā uz ražojuma tvērumu, ko iesniedza Savienības ražotājs (Sangraf Italy), lietotājs (NLMK Verona), nesaistīts importētājs (CTPS Srl) un Ķīnas Tirdzniecības kamera (“CCCME”).

Sangraf Italy

NLMK Verona

CTPS Srl

CCCME

| (31) | Sangraf Italy pieprasīja izslēgt savienotājus (vai kontakttapas) no izmeklēšanas darbības jomas, jo Savienībā vairs netiek ražoti savienotāji. Sangraf apgalvoja, ka tas nevar tos pirkt no saviem konkurentiem. |
| --- | --- |

(31)

Sangraf Italy pieprasīja izslēgt savienotājus (vai kontakttapas) no izmeklēšanas darbības jomas, jo Savienībā vairs netiek ražoti savienotāji. Sangraf apgalvoja, ka tas nevar tos pirkt no saviem konkurentiem.

Sangraf Italy

Sangraf

| (32) | Jāatgādina, ka savienotāji ir neatņemama un nepieciešama grafīta elektrodu sistēmas sastāvdaļa. Tomēr Komisija arī norādīja, ka savienotājiem ir no grafīta elektrodu korpusa atšķirīgas īpašības. Komisija ņēma vērā arī to, ka Savienībā vairs netiek ražoti savienotāji un ka savienotājiem nav atsevišķa konkurējoša tirgus. Savienotājus pārdod galalietotājam (tērauda ražotājiem) vai nu pievienotus grafīta elektrodam, vai arī dažkārt kā galalietotāja rezerves daļu. Tomēr savienotāji ir jebkuram grafīta elektroda korpusam specifiski, un grafīta elektrodu sistēmu piegādātāji tos nepārdod citiem piegādātājiem. |
| --- | --- |

(32)

Jāatgādina, ka savienotāji ir neatņemama un nepieciešama grafīta elektrodu sistēmas sastāvdaļa. Tomēr Komisija arī norādīja, ka savienotājiem ir no grafīta elektrodu korpusa atšķirīgas īpašības. Komisija ņēma vērā arī to, ka Savienībā vairs netiek ražoti savienotāji un ka savienotājiem nav atsevišķa konkurējoša tirgus. Savienotājus pārdod galalietotājam (tērauda ražotājiem) vai nu pievienotus grafīta elektrodam, vai arī dažkārt kā galalietotāja rezerves daļu. Tomēr savienotāji ir jebkuram grafīta elektroda korpusam specifiski, un grafīta elektrodu sistēmu piegādātāji tos nepārdod citiem piegādātājiem.

| (33) | Tāpēc Komisija secināja, ka ražojuma tvērums jādefinē kā grafīta elektrodi neatkarīgi no tā, vai tie ir vai nav aprīkoti ar savienotājiem, kā aprakstīts 26. apsvērumā. |
| --- | --- |

(33)

Tāpēc Komisija secināja, ka ražojuma tvērums jādefinē kā grafīta elektrodi neatkarīgi no tā, vai tie ir vai nav aprīkoti ar savienotājiem, kā aprakstīts 26. apsvērumā.

| (34) | Tērauda ražotājs NLMK Verona lūdza izslēgt no ražojuma definīcijas elektrodus ar diametru 350 mm. NLMK apgalvo, ka Savienības ražošanas nozare nenodrošina stabilu šāda diametra elektrodu piegādi, jo Savienības ražošanas nozare koncentrējas uz lielāka diametra elektrodiem, kas ir rentablāki. Grafīta elektrodu importētājs COMAP SAS izvirzīja līdzīgus argumentus attiecībā uz mazajiem elektrodiem (diametrs no 130 līdz 250 mm). CCCME līdzīgi lūdza izslēgt elektrodus, kuru diametrs ir mazāks par 450 mm. |
| --- | --- |

(34)

Tērauda ražotājs NLMK Verona lūdza izslēgt no ražojuma definīcijas elektrodus ar diametru 350 mm. NLMK apgalvo, ka Savienības ražošanas nozare nenodrošina stabilu šāda diametra elektrodu piegādi, jo Savienības ražošanas nozare koncentrējas uz lielāka diametra elektrodiem, kas ir rentablāki. Grafīta elektrodu importētājs COMAP SAS izvirzīja līdzīgus argumentus attiecībā uz mazajiem elektrodiem (diametrs no 130 līdz 250 mm). CCCME līdzīgi lūdza izslēgt elektrodus, kuru diametrs ir mazāks par 450 mm.

NLMK Verona

NLMK

COMAP SAS

CCCME

| (35) | Komisija uzskatīja, ka šiem grafīta elektrodiem neatkarīgi no to lieluma ir tādas pašas fizikālās, tehniskās un/vai ķīmiskās pamatīpašības. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(35)

Komisija uzskatīja, ka šiem grafīta elektrodiem neatkarīgi no to lieluma ir tādas pašas fizikālās, tehniskās un/vai ķīmiskās pamatīpašības. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti.

| (36) | Nesaistīts importētājs CTPS Srl lūdza izslēgt HP elektrodus (5) no ražojuma definīcijas. CTPS Srl apgalvoja, ka HP elektrodi Savienībā tiek ražoti nepietiekamā daudzumā. Turklāt CTPS Srl norāda, ka HP un UHP elektrodi atšķiras pēc to izejmateriāliem, tehniskajām īpašībām un izmantošanas veida. Uzņēmums Misano S.p.A. savā iesniegumā izvirzīja līdzīgus argumentus. CCCME izvirzīja līdzīgus apgalvojumus un lūdza izslēgt grafīta elektrodus, kas nav UHP kategorijas elektrodi. |
| --- | --- |

(36)

Nesaistīts importētājs CTPS Srl lūdza izslēgt HP elektrodus (5) no ražojuma definīcijas. CTPS Srl apgalvoja, ka HP elektrodi Savienībā tiek ražoti nepietiekamā daudzumā. Turklāt CTPS Srl norāda, ka HP un UHP elektrodi atšķiras pēc to izejmateriāliem, tehniskajām īpašībām un izmantošanas veida. Uzņēmums Misano S.p.A. savā iesniegumā izvirzīja līdzīgus argumentus. CCCME izvirzīja līdzīgus apgalvojumus un lūdza izslēgt grafīta elektrodus, kas nav UHP kategorijas elektrodi.

CTPS Srl

HP

5

CTPS Srl

HP

CTPS Srl

HP

UHP

Misano S.p.A.

CCCME

UHP

| (37) | Turpretī sūdzības iesniedzēji apgalvoja, ka grafīta elektrodu kategorijas nav skaidri nodalītas. Nav oficiāla nozares standarta, kas ļautu skaidri nodalīt HP un UHP grafīta elektrodus. Turklāt tie apgalvoja, ka dažu izmēru atšķirīgu kategoriju elektrodi var tikt savstarpēji aizvietoti. |
| --- | --- |

(37)

Turpretī sūdzības iesniedzēji apgalvoja, ka grafīta elektrodu kategorijas nav skaidri nodalītas. Nav oficiāla nozares standarta, kas ļautu skaidri nodalīt HP un UHP grafīta elektrodus. Turklāt tie apgalvoja, ka dažu izmēru atšķirīgu kategoriju elektrodi var tikt savstarpēji aizvietoti.

HP

UHP

| (38) | Komisija uzskatīja, ka šiem elektrodiem ir vienādas fizikālās, tehniskās un/vai ķīmiskās pamatīpašības un ka dažādu kategoriju, kuru apraksts tik un tā lielā mērā balstās uz paša ražotāja deklarāciju, jo attiecībā uz kategorijām nav vispāratzīta nozares standarta, izmantošana zināmā mērā pārklājas. Tāpēc, izslēdzot jebkuru no šiem veidiem, tiktu vājināta antidempinga pasākumu efektivitāte un atvieglota to iespējamā apiešana. Tāpēc tika noraidīti pieprasījumi izslēgt HP kategorijas un UHP kategorijai nepiederīgus elektrodus. |
| --- | --- |

(38)

Komisija uzskatīja, ka šiem elektrodiem ir vienādas fizikālās, tehniskās un/vai ķīmiskās pamatīpašības un ka dažādu kategoriju, kuru apraksts tik un tā lielā mērā balstās uz paša ražotāja deklarāciju, jo attiecībā uz kategorijām nav vispāratzīta nozares standarta, izmantošana zināmā mērā pārklājas. Tāpēc, izslēdzot jebkuru no šiem veidiem, tiktu vājināta antidempinga pasākumu efektivitāte un atvieglota to iespējamā apiešana. Tāpēc tika noraidīti pieprasījumi izslēgt HP kategorijas un UHP kategorijai nepiederīgus elektrodus.

HP

UHP

3.   DEMPINGS

DEMPINGS

3.1.   Pamatregulas 2. panta 6.a punktā paredzētā normālās vērtības noteikšanas procedūra

Pamatregulas 2. panta 6.a punktā paredzētā normālās vērtības noteikšanas procedūra

| (39) | Izmeklēšanas sākšanas laikā pieejamie pierādījumi liecināja par nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu ĶTR pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē. Tāpēc Komisija uzskatīja par piemērotu sākt izmeklēšanu, ņemot vērā pamatregulas 2. panta 6.a punktu. |
| --- | --- |

(39)

Izmeklēšanas sākšanas laikā pieejamie pierādījumi liecināja par nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu ĶTR pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē. Tāpēc Komisija uzskatīja par piemērotu sākt izmeklēšanu, ņemot vērā pamatregulas 2. panta 6.a punktu.

| (40) | Lai savāktu nepieciešamos datus iespējamai pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanai, Komisija aicināja visus attiecīgās valsts ražotājus eksportētājus sniegt informāciju par izejresursiem, ko izmanto grafīta elektrodu ražošanā. Attiecīgo informāciju iesniedza 32 ražotāji eksportētāji. |
| --- | --- |

(40)

Lai savāktu nepieciešamos datus iespējamai pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanai, Komisija aicināja visus attiecīgās valsts ražotājus eksportētājus sniegt informāciju par izejresursiem, ko izmanto grafīta elektrodu ražošanā. Attiecīgo informāciju iesniedza 32 ražotāji eksportētāji.

| (41) | Turklāt paziņojuma par procedūras sākšanu 5.3.2. punktā Komisija aicināja visas ieinteresētās personas 37 dienu laikā no paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī darīt zināmu savu viedokli, iesniegt informāciju un sniegt pierādījumus, kas to pamato, attiecībā uz pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanu. |
| --- | --- |

(41)

Turklāt paziņojuma par procedūras sākšanu 5.3.2. punktā Komisija aicināja visas ieinteresētās personas 37 dienu laikā no paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī darīt zināmu savu viedokli, iesniegt informāciju un sniegt pierādījumus, kas to pamato, attiecībā uz pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanu.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

| (42) | Paziņojuma par procedūras sākšanu 5.3.2. punktā Komisija arī informēja ieinteresētās personas, ka, pamatojoties uz tajā posmā pieejamo informāciju, iespējamā attiecīgā reprezentatīvā valsts saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu varētu būt Meksika. Turklāt Komisija norādīja, ka pārbaudīs citas iespējamas attiecīgas reprezentatīvās valstis saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmajā ievilkumā noteiktajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(42)

Paziņojuma par procedūras sākšanu 5.3.2. punktā Komisija arī informēja ieinteresētās personas, ka, pamatojoties uz tajā posmā pieejamo informāciju, iespējamā attiecīgā reprezentatīvā valsts saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu varētu būt Meksika. Turklāt Komisija norādīja, ka pārbaudīs citas iespējamas attiecīgas reprezentatīvās valstis saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmajā ievilkumā noteiktajiem kritērijiem.

| (43) | Komisija 2021. gada 22. martā publicēja pirmo paziņojumu par normālās vērtības noteikšanas avotiem (“pirmais paziņojums” (6)), ar kuru tā informēja ieinteresētās personas par attiecīgajiem avotiem, ko tā plānoja izmantot normālās vērtības noteikšanai. Minētajā paziņojumā Komisija uzskaitīja visus ražošanas faktorus, piemēram, izejvielas, darbaspēku un enerģiju, kas tiek izmantoti grafīta elektrodu ražošanā. Tika analizētas trīs iespējamās reprezentatīvās valstis: Meksika, Malaizija un Krievijas Federācija. Pamatojoties uz kritērijiem, pēc kuriem izvēlas neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, Komisija noteica Meksiku kā attiecīgu reprezentatīvo valsti. Komisija saņēma piezīmes par pirmo paziņojumu no Fangda Carbon New Material Co., LTD., Liaoning Dantan Technology Group Co., LTD., no ražotājiem eksportētājiem, kurus pārstāv Ķīnas Mašīnu un elektronisko ražojumu importa un eksporta tirdzniecības kamera (“CCCME”), kā arī no Eiropas Oglekļa un grafīta asociācijas. |
| --- | --- |

(43)

Komisija 2021. gada 22. martā publicēja pirmo paziņojumu par normālās vērtības noteikšanas avotiem (“pirmais paziņojums” (6)), ar kuru tā informēja ieinteresētās personas par attiecīgajiem avotiem, ko tā plānoja izmantot normālās vērtības noteikšanai. Minētajā paziņojumā Komisija uzskaitīja visus ražošanas faktorus, piemēram, izejvielas, darbaspēku un enerģiju, kas tiek izmantoti grafīta elektrodu ražošanā. Tika analizētas trīs iespējamās reprezentatīvās valstis: Meksika, Malaizija un Krievijas Federācija. Pamatojoties uz kritērijiem, pēc kuriem izvēlas neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, Komisija noteica Meksiku kā attiecīgu reprezentatīvo valsti. Komisija saņēma piezīmes par pirmo paziņojumu no Fangda Carbon New Material Co., LTD., Liaoning Dantan Technology Group Co., LTD., no ražotājiem eksportētājiem, kurus pārstāv Ķīnas Mašīnu un elektronisko ražojumu importa un eksporta tirdzniecības kamera (“CCCME”), kā arī no Eiropas Oglekļa un grafīta asociācijas.

6

Fangda Carbon New Material Co., LTD

Liaoning Dantan Technology Group Co., LTD.

CCCME

| (44) | Pēc saņemto piezīmju analīzes Komisija 2021. gada 17. jūnijā publicēja otro paziņojumu par normālās vērtības noteikšanas avotiem (“otrais paziņojums” (7)) (pirmais un otrais paziņojums kopā – “paziņojumi”). Otrajā paziņojumā Komisija atjaunināja ražošanas faktoru provizorisko sarakstu un informēja ieinteresētās personas par savu nodomu izmantot Meksiku par reprezentatīvo valsti saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmo ievilkumu. Tāpat tā informēja ieinteresētās personas, ka noteiks pārdošanas, vispārējās un administratīvās (“PVA”) izmaksas un peļņu, pamatojoties uz viegli pieejamajiem finanšu pārskatiem, ko iesniedzis Meksikā strādājošs ugunsizturīgu materiālu, kuri nav no māla, ražotājs. Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes. Komisija saņēma piezīmes par otro paziņojumu no Fangda Carbon New Material Co., LTD., Liaoning Dantan Technology Group Co., LTD., no ražotājiem eksportētājiem, kurus pārstāv CCCME, kā arī no Eiropas Oglekļa un grafīta asociācijas. |
| --- | --- |

(44)

Pēc saņemto piezīmju analīzes Komisija 2021. gada 17. jūnijā publicēja otro paziņojumu par normālās vērtības noteikšanas avotiem (“otrais paziņojums” (7)) (pirmais un otrais paziņojums kopā – “paziņojumi”). Otrajā paziņojumā Komisija atjaunināja ražošanas faktoru provizorisko sarakstu un informēja ieinteresētās personas par savu nodomu izmantot Meksiku par reprezentatīvo valsti saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmo ievilkumu. Tāpat tā informēja ieinteresētās personas, ka noteiks pārdošanas, vispārējās un administratīvās (“PVA”) izmaksas un peļņu, pamatojoties uz viegli pieejamajiem finanšu pārskatiem, ko iesniedzis Meksikā strādājošs ugunsizturīgu materiālu, kuri nav no māla, ražotājs. Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes. Komisija saņēma piezīmes par otro paziņojumu no Fangda Carbon New Material Co., LTD., Liaoning Dantan Technology Group Co., LTD., no ražotājiem eksportētājiem, kurus pārstāv CCCME, kā arī no Eiropas Oglekļa un grafīta asociācijas.

7

Fangda Carbon New Material Co., LTD

Liaoning Dantan Technology Group Co., LTD.

CCCME

| (45) | Pēc tam, kad tika pabeigta par otro paziņojumu saņemto piezīmju un informācijas analīze, Komisija provizoriski secināja, ka Meksika ir attiecīga reprezentatīvā valsts, kuru izmantot kā neizkropļotu cenu un izmaksu avotu normālās vērtības noteikšanai. Iemesli, kas pamato šo izvēli, ir aprakstīti turpmāk 3.4. iedaļā. |
| --- | --- |

(45)

Pēc tam, kad tika pabeigta par otro paziņojumu saņemto piezīmju un informācijas analīze, Komisija provizoriski secināja, ka Meksika ir attiecīga reprezentatīvā valsts, kuru izmantot kā neizkropļotu cenu un izmaksu avotu normālās vērtības noteikšanai. Iemesli, kas pamato šo izvēli, ir aprakstīti turpmāk 3.4. iedaļā.

3.2.   Pamatregulas 18. panta piemērošana

Pamatregulas 18. panta piemērošana

| (46) | Sākot izmeklēšanu, pamatojoties uz pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu, Komisija nosūtīja ĶV divas anketas par kropļojumu pastāvēšanu. Tomēr ĶV neatbildēja. Komisija 2020. gada 15. jūnijā ar verbālnotu informēja ĶV, ka tā plāno izmantot pamatregulas 18. pantā izklāstītos noteikumus attiecībā uz iespējamu nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu grafīta elektrodu iekšzemes tirgū Ķīnā pamatregulas 2. panta 6.a punkta nozīmē un iespējamu kropļojumu pastāvēšanu izejvielu tirgū pamatregulas 7. panta 2.a punkta nozīmē. Komisija aicināja ĶV sniegt piezīmes par 18. panta piemērošanu. Piezīmes netika saņemtas. |
| --- | --- |

(46)

Sākot izmeklēšanu, pamatojoties uz pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu, Komisija nosūtīja ĶV divas anketas par kropļojumu pastāvēšanu. Tomēr ĶV neatbildēja. Komisija 2020. gada 15. jūnijā ar verbālnotu informēja ĶV, ka tā plāno izmantot pamatregulas 18. pantā izklāstītos noteikumus attiecībā uz iespējamu nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu grafīta elektrodu iekšzemes tirgū Ķīnā pamatregulas 2. panta 6.a punkta nozīmē un iespējamu kropļojumu pastāvēšanu izejvielu tirgū pamatregulas 7. panta 2.a punkta nozīmē. Komisija aicināja ĶV sniegt piezīmes par 18. panta piemērošanu. Piezīmes netika saņemtas.

3.3.   Normālā vērtība

Normālā vērtība

| (47) | Pamatregulas 2. panta 1. punktā ir noteikts: “Normālo vērtību parasti nosaka, pamatojoties uz cenām, kādas eksportētājvalstī [parastā tirdzniecības apritē] ir maksājuši vai maksās neatkarīgie klienti.” |
| --- | --- |

(47)

Pamatregulas 2. panta 1. punktā ir noteikts: “Normālo vērtību parasti nosaka, pamatojoties uz cenām, kādas eksportētājvalstī [parastā tirdzniecības apritē] ir maksājuši vai maksās neatkarīgie klienti.”

| (48) | Tomēr pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā ir noteikts, ka tad, “ja (..) tiek konstatēts, ka nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas eksportētājvalstī, jo minētajā valstī pastāv nozīmīgi kropļojumi b) apakšpunkta nozīmē, normālo vērtību nosaka, pamatojoties tikai un vienīgi uz ražošanas un pārdošanas izmaksām, kas atspoguļo neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības”, un tā “ietver neizkropļotas un samērīgas administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas un peļņu” (“administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas” – “PVA izmaksas”). |
| --- | --- |

(48)

Tomēr pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā ir noteikts, ka tad, “ja (..) tiek konstatēts, ka nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas eksportētājvalstī, jo minētajā valstī pastāv nozīmīgi kropļojumi b) apakšpunkta nozīmē, normālo vērtību nosaka, pamatojoties tikai un vienīgi uz ražošanas un pārdošanas izmaksām, kas atspoguļo neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības”, un tā “ietver neizkropļotas un samērīgas administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas un peļņu” (“administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas” – “PVA izmaksas”).

| (49) | Savās piezīmēs par paziņojumiem Fangda Carbon New Material Co., LTD., Liaoning Dantan Technology Group Co., LTD. un CCCME pārstāvētie ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka:






  1) | pamatregulas 2. panta 6.a punkts neatbilst PTO Antidempinga nolīguma (“Antidempinga nolīgums”) 2.2. un 2.2.1.1. pantam un PTO judikatūrai; |
| --- | --- | --- |

(49)

Savās piezīmēs par paziņojumiem Fangda Carbon New Material Co., LTD., Liaoning Dantan Technology Group Co., LTD. un CCCME pārstāvētie ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka:

Fangda Carbon New Material Co., LTD.

Liaoning Dantan Technology Group Co., LTD.

CCCME

1)

pamatregulas 2. panta 6.a punkts neatbilst PTO Antidempinga nolīguma (“Antidempinga nolīgums”) 2.2. un 2.2.1.1. pantam un PTO judikatūrai;

| 2) | trūkst pierādījumu par iespējamiem “nozīmīgiem kropļojumiem” attiecībā uz Ķīnas grafīta elektrodu ražošanas nozari. Gluži pretēji, Ķīnas grafīta elektrodu ražošanas nozare darbojas uz tirgu orientētos apstākļos. |
| --- | --- |

2)

trūkst pierādījumu par iespējamiem “nozīmīgiem kropļojumiem” attiecībā uz Ķīnas grafīta elektrodu ražošanas nozari. Gluži pretēji, Ķīnas grafīta elektrodu ražošanas nozare darbojas uz tirgu orientētos apstākļos.

| (50) | Konkrētāk, šīs personas attiecībā uz pamatregulas 2. panta 6.a punkta atbilstību PTO norādīja, ka Antidempinga nolīgumā nepastāv jēdziens “nozīmīgi kropļojumi”. Šīs personas apgalvoja, ka Antidempinga nolīguma 2. pantā paredzētā metodika neļauj normālās vērtības noteikšanai izmantot citu informāciju, kas nav eksportētājvalsts informācija, un ka Antidempinga nolīgumā nav nekā tāda, kas ļautu neņemt vērā ražotāja eksportētāja izmaksas un cenas vai eksportētājvalstī pastāvošās cenas, tās aizstājot ar šķietami neizkropļotām cenām vai atsauces cenām tā sauktajā attiecīgajā reprezentatīvajā valstī. Turklāt personas atsaucās uz PTO strīdiem DS473 European Union – Anti-dumping measures on biodiesel from Argentina un DS494 European Union – Cost Adjustment Methodologies and Certain Anti-Dumping measures on Imports from Russia, atgādinot, ka saskaņā ar minētajiem nolēmumiem, lai aprēķinātu izmaksas attiecīgā ražojuma normālās vērtības iegūšanai, ja nevar izmantot iekšzemes cenu eksportētājvalstī, izmeklēšanas iestādēm nav atļauts novērtēt eksportētāja/ražotāja uzskaitē norādītās izmaksas saskaņā ar etalonu, kas nav saistīts ar ražošanas izmaksām izcelsmes valstī. |
| --- | --- |

(50)

Konkrētāk, šīs personas attiecībā uz pamatregulas 2. panta 6.a punkta atbilstību PTO norādīja, ka Antidempinga nolīgumā nepastāv jēdziens “nozīmīgi kropļojumi”. Šīs personas apgalvoja, ka Antidempinga nolīguma 2. pantā paredzētā metodika neļauj normālās vērtības noteikšanai izmantot citu informāciju, kas nav eksportētājvalsts informācija, un ka Antidempinga nolīgumā nav nekā tāda, kas ļautu neņemt vērā ražotāja eksportētāja izmaksas un cenas vai eksportētājvalstī pastāvošās cenas, tās aizstājot ar šķietami neizkropļotām cenām vai atsauces cenām tā sauktajā attiecīgajā reprezentatīvajā valstī. Turklāt personas atsaucās uz PTO strīdiem DS473 European Union – Anti-dumping measures on biodiesel from Argentina un DS494 European Union – Cost Adjustment Methodologies and Certain Anti-Dumping measures on Imports from Russia, atgādinot, ka saskaņā ar minētajiem nolēmumiem, lai aprēķinātu izmaksas attiecīgā ražojuma normālās vērtības iegūšanai, ja nevar izmantot iekšzemes cenu eksportētājvalstī, izmeklēšanas iestādēm nav atļauts novērtēt eksportētāja/ražotāja uzskaitē norādītās izmaksas saskaņā ar etalonu, kas nav saistīts ar ražošanas izmaksām izcelsmes valstī.

European Union – Anti-dumping measures on biodiesel from Argentina

European Union – Cost Adjustment Methodologies and Certain Anti-Dumping measures on Imports from Russia

| (51) | Attiecībā uz iespējamo pierādījumu trūkumu par “nozīmīgiem kropļojumiem” personas vispirms uzskatīja, ka valsts ziņojums par ĶTR (turpmāk – “ziņojums”) (8) neatbilst taisnīgu un objektīvu pierādījumu, kā arī pietiekamas pierādījuma vērtības standartiem, jo to ir sagatavojusi Komisija un tas ir pielāgots, lai atvieglotu sūdzību iesniegšanu, tāpēc tajā apzināti nav minēti faktiskie apstākļi, elementi un secinājumi, kas būtu pretrunā šim mērķim vai vājinātu to. Turklāt, pēc personu domām, ziņojums ir novecojis, un tāpēc tas nevar atspoguļot iespējamos kropļojumus izmeklēšanas perioda laikā vai attiecībā uz izmeklējamo ražojumu. Turklāt ziņojumā nav konkrēti aplūkota grafīta elektrodu nozare, un tas liek apšaubīt ziņojuma atbilstību šai izmeklēšanai. Otrkārt, personas apgalvoja, ka Ķīnas grafīta elektrodu nozare ir ļoti orientēta uz tirgu, valstij piederošu uzņēmumu klātbūtne tajā ir tikai neliela, tā darbojas, pamatojoties uz tirgus un komerciāliem principiem, un ĶV nav pieņēmusi īpašus noteikumus vai politiku, lai “veicinātu” grafīta elektrodu ražošanu vai eksportu. |
| --- | --- |

(51)

Attiecībā uz iespējamo pierādījumu trūkumu par “nozīmīgiem kropļojumiem” personas vispirms uzskatīja, ka valsts ziņojums par ĶTR (turpmāk – “ziņojums”) (8) neatbilst taisnīgu un objektīvu pierādījumu, kā arī pietiekamas pierādījuma vērtības standartiem, jo to ir sagatavojusi Komisija un tas ir pielāgots, lai atvieglotu sūdzību iesniegšanu, tāpēc tajā apzināti nav minēti faktiskie apstākļi, elementi un secinājumi, kas būtu pretrunā šim mērķim vai vājinātu to. Turklāt, pēc personu domām, ziņojums ir novecojis, un tāpēc tas nevar atspoguļot iespējamos kropļojumus izmeklēšanas perioda laikā vai attiecībā uz izmeklējamo ražojumu. Turklāt ziņojumā nav konkrēti aplūkota grafīta elektrodu nozare, un tas liek apšaubīt ziņojuma atbilstību šai izmeklēšanai. Otrkārt, personas apgalvoja, ka Ķīnas grafīta elektrodu nozare ir ļoti orientēta uz tirgu, valstij piederošu uzņēmumu klātbūtne tajā ir tikai neliela, tā darbojas, pamatojoties uz tirgus un komerciāliem principiem, un ĶV nav pieņēmusi īpašus noteikumus vai politiku, lai “veicinātu” grafīta elektrodu ražošanu vai eksportu.

8

| (52) | Tāpēc personas apgalvoja, ka Komisijai nevajadzētu piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu, bet gan pieņemt ĶTR paziņotās iekšzemes cenas un izmaksas. Personas uzskatīja, ka, ja Komisija tomēr piemērotu 2. panta 6.a punktu, novērtējums būtu jāveic atsevišķi katram ražotājam eksportētājam un katram ražošanas faktoram. |
| --- | --- |

(52)

Tāpēc personas apgalvoja, ka Komisijai nevajadzētu piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu, bet gan pieņemt ĶTR paziņotās iekšzemes cenas un izmaksas. Personas uzskatīja, ka, ja Komisija tomēr piemērotu 2. panta 6.a punktu, novērtējums būtu jāveic atsevišķi katram ražotājam eksportētājam un katram ražošanas faktoram.

| (53) | Šīs īstenošanas regulas 3.3.1. iedaļā ir dots Komisijas novērtējums par nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu. Minētajā novērtējumā ir aplūkotas konkrētas personu piezīmes par varbūtējo pierādījumu trūkumu attiecībā uz nozīmīgiem kropļojumiem grafīta elektrodu nozarē Ķīnā. Attiecībā uz vispārīgo apgalvojumu, ka ziņojums ir tendenciozs un tādējādi nav neitrāls un objektīvs, Komisija vispirms norādīja, ka šis ziņojums ir visaptverošs dokuments, kura pamatā ir plaši objektīvi pierādījumi, to vidū Ķīnas tiesību akti, noteikumi un citi oficiāli politikas dokumenti, kurus publicējusi ĶV, trešo personu ziņojumi no starptautiskām organizācijām, akadēmiski pētījumi un zinātnieku raksti, kā arī citi uzticami, neatkarīgi avoti. Ziņojums tika darīts viegli pieejams 2017. gada decembrī, lai ikvienai ieinteresētajai personai būtu plašas iespējas atspēkot vai papildināt ziņojumu un tā pamatā esošos pierādījumus, vai izteikt piezīmes par tiem. Tā kā personas nav izvirzījušas nekādus iebildumus par ziņojuma būtību un tajā ietvertajiem pierādījumiem, izņemot norādes uz abstraktiem ziņojuma trūkumiem no tā pierādījuma vērtības viedokļa, Komisijai šis arguments ir jānoraida. Tāpat nevar pieņemt argumentu, ka ziņojums ir pārāk novecojis un pārāk vispārīgs, lai atspoguļotu iespējamos kropļojumus izmeklēšanas periodā vai attiecībā uz izmeklējamo ražojumu. Tiesību aktus un politiku, kas attiecas uz plašākām Ķīnas ekonomikas jomām vai valsti kopumā, nevar uzskatīt par nebūtiskiem tikai tāpēc, ka tajos nav konkrēti minēts izmeklējamais ražojums. Tāpat, kamēr spēkā ir piemērojamie tiesību akti un valdības rīcībpolitika, tai ir nozīme šajā izmeklēšanā neatkarīgi no tā, kad tā ir pieņemta vai minēta ziņojumā. Visbeidzot, Komisija atgādināja, ka 3.3.1. iedaļā dotā analīze balstās uz vairākiem avotiem, no kuriem ziņojums ir tikai viens pierādījums. |
| --- | --- |

(53)

Šīs īstenošanas regulas 3.3.1. iedaļā ir dots Komisijas novērtējums par nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu. Minētajā novērtējumā ir aplūkotas konkrētas personu piezīmes par varbūtējo pierādījumu trūkumu attiecībā uz nozīmīgiem kropļojumiem grafīta elektrodu nozarē Ķīnā. Attiecībā uz vispārīgo apgalvojumu, ka ziņojums ir tendenciozs un tādējādi nav neitrāls un objektīvs, Komisija vispirms norādīja, ka šis ziņojums ir visaptverošs dokuments, kura pamatā ir plaši objektīvi pierādījumi, to vidū Ķīnas tiesību akti, noteikumi un citi oficiāli politikas dokumenti, kurus publicējusi ĶV, trešo personu ziņojumi no starptautiskām organizācijām, akadēmiski pētījumi un zinātnieku raksti, kā arī citi uzticami, neatkarīgi avoti. Ziņojums tika darīts viegli pieejams 2017. gada decembrī, lai ikvienai ieinteresētajai personai būtu plašas iespējas atspēkot vai papildināt ziņojumu un tā pamatā esošos pierādījumus, vai izteikt piezīmes par tiem. Tā kā personas nav izvirzījušas nekādus iebildumus par ziņojuma būtību un tajā ietvertajiem pierādījumiem, izņemot norādes uz abstraktiem ziņojuma trūkumiem no tā pierādījuma vērtības viedokļa, Komisijai šis arguments ir jānoraida. Tāpat nevar pieņemt argumentu, ka ziņojums ir pārāk novecojis un pārāk vispārīgs, lai atspoguļotu iespējamos kropļojumus izmeklēšanas periodā vai attiecībā uz izmeklējamo ražojumu. Tiesību aktus un politiku, kas attiecas uz plašākām Ķīnas ekonomikas jomām vai valsti kopumā, nevar uzskatīt par nebūtiskiem tikai tāpēc, ka tajos nav konkrēti minēts izmeklējamais ražojums. Tāpat, kamēr spēkā ir piemērojamie tiesību akti un valdības rīcībpolitika, tai ir nozīme šajā izmeklēšanā neatkarīgi no tā, kad tā ir pieņemta vai minēta ziņojumā. Visbeidzot, Komisija atgādināja, ka 3.3.1. iedaļā dotā analīze balstās uz vairākiem avotiem, no kuriem ziņojums ir tikai viens pierādījums.

| (54) | Attiecībā uz personu argumentiem par pamatregulas 2. panta 6.a punkta atbilstību PTO Komisija uzskata, ka 2. panta 6.a punkta noteikumi pilnībā atbilst Eiropas Savienības PTO saistībām un CCCME citētajai tiesu praksei. Vispirms Komisija norāda, ka PTO nolēmumi lietās DS473 un DS494 neattiecās uz pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanu, bet gan konkrēta pamatregulas 2. panta 5. punkta noteikuma piemērošanu. Jebkurā gadījumā PTO tiesību akti, kā tos interpretējusi PTO ekspertu grupa un Apelācijas institūcija lietā DS473, ļauj izmantot tādus datus no trešās valsts, kas ir tikuši pienācīgi koriģēti, ja šāda korekcija ir nepieciešama un pamatota. Nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanas dēļ izmaksas un cenas eksportētājvalstī nav derīgas normālās vērtības aprēķināšanai. Šādos apstākļos 2. panta 6.a punkts paredz ražošanas un pārdošanas izmaksu aprēķināšanu, pamatojoties uz neizkropļotām cenām vai atsauces vērtībām, arī attiecīgā reprezentatīvā valstī ar līdzīgu attīstības līmeni kā eksportētājvalstij. Attiecībā uz lietu DS494 Komisija papildus atgādina, ka gan Savienība, gan Krievijas Federācija pārsūdzēja ekspertu grupas konstatējumus, kas nav galīgi, un tādējādi saskaņā ar iedibināto PTO judikatūru tiem nav juridiska statusa PTO sistēmā, jo tie nav apstiprināti ar PTO dalībvalstu lēmumiem. Jebkurā gadījumā ekspertu grupas ziņojumā šajā strīdā tika īpaši atzīts, ka pamatregulas 2. panta 6.a punkta noteikumi neietilpst strīda tvērumā. |
| --- | --- |

(54)

Attiecībā uz personu argumentiem par pamatregulas 2. panta 6.a punkta atbilstību PTO Komisija uzskata, ka 2. panta 6.a punkta noteikumi pilnībā atbilst Eiropas Savienības PTO saistībām un CCCME citētajai tiesu praksei. Vispirms Komisija norāda, ka PTO nolēmumi lietās DS473 un DS494 neattiecās uz pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanu, bet gan konkrēta pamatregulas 2. panta 5. punkta noteikuma piemērošanu. Jebkurā gadījumā PTO tiesību akti, kā tos interpretējusi PTO ekspertu grupa un Apelācijas institūcija lietā DS473, ļauj izmantot tādus datus no trešās valsts, kas ir tikuši pienācīgi koriģēti, ja šāda korekcija ir nepieciešama un pamatota. Nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanas dēļ izmaksas un cenas eksportētājvalstī nav derīgas normālās vērtības aprēķināšanai. Šādos apstākļos 2. panta 6.a punkts paredz ražošanas un pārdošanas izmaksu aprēķināšanu, pamatojoties uz neizkropļotām cenām vai atsauces vērtībām, arī attiecīgā reprezentatīvā valstī ar līdzīgu attīstības līmeni kā eksportētājvalstij. Attiecībā uz lietu DS494 Komisija papildus atgādina, ka gan Savienība, gan Krievijas Federācija pārsūdzēja ekspertu grupas konstatējumus, kas nav galīgi, un tādējādi saskaņā ar iedibināto PTO judikatūru tiem nav juridiska statusa PTO sistēmā, jo tie nav apstiprināti ar PTO dalībvalstu lēmumiem. Jebkurā gadījumā ekspertu grupas ziņojumā šajā strīdā tika īpaši atzīts, ka pamatregulas 2. panta 6.a punkta noteikumi neietilpst strīda tvērumā.

CCCME

| (55) | Attiecībā uz personu apgalvojumu, ka kropļojumu pastāvēšana būtu jāvērtē katram ražotājam eksportētājam un ražošanas faktoram atsevišķi, Komisija atgādina – kad ir noteikts, ka nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas eksportētājvalstī, jo minētajā valstī pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, saskaņā ar 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu Komisija var aprēķināt normālo vērtību katram ražotājam eksportētājam, izmantojot neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības attiecīgā reprezentatīvā valstī. Pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkts ļauj izmantot iekšzemes izmaksas tikai gadījumā, ja ir nešaubīgi noteikts, ka tās nav izkropļotas. Tomēr, ņemot vērā pieejamos pierādījumus par atsevišķu ražotāju eksportētāju ražošanas faktoriem, nebija iespējams konstatēt, ka kādas izmeklējamā ražojuma ražošanas un pārdošanas izmaksas nebūtu izkropļotas. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(55)

Attiecībā uz personu apgalvojumu, ka kropļojumu pastāvēšana būtu jāvērtē katram ražotājam eksportētājam un ražošanas faktoram atsevišķi, Komisija atgādina – kad ir noteikts, ka nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas eksportētājvalstī, jo minētajā valstī pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, saskaņā ar 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu Komisija var aprēķināt normālo vērtību katram ražotājam eksportētājam, izmantojot neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības attiecīgā reprezentatīvā valstī. Pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkts ļauj izmantot iekšzemes izmaksas tikai gadījumā, ja ir nešaubīgi noteikts, ka tās nav izkropļotas. Tomēr, ņemot vērā pieejamos pierādījumus par atsevišķu ražotāju eksportētāju ražošanas faktoriem, nebija iespējams konstatēt, ka kādas izmeklējamā ražojuma ražošanas un pārdošanas izmaksas nebūtu izkropļotas. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

| (56) | Minēto iemeslu dēļ un kā sīkāk paskaidrots turpmāk, Komisija šajā izmeklēšanā secināja, ka, pamatojoties uz pieejamiem pierādījumiem un ņemot vērā ĶV nesadarbošanos, ir atbilstīgi piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu. |
| --- | --- |

(56)

Minēto iemeslu dēļ un kā sīkāk paskaidrots turpmāk, Komisija šajā izmeklēšanā secināja, ka, pamatojoties uz pieejamiem pierādījumiem un ņemot vērā ĶV nesadarbošanos, ir atbilstīgi piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu.

3.3.1.   Nozīmīgu kropļojumu pastāvēšana

Nozīmīgu kropļojumu pastāvēšana

3.3.1.1.   Ievads

Ievads

| (57) | Pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktā ir noteikts: “nozīmīgi kropļojumi ir kropļojumi, kas rodas, ja paziņotās cenas vai izmaksas, arī izejvielu un enerģijas izmaksas, nav noteiktas brīvā tirgus spēku ietekmē, jo tās ietekmē būtiska valdības iejaukšanās. Novērtējot to, vai pastāv nozīmīgi kropļojumi, ņem vērā, inter alia, iespējamo ietekmi, kas var būt vienam vai vairākiem no turpmāk minētajiem faktoriem:






  — | attiecīgajā tirgū lielā mērā darbojas uzņēmumi, kuri pieder eksportētājvalsts iestādēm vai kuru darbību tās kontrolē, stratēģiski uzrauga vai sniedz tiem norādes, |
| --- | --- | --- |

(57)

Pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktā ir noteikts: “nozīmīgi kropļojumi ir kropļojumi, kas rodas, ja paziņotās cenas vai izmaksas, arī izejvielu un enerģijas izmaksas, nav noteiktas brīvā tirgus spēku ietekmē, jo tās ietekmē būtiska valdības iejaukšanās. Novērtējot to, vai pastāv nozīmīgi kropļojumi, ņem vērā, inter alia, iespējamo ietekmi, kas var būt vienam vai vairākiem no turpmāk minētajiem faktoriem:

inter alia

—

attiecīgajā tirgū lielā mērā darbojas uzņēmumi, kuri pieder eksportētājvalsts iestādēm vai kuru darbību tās kontrolē, stratēģiski uzrauga vai sniedz tiem norādes,

| — | valsts ir pārstāvēta uzņēmumos un tādējādi var iejaukties jautājumos par cenām vai izmaksām, |
| --- | --- |

—

valsts ir pārstāvēta uzņēmumos un tādējādi var iejaukties jautājumos par cenām vai izmaksām,

| — | diskriminējoša valsts politika vai pasākumi, kuros priekšroka tiek dota iekšzemes piegādātājiem vai kuri kaut kā citādi ietekmē brīvā tirgus spēkus, |
| --- | --- |

—

diskriminējoša valsts politika vai pasākumi, kuros priekšroka tiek dota iekšzemes piegādātājiem vai kuri kaut kā citādi ietekmē brīvā tirgus spēkus,

| — | bankrota tiesību, uzņēmējdarbības tiesību vai īpašuma tiesību trūkums, diskriminējoša piemērošana vai neatbilstīga izpilde, |
| --- | --- |

—

bankrota tiesību, uzņēmējdarbības tiesību vai īpašuma tiesību trūkums, diskriminējoša piemērošana vai neatbilstīga izpilde,

| — | izkropļotas algu izmaksas, |
| --- | --- |

—

izkropļotas algu izmaksas,

| — | piekļuve finansējumam, ko piešķir iestādes, kuras īsteno valsts politikas mērķus vai kuru darbība citādi ir atkarīga no valsts.” |
| --- | --- |

—

piekļuve finansējumam, ko piešķir iestādes, kuras īsteno valsts politikas mērķus vai kuru darbība citādi ir atkarīga no valsts.”

| (58) | Tā kā pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktā minētais saraksts nav kumulatīvs, nozīmīgu kropļojumu konstatēšanai nav jāņem vērā visi faktori. Turklāt, lai pierādītu, ka pastāv viens vai vairāki no sarakstā iekļautajiem faktoriem, var izmantot vienus un tos pašus faktiskos apstākļus. Tomēr ikviens secinājums par nozīmīgiem kropļojumiem 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē ir jāizdara, pamatojoties uz visiem pieejamajiem pierādījumiem. Kopumā novērtējot, vai pastāv kropļojumi, var ņemt vērā arī vispārējo kontekstu un situāciju eksportētājvalstī, jo īpaši tad, ja eksportētājvalsts ekonomikas un administratīvās struktūras pamatelementi paredz, ka valdībai ir ievērojamas pilnvaras iejaukties ekonomikā tādā veidā, ka cenas un izmaksas netiek noteiktas tirgus spēku brīvā ietekmē. |
| --- | --- |

(58)

Tā kā pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktā minētais saraksts nav kumulatīvs, nozīmīgu kropļojumu konstatēšanai nav jāņem vērā visi faktori. Turklāt, lai pierādītu, ka pastāv viens vai vairāki no sarakstā iekļautajiem faktoriem, var izmantot vienus un tos pašus faktiskos apstākļus. Tomēr ikviens secinājums par nozīmīgiem kropļojumiem 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē ir jāizdara, pamatojoties uz visiem pieejamajiem pierādījumiem. Kopumā novērtējot, vai pastāv kropļojumi, var ņemt vērā arī vispārējo kontekstu un situāciju eksportētājvalstī, jo īpaši tad, ja eksportētājvalsts ekonomikas un administratīvās struktūras pamatelementi paredz, ka valdībai ir ievērojamas pilnvaras iejaukties ekonomikā tādā veidā, ka cenas un izmaksas netiek noteiktas tirgus spēku brīvā ietekmē.

| (59) | Pamatregulas 2. panta 6.a punkta c) apakšpunktā ir paredzēts: “ja Komisijai ir pamatotas norādes par to, ka konkrētā valstī vai minētās valsts konkrētā nozarē, iespējams, pastāv nozīmīgi kropļojumi, kas minēti b) apakšpunktā, un attiecīgā gadījumā – šīs regulas efektīvas piemērošanas nolūkā Komisija izstrādā, publisko un regulāri atjaunina ziņojumu par b) apakšpunktā minētajiem tirgus apstākļiem minētajā valstī vai nozarē.” |
| --- | --- |

(59)

Pamatregulas 2. panta 6.a punkta c) apakšpunktā ir paredzēts: “ja Komisijai ir pamatotas norādes par to, ka konkrētā valstī vai minētās valsts konkrētā nozarē, iespējams, pastāv nozīmīgi kropļojumi, kas minēti b) apakšpunktā, un attiecīgā gadījumā – šīs regulas efektīvas piemērošanas nolūkā Komisija izstrādā, publisko un regulāri atjaunina ziņojumu par b) apakšpunktā minētajiem tirgus apstākļiem minētajā valstī vai nozarē.”

| (60) | Komisija saskaņā ar šo noteikumu publicēja ziņojumu, kas apliecināja, ka būtiska valdības iejaukšanās ir daudzos ekonomikas līmeņos, ieskaitot konkrētus daudzu būtisku ražošanas faktoru kropļojumus (piemēram, saistītus ar zemi, enerģiju, kapitālu, izejvielām un darbaspēku), kā arī konkrētās nozarēs (piemēram, tērauda un ķīmisko vielu nozarē). Sākot procedūru, ieinteresētās personas tika aicinātas atspēkot šīs izmeklēšanas materiālos ietvertos pierādījumus, sniegt piezīmes par tiem vai papildināt tos. Izmeklēšanas sākumposmā ziņojums tika iekļauts izmeklēšanas materiālos. |
| --- | --- |

(60)

Komisija saskaņā ar šo noteikumu publicēja ziņojumu, kas apliecināja, ka būtiska valdības iejaukšanās ir daudzos ekonomikas līmeņos, ieskaitot konkrētus daudzu būtisku ražošanas faktoru kropļojumus (piemēram, saistītus ar zemi, enerģiju, kapitālu, izejvielām un darbaspēku), kā arī konkrētās nozarēs (piemēram, tērauda un ķīmisko vielu nozarē). Sākot procedūru, ieinteresētās personas tika aicinātas atspēkot šīs izmeklēšanas materiālos ietvertos pierādījumus, sniegt piezīmes par tiem vai papildināt tos. Izmeklēšanas sākumposmā ziņojums tika iekļauts izmeklēšanas materiālos.

| (61) | Sūdzībā bija ietverta informācija, kas papildināja ziņojuma konstatējumus. Tajā tika citēti papildu avoti, to vidū ASV 2019. gada ziņojums par Ķīnas atbilstību PTO noteikumiem (9), kurā norādīts uz kropļojumiem dažādos Ķīnas ekonomikas līmeņos. Turklāt sūdzībā tika uzsvērts, ka grafīta elektrodu nozari izmeklēja citu valstu iestādes, kuras konstatēja pārkāpumus šajā nozarē (10). Sūdzībā arī norādīts, ka daudzi galvenie grafīta elektrodu ražotāji ir valstij piederoši uzņēmumi, to vidū: Sinosteel Engineering & Technology (agrāk Sinosteel Jilin Carbon), Shanxi Jinneng Group, Henan General Machinery, Jilin Songjiang Carbon un Kaifeng Carbon. Tajā arī norādīts, ka Ķīnā pastāv iniciatīvas izveidot lielus grafīta elektrodu ražotājus, piemēram, Shanghai Baosteel Chemical, Baosteel Group meitasuzņēmums, apvienojās ar vadošo privāto grafīta elektrodu ražotāju Fangda Carbon, lai izveidotu Baofang Carbon Material Technology – kopuzņēmumu, kura mērķis ir Gaņsu provinces Laņdžou ekonomiskās un tehnoloģiskās attīstības zonā ražot UHP grafīta elektrodus 100 000 tonnu apjomā gadā (11). Lai gan Fangda Carbon ir privātpersonām piederošs uzņēmums, tas savā gada pārskatā min, ka uzņēmuma darbība ir cieši saskaņota ar ĶV mērķiem (tā “parastā darījumdarbība ir cieši saistīta ar valsts politiku”, turklāt uzsver, ka “uzņēmums ļoti koncentrēsies uz mērķi izveidot pasaulē pirmo un vadošo uzņēmumu, kas sekmīgi pārvalda oglekļa emisijas, un (..) pilnībā īstenos Ķīnas Komunistiskās partijas 19. Nacionālā kongresa garu”, kā arī nodrošina, ka tas “ievēros Sji Dzjiņpina vadlīnijas par jauno laikmetu – sociālismu ar ķīniešu iezīmēm” (12)). |
| --- | --- |

(61)

Sūdzībā bija ietverta informācija, kas papildināja ziņojuma konstatējumus. Tajā tika citēti papildu avoti, to vidū ASV 2019. gada ziņojums par Ķīnas atbilstību PTO noteikumiem (9), kurā norādīts uz kropļojumiem dažādos Ķīnas ekonomikas līmeņos. Turklāt sūdzībā tika uzsvērts, ka grafīta elektrodu nozari izmeklēja citu valstu iestādes, kuras konstatēja pārkāpumus šajā nozarē (10). Sūdzībā arī norādīts, ka daudzi galvenie grafīta elektrodu ražotāji ir valstij piederoši uzņēmumi, to vidū: Sinosteel Engineering & Technology (agrāk Sinosteel Jilin Carbon), Shanxi Jinneng Group, Henan General Machinery, Jilin Songjiang Carbon un Kaifeng Carbon. Tajā arī norādīts, ka Ķīnā pastāv iniciatīvas izveidot lielus grafīta elektrodu ražotājus, piemēram, Shanghai Baosteel Chemical, Baosteel Group meitasuzņēmums, apvienojās ar vadošo privāto grafīta elektrodu ražotāju Fangda Carbon, lai izveidotu Baofang Carbon Material Technology – kopuzņēmumu, kura mērķis ir Gaņsu provinces Laņdžou ekonomiskās un tehnoloģiskās attīstības zonā ražot UHP grafīta elektrodus 100 000 tonnu apjomā gadā (11). Lai gan Fangda Carbon ir privātpersonām piederošs uzņēmums, tas savā gada pārskatā min, ka uzņēmuma darbība ir cieši saskaņota ar ĶV mērķiem (tā “parastā darījumdarbība ir cieši saistīta ar valsts politiku”, turklāt uzsver, ka “uzņēmums ļoti koncentrēsies uz mērķi izveidot pasaulē pirmo un vadošo uzņēmumu, kas sekmīgi pārvalda oglekļa emisijas, un (..) pilnībā īstenos Ķīnas Komunistiskās partijas 19. Nacionālā kongresa garu”, kā arī nodrošina, ka tas “ievēros Sji Dzjiņpina vadlīnijas par jauno laikmetu – sociālismu ar ķīniešu iezīmēm” (12)).

9

10

Sinosteel Engineering & Technology

Sinosteel Jilin Carbon

Shanxi Jinneng Group

Henan General Machinery

Jilin Songjiang Carbon

Kaifeng Carbon

Shanghai Baosteel Chemical

Baosteel Group

Fangda Carbon

Baofang Carbon Material Technology

UHP

11

Fangda Carbon

12

| (62) | Sūdzībā arī paskaidrots, ka pat privātie uzņēmumi bieži ir tiešā valdības ietekmē, piemēram, SASAC pašvaldības filiālei pieder mazākuma daļa uzņēmumā Fushun Carbon, kas ir lielākais grafīta elektrodu ražotājs Liaoninā, un tas nozīmē, ka filiālei ir tieša ietekme uz uzņēmumu. Līdzīgi arī valstij piederošai ieguldījumu sabiedrībai CITIC pieder mazākuma daļa Heifei Carbo, kas ir nozīmīgs grafīta elektrodu ražotājs. |
| --- | --- |

(62)

Sūdzībā arī paskaidrots, ka pat privātie uzņēmumi bieži ir tiešā valdības ietekmē, piemēram, SASAC pašvaldības filiālei pieder mazākuma daļa uzņēmumā Fushun Carbon, kas ir lielākais grafīta elektrodu ražotājs Liaoninā, un tas nozīmē, ka filiālei ir tieša ietekme uz uzņēmumu. Līdzīgi arī valstij piederošai ieguldījumu sabiedrībai CITIC pieder mazākuma daļa Heifei Carbo, kas ir nozīmīgs grafīta elektrodu ražotājs.

SASAC

Fushun Carbon

CITIC

Heifei Carbo

| (63) | Sūdzībā arī norādīts, ka arī galvenās izejvielas – adatveida koksa – ražotāji lielā mērā ir valstij piederoši uzņēmumi. Sūdzībā ir norādīts, ka galvenais no naftas un akmeņoglēm iegūta adatveida koksa ražotājs Ķīnā ir CNPC Jinzhou Petrochemical Company – PetroChina meitasuzņēmums, kura vienīgais kontrolējošais akcionārs ir China National Petroleum Corporation, liels valstij piederošs uzņēmums, kuru pārvalda SASAC. Tāpat arī Shanghai Baosteel Chemical, kas ir valstij piederoša uzņēmuma China Baowu Steel Group meitasuzņēmums, ir nozīmīgs adatveida koksa ražotājs. |
| --- | --- |

(63)

Sūdzībā arī norādīts, ka arī galvenās izejvielas – adatveida koksa – ražotāji lielā mērā ir valstij piederoši uzņēmumi. Sūdzībā ir norādīts, ka galvenais no naftas un akmeņoglēm iegūta adatveida koksa ražotājs Ķīnā ir CNPC Jinzhou Petrochemical Company – PetroChina meitasuzņēmums, kura vienīgais kontrolējošais akcionārs ir China National Petroleum Corporation, liels valstij piederošs uzņēmums, kuru pārvalda SASAC. Tāpat arī Shanghai Baosteel Chemical, kas ir valstij piederoša uzņēmuma China Baowu Steel Group meitasuzņēmums, ir nozīmīgs adatveida koksa ražotājs.

CNPC Jinzhou Petrochemical Company

PetroChina

China National Petroleum Corporation

SASAC

Shanghai Baosteel Chemical

China Baowu Steel Group

| (64) | Sūdzībā arī norādīts, ka lielākie grafīta elektrodu ražotāji – gan valstij piederoši uzņēmumi, gan privātie uzņēmumi – ir biedri Ķīnas Oglekļa rūpniecības asociācijā (China Carbon Industry Association), ko tieši pārrauga SASAC un Civillietu ministrija. Šīs organizācijas mērķis ir ievērot partijas priekšrakstus un īstenot galvenos mērķus un galvenos uzdevumus, kas noteikti Komunistiskās partijas 19. Nacionālajā kongresā. |
| --- | --- |

(64)

Sūdzībā arī norādīts, ka lielākie grafīta elektrodu ražotāji – gan valstij piederoši uzņēmumi, gan privātie uzņēmumi – ir biedri Ķīnas Oglekļa rūpniecības asociācijā (China Carbon Industry Association), ko tieši pārrauga SASAC un Civillietu ministrija. Šīs organizācijas mērķis ir ievērot partijas priekšrakstus un īstenot galvenos mērķus un galvenos uzdevumus, kas noteikti Komunistiskās partijas 19. Nacionālajā kongresā.

China Carbon Industry Association

SASAC

| (65) | Sūdzībā arī minēti vairāki piemēri, kad grafīta elektrodu ražotāju vadību ar Ķīnas Komunistisko partiju (ĶKP) saista personīgas saites, arī ĶKP locekļu klātbūtne grafīta elektrodu ražotāju augstākajā vadībā – Fushun Carbon, Fangda Carbon, CIMM Group un uzņēmumos, kas ražo galvenās izejvielas, piemēram, Ansteel Chemical un Shaanxi Coal and Chemical Industry Group. |
| --- | --- |

(65)

Sūdzībā arī minēti vairāki piemēri, kad grafīta elektrodu ražotāju vadību ar Ķīnas Komunistisko partiju (ĶKP) saista personīgas saites, arī ĶKP locekļu klātbūtne grafīta elektrodu ražotāju augstākajā vadībā – Fushun Carbon, Fangda Carbon, CIMM Group un uzņēmumos, kas ražo galvenās izejvielas, piemēram, Ansteel Chemical un Shaanxi Coal and Chemical Industry Group.

Fushun Carbon

Fangda Carbon

CIMM Group

Ansteel Chemical

Shaanxi Coal and Chemical Industry Group

| (66) | Sūdzībā minēts arī liels jaudas palielinājums Iekšējā Mongolijā (13). |
| --- | --- |

(66)

Sūdzībā minēts arī liels jaudas palielinājums Iekšējā Mongolijā (13).

13

| (67) | Sūdzībā ir uzskaitīti arī vadlīniju dokumenti, kas nosaka grafīta elektrodu ražošanas nozares attīstību, to vidū: Rūpniecības struktūras pielāgošanas vadlīniju kataloga – Lēmuma Nr. 40 īstenošanas pasākuma, kas paredz atbalstu UHP grafīta elektrodu ar diametru 600 mm un vairāk ražošanai – 2013. un 2019. gada redakcija; Stratēģiski jaunu ražošanas nozaru galveno produktu un pakalpojumu katalogs un 2018. gada Stratēģiski jaunu rūpniecības nozaru klasifikācija, kurā grafīta elektrodi ir iekļauti noteikumos par “jaunajiem materiāliem”; Šaņsji provinces ķīmiskās rūpniecības 13. piecgades plāns; Šaņsji provinces jaunu materiālu rūpniecības 13. piecgades plāns un Šaņsji provinces rūpniecības un informācijas attīstības 13. piecgades plāns; Rietumhenaņas 2019.–2025. gada piecgades plāns; Iekšējās Mongolijas īstenošanas plāns augstas kvalitātes jauno ražošanas nozaru attīstībai autonomajā reģionā; īstenošanas plāns valsts jaunās izejvielu bāzes izveides projektam Liaoninas provincē vai Heilundzjanas provinces rūpniecības stiprināšanas būvniecības plāns; un “Ražots Ķīnā 2025”. Vairāki dokumenti ir orientēti uz adatveida koksu, tostarp Rūpniecības pārstrukturēšanas vadlīniju katalogs un 2019. gada rūpniecības struktūras pielāgošanas vadlīniju katalogs, kā arī provinces līmeņa dokumenti. Šaņsji jauno materiālu rūpniecības attīstības 13. piecgades plāns ir tieši vērsts uz adatveida koksu, kas ir definēts kā atbalstāmā nozare. Turklāt Šaņsji provinces rūpniecības un informācijas attīstības 13. piecgades plāns ir orientēts uz adatveida koksu, ņemot vērā tā mērķi paātrināt tradicionālo rūpniecības nozaru pārveidi un paātrināt potenciālās rūpniecības attīstību. |
| --- | --- |

(67)

Sūdzībā ir uzskaitīti arī vadlīniju dokumenti, kas nosaka grafīta elektrodu ražošanas nozares attīstību, to vidū: Rūpniecības struktūras pielāgošanas vadlīniju kataloga – Lēmuma Nr. 40 īstenošanas pasākuma, kas paredz atbalstu UHP grafīta elektrodu ar diametru 600 mm un vairāk ražošanai – 2013. un 2019. gada redakcija; Stratēģiski jaunu ražošanas nozaru galveno produktu un pakalpojumu katalogs un 2018. gada Stratēģiski jaunu rūpniecības nozaru klasifikācija, kurā grafīta elektrodi ir iekļauti noteikumos par “jaunajiem materiāliem”; Šaņsji provinces ķīmiskās rūpniecības 13. piecgades plāns; Šaņsji provinces jaunu materiālu rūpniecības 13. piecgades plāns un Šaņsji provinces rūpniecības un informācijas attīstības 13. piecgades plāns; Rietumhenaņas 2019.–2025. gada piecgades plāns; Iekšējās Mongolijas īstenošanas plāns augstas kvalitātes jauno ražošanas nozaru attīstībai autonomajā reģionā; īstenošanas plāns valsts jaunās izejvielu bāzes izveides projektam Liaoninas provincē vai Heilundzjanas provinces rūpniecības stiprināšanas būvniecības plāns; un “Ražots Ķīnā 2025”. Vairāki dokumenti ir orientēti uz adatveida koksu, tostarp Rūpniecības pārstrukturēšanas vadlīniju katalogs un 2019. gada rūpniecības struktūras pielāgošanas vadlīniju katalogs, kā arī provinces līmeņa dokumenti. Šaņsji jauno materiālu rūpniecības attīstības 13. piecgades plāns ir tieši vērsts uz adatveida koksu, kas ir definēts kā atbalstāmā nozare. Turklāt Šaņsji provinces rūpniecības un informācijas attīstības 13. piecgades plāns ir orientēts uz adatveida koksu, ņemot vērā tā mērķi paātrināt tradicionālo rūpniecības nozaru pārveidi un paātrināt potenciālās rūpniecības attīstību.

UHP

| (68) | Kā norādīts 46. apsvērumā, ĶV neiesniedza ne piezīmes, ne pierādījumus, kas atbalstītu vai atspēkotu pierādījumus, kuri iekļauti lietas materiālos, ieskaitot ziņojumu un sūdzības iesniedzēju sniegtos papildu pierādījumus, par nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu un/vai par to, vai konkrētajā lietā ir pareizi piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu. |
| --- | --- |

(68)

Kā norādīts 46. apsvērumā, ĶV neiesniedza ne piezīmes, ne pierādījumus, kas atbalstītu vai atspēkotu pierādījumus, kuri iekļauti lietas materiālos, ieskaitot ziņojumu un sūdzības iesniedzēju sniegtos papildu pierādījumus, par nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu un/vai par to, vai konkrētajā lietā ir pareizi piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu.

| (69) | Šajā sakarā tika saņemtas piezīmes no izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem. Kā norādīts 51. apsvērumā, ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka Ķīnas grafīta elektrodu nozare ir ļoti orientēta uz tirgu, valstij piederošo uzņēmumu klātbūtne tajā ir tikai neliela, tā darbojas, pamatojoties uz tirgus un komerciāliem principiem, un ĶV nav pieņēmusi īpašus noteikumus vai politiku, lai “veicinātu” grafīta elektrodu ražošanu vai eksportu. |
| --- | --- |

(69)

Šajā sakarā tika saņemtas piezīmes no izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem. Kā norādīts 51. apsvērumā, ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka Ķīnas grafīta elektrodu nozare ir ļoti orientēta uz tirgu, valstij piederošo uzņēmumu klātbūtne tajā ir tikai neliela, tā darbojas, pamatojoties uz tirgus un komerciāliem principiem, un ĶV nav pieņēmusi īpašus noteikumus vai politiku, lai “veicinātu” grafīta elektrodu ražošanu vai eksportu.

| (70) | Komisija pārbaudīja, vai, ņemot vērā to, ka pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, ir pareizi izmantot ĶTR iekšzemes cenas un izmaksas. Komisija to darīja, pamatojoties uz lietas materiālos pieejamajiem pierādījumiem, to vidū ziņojumā ietvertajiem pierādījumiem, kas balstās uz viegli pieejamiem avotiem. Minētajā analīzē tika pārbaudīta valdības būtiskā iejaukšanās ĶTR ekonomikā kopumā, kā arī tika aplūkota konkrētā tirgus situācija attiecīgajā nozarē, kas ietver attiecīgo ražojumu. Komisija šos pierādījumus papildināja ar savu izpēti par dažādajiem kritērijiem, kuri ir būtiski, lai varētu apstiprināt, ka ĶTR pastāv nozīmīgi kropļojumi. |
| --- | --- |

(70)

Komisija pārbaudīja, vai, ņemot vērā to, ka pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, ir pareizi izmantot ĶTR iekšzemes cenas un izmaksas. Komisija to darīja, pamatojoties uz lietas materiālos pieejamajiem pierādījumiem, to vidū ziņojumā ietvertajiem pierādījumiem, kas balstās uz viegli pieejamiem avotiem. Minētajā analīzē tika pārbaudīta valdības būtiskā iejaukšanās ĶTR ekonomikā kopumā, kā arī tika aplūkota konkrētā tirgus situācija attiecīgajā nozarē, kas ietver attiecīgo ražojumu. Komisija šos pierādījumus papildināja ar savu izpēti par dažādajiem kritērijiem, kuri ir būtiski, lai varētu apstiprināt, ka ĶTR pastāv nozīmīgi kropļojumi.

3.3.1.2.   Nozīmīgi kropļojumi, kas ietekmē iekšzemes cenas un izmaksas Ķīnas Tautas Republikā

Nozīmīgi kropļojumi, kas ietekmē iekšzemes cenas un izmaksas Ķīnas Tautas Republikā

| (71) | Ķīnas ekonomikas sistēmas pamatā ir “sociālistiskās tirgus ekonomikas” koncepcija. Minētā koncepcija ir ietverta Ķīnas konstitūcijā un nosaka ĶTR ekonomisko pārvaldību. Pamatprincips ir “ražošanas līdzekļu sociālistiskais sabiedriskais īpašums, t. i., visas tautas īpašums un darbaļaužu kopīpašums”. Valsts īpašumā esošā ekonomika ir “valsts ekonomikas vadošais spēks”, un valsts ir pilnvarota “nodrošināt tās nostiprināšanu un izaugsmi” (14). Tādējādi Ķīnas ekonomikas kopējā struktūra ne tikai ļauj valdībai būtiski iejaukties ekonomikā, bet šādi iejaukties tā ir tieši pilnvarota. Ideja par sabiedriskā īpašuma pārākumu pār privāto īpašumu aptver visu tiesību sistēmu, un visos galvenajos tiesību aktos uzsvērts, ka tas ir vispārējs princips. Ķīnas īpašuma tiesības ir lielisks piemērs: tās attiecas uz sociālisma pirmo fāzi un uztic valstij atbalstīt pamata ekonomikas sistēmu, kurā dominē sabiedriskais īpašums. Tiek pieļauti citi īpašuma veidi – likums ļauj tiem attīstīties līdztekus valsts īpašumam (15). |
| --- | --- |

(71)

Ķīnas ekonomikas sistēmas pamatā ir “sociālistiskās tirgus ekonomikas” koncepcija. Minētā koncepcija ir ietverta Ķīnas konstitūcijā un nosaka ĶTR ekonomisko pārvaldību. Pamatprincips ir “ražošanas līdzekļu sociālistiskais sabiedriskais īpašums, t. i., visas tautas īpašums un darbaļaužu kopīpašums”. Valsts īpašumā esošā ekonomika ir “valsts ekonomikas vadošais spēks”, un valsts ir pilnvarota “nodrošināt tās nostiprināšanu un izaugsmi” (14). Tādējādi Ķīnas ekonomikas kopējā struktūra ne tikai ļauj valdībai būtiski iejaukties ekonomikā, bet šādi iejaukties tā ir tieši pilnvarota. Ideja par sabiedriskā īpašuma pārākumu pār privāto īpašumu aptver visu tiesību sistēmu, un visos galvenajos tiesību aktos uzsvērts, ka tas ir vispārējs princips. Ķīnas īpašuma tiesības ir lielisks piemērs: tās attiecas uz sociālisma pirmo fāzi un uztic valstij atbalstīt pamata ekonomikas sistēmu, kurā dominē sabiedriskais īpašums. Tiek pieļauti citi īpašuma veidi – likums ļauj tiem attīstīties līdztekus valsts īpašumam (15).

sociālistiskās tirgus ekonomikas

14

15

| (72) | Turklāt saskaņā ar attiecīgajiem Ķīnas tiesību aktiem sociālistiskā tirgus ekonomika attīstās ĶKP vadībā. Ikvienā līmenī (juridiskajā, institucionālajā, personīgajā) Ķīnas valsts un ĶKP struktūras ir savstarpēji savijušās, veidojot visaptverošu struktūru, kurā nav atšķirama ĶKP un valsts loma. Pēc tam, kad 2018. gada martā tika grozīta Ķīnas konstitūcija, ĶKP vadošā loma kļuva vēl ievērojamāka, jo tā tika vēlreiz apstiprināta konstitūcijas 1. panta tekstā. Minētajā noteikumā aiz jau esošā pirmā teikuma “Sociālistiskā sistēma ir Ķīnas Tautas Republikas pamatsistēma” tika iekļauts šāds jauns otrais teikums: “Noteicošā iezīme Ķīnai raksturīgajā sociālismā ir Ķīnas Komunistiskās partijas vadošā loma.” (16) Tas ilustrē neapstrīdamo un aizvien pieaugošo ĶKP kontroli pār ĶTR ekonomikas sistēmu. Šāda vadošā loma un kontrole ir raksturīga Ķīnas sistēmai, un tā ir ievērojami spēcīgāka, nekā ierasts citās valstīs, kurās valdības īsteno vispārēju makroekonomisko kontroli, kuras ietvaros darbojas brīvā tirgus spēki. |
| --- | --- |

(72)

Turklāt saskaņā ar attiecīgajiem Ķīnas tiesību aktiem sociālistiskā tirgus ekonomika attīstās ĶKP vadībā. Ikvienā līmenī (juridiskajā, institucionālajā, personīgajā) Ķīnas valsts un ĶKP struktūras ir savstarpēji savijušās, veidojot visaptverošu struktūru, kurā nav atšķirama ĶKP un valsts loma. Pēc tam, kad 2018. gada martā tika grozīta Ķīnas konstitūcija, ĶKP vadošā loma kļuva vēl ievērojamāka, jo tā tika vēlreiz apstiprināta konstitūcijas 1. panta tekstā. Minētajā noteikumā aiz jau esošā pirmā teikuma “Sociālistiskā sistēma ir Ķīnas Tautas Republikas pamatsistēma” tika iekļauts šāds jauns otrais teikums: “Noteicošā iezīme Ķīnai raksturīgajā sociālismā ir Ķīnas Komunistiskās partijas vadošā loma.” (16) Tas ilustrē neapstrīdamo un aizvien pieaugošo ĶKP kontroli pār ĶTR ekonomikas sistēmu. Šāda vadošā loma un kontrole ir raksturīga Ķīnas sistēmai, un tā ir ievērojami spēcīgāka, nekā ierasts citās valstīs, kurās valdības īsteno vispārēju makroekonomisko kontroli, kuras ietvaros darbojas brīvā tirgus spēki.

16

| (73) | Lai sasniegtu mērķus, kas sakrīt ar ĶKP noteikto politisko darba kārtību, nevis atbilst dominējošajiem ekonomikas apstākļiem brīvā tirgū, Ķīnas valsts īsteno intervencionistisku ekonomikas politiku (17). Ķīnas iestāžu izmantotie intervencionistiskie ekonomiskie instrumenti ir daudzveidīgi, un tie ietver rūpniecības plānošanas sistēmu, finanšu sistēmu, kā arī normatīvās vides līmeni. |
| --- | --- |

(73)

Lai sasniegtu mērķus, kas sakrīt ar ĶKP noteikto politisko darba kārtību, nevis atbilst dominējošajiem ekonomikas apstākļiem brīvā tirgū, Ķīnas valsts īsteno intervencionistisku ekonomikas politiku (17). Ķīnas iestāžu izmantotie intervencionistiskie ekonomiskie instrumenti ir daudzveidīgi, un tie ietver rūpniecības plānošanas sistēmu, finanšu sistēmu, kā arī normatīvās vides līmeni.

17

| (74) | Pirmkārt, vispārējās administratīvās kontroles līmenī Ķīnas ekonomikas virzību reglamentē sarežģīta rūpniecības plānošanas sistēma, kas ietekmē visu saimniecisko darbību valstī. Šo plānu kopums aptver plašu un sarežģītu nozaru un starpnozaru politikas jomu matricu un visus valdības līmeņus. Provinču līmeņa plāni ir detalizēti, savukārt valsts plānos izvirzīti plašāki mērķrādītāji. Plānos precizēti arī līdzekļi, kā atbalstīt attiecīgās nozares, kā arī termiņi, kuros mērķi ir jāsasniedz. Dažos plānos joprojām ir tieši formulēti produkcijas izlaides mērķrādītāji, savukārt iepriekšējos plānošanas ciklos tādi tika izvirzīti vienmēr. Minētajos plānos atbilstoši valdības prioritātēm kā (pozitīvas vai negatīvas) prioritātes tiek izceltas atsevišķas rūpniecības nozares un/vai projekti un tiem tiek izvirzīti konkrēti attīstības mērķi (rūpniecības modernizācija, darbības izvēršana starptautiskā mērogā utt.). Gan privātā, gan valsts īpašumā esošiem ekonomikas dalībniekiem ir faktiski jāpielāgo sava saimnieciskā darbība plānošanas sistēmas noteiktajai realitātei. Tas skaidrojams ne tikai ar to, ka šie plāni ir saistoši, bet arī ar to, ka attiecīgās Ķīnas iestādes visos valdības līmeņos ievēro plānu sistēmu un attiecīgi izmanto tām piešķirtās pilnvaras, tādējādi mudinot ekonomikas dalībniekus ievērot plānos noteiktās prioritātes (sk. arī 3.3.1.5. iedaļu turpmāk) (18). |
| --- | --- |

(74)

Pirmkārt, vispārējās administratīvās kontroles līmenī Ķīnas ekonomikas virzību reglamentē sarežģīta rūpniecības plānošanas sistēma, kas ietekmē visu saimniecisko darbību valstī. Šo plānu kopums aptver plašu un sarežģītu nozaru un starpnozaru politikas jomu matricu un visus valdības līmeņus. Provinču līmeņa plāni ir detalizēti, savukārt valsts plānos izvirzīti plašāki mērķrādītāji. Plānos precizēti arī līdzekļi, kā atbalstīt attiecīgās nozares, kā arī termiņi, kuros mērķi ir jāsasniedz. Dažos plānos joprojām ir tieši formulēti produkcijas izlaides mērķrādītāji, savukārt iepriekšējos plānošanas ciklos tādi tika izvirzīti vienmēr. Minētajos plānos atbilstoši valdības prioritātēm kā (pozitīvas vai negatīvas) prioritātes tiek izceltas atsevišķas rūpniecības nozares un/vai projekti un tiem tiek izvirzīti konkrēti attīstības mērķi (rūpniecības modernizācija, darbības izvēršana starptautiskā mērogā utt.). Gan privātā, gan valsts īpašumā esošiem ekonomikas dalībniekiem ir faktiski jāpielāgo sava saimnieciskā darbība plānošanas sistēmas noteiktajai realitātei. Tas skaidrojams ne tikai ar to, ka šie plāni ir saistoši, bet arī ar to, ka attiecīgās Ķīnas iestādes visos valdības līmeņos ievēro plānu sistēmu un attiecīgi izmanto tām piešķirtās pilnvaras, tādējādi mudinot ekonomikas dalībniekus ievērot plānos noteiktās prioritātes (sk. arī 3.3.1.5. iedaļu turpmāk) (18).

18

| (75) | Otrkārt, finanšu resursu piešķiršanas līmenī ĶTR finanšu sistēmā dominē valstij piederošas komercbankas. Veidojot un īstenojot savu aizdevumu politiku, šīm bankām ir jāpielāgojas valdības nozaru politikas mērķiem, nevis primāri jānovērtē konkrētā projekta ekonomiskais izdevīgums (sk. arī 3.3.1.8. iedaļu turpmāk) (19). Tas pats attiecas uz pārējiem Ķīnas finanšu sistēmas elementiem, tādiem kā kapitāla vērtspapīru tirgi, obligāciju tirgi, privātā kapitāla tirgi u. c. Arī šīs finanšu nozares daļas, kas neietilpst banku sektorā, institucionāli un darbības ziņā ir veidotas nevis tā, lai panāktu finanšu tirgu maksimāli efektīvu darbību, bet gan tā, lai nodrošinātu kontroli un ļautu iejaukties valstij un ĶKP (20). |
| --- | --- |

(75)

Otrkārt, finanšu resursu piešķiršanas līmenī ĶTR finanšu sistēmā dominē valstij piederošas komercbankas. Veidojot un īstenojot savu aizdevumu politiku, šīm bankām ir jāpielāgojas valdības nozaru politikas mērķiem, nevis primāri jānovērtē konkrētā projekta ekonomiskais izdevīgums (sk. arī 3.3.1.8. iedaļu turpmāk) (19). Tas pats attiecas uz pārējiem Ķīnas finanšu sistēmas elementiem, tādiem kā kapitāla vērtspapīru tirgi, obligāciju tirgi, privātā kapitāla tirgi u. c. Arī šīs finanšu nozares daļas, kas neietilpst banku sektorā, institucionāli un darbības ziņā ir veidotas nevis tā, lai panāktu finanšu tirgu maksimāli efektīvu darbību, bet gan tā, lai nodrošinātu kontroli un ļautu iejaukties valstij un ĶKP (20).

19

20

| (76) | Treškārt, normatīvās vides līmenī valsts iejaukšanās ekonomikā notiek vairākos veidos. Piemēram, publiskā iepirkuma noteikumi regulāri tiek izmantoti, lai sasniegtu politikas mērķus, nevis ekonomisko efektivitāti, tādējādi apdraudot uz tirgu balstītus principus šajā jomā. Piemērojamie tiesību akti konkrēti paredz, ka publiskā iepirkuma uzdevums ir veicināt valsts politikā izvirzīto mērķu sasniegšanu. Tomēr šo mērķu raksturs nav noteikts, tādējādi lēmumu pieņemšanas struktūrām tiek dota liela rīcības brīvība (21). Līdzīgi arī ieguldījumu jomā ĶV saglabā nozīmīgu kontroli un ietekmi kā pār valsts, tā pār privāto ieguldījumu objektu un apjomu. Ieguldījumu izvērtēšanu, kā arī dažādus stimulus, ierobežojumus un aizliegumus, kas saistīti ar ieguldījumiem, iestādes izmanto kā nozīmīgu instrumentu nozaru politikas mērķu atbalstam, piemēram, valsts kontroles saglabāšanai nozīmīgākajās nozarēs vai iekšzemes rūpniecības stiprināšanai (22). |
| --- | --- |

(76)

Treškārt, normatīvās vides līmenī valsts iejaukšanās ekonomikā notiek vairākos veidos. Piemēram, publiskā iepirkuma noteikumi regulāri tiek izmantoti, lai sasniegtu politikas mērķus, nevis ekonomisko efektivitāti, tādējādi apdraudot uz tirgu balstītus principus šajā jomā. Piemērojamie tiesību akti konkrēti paredz, ka publiskā iepirkuma uzdevums ir veicināt valsts politikā izvirzīto mērķu sasniegšanu. Tomēr šo mērķu raksturs nav noteikts, tādējādi lēmumu pieņemšanas struktūrām tiek dota liela rīcības brīvība (21). Līdzīgi arī ieguldījumu jomā ĶV saglabā nozīmīgu kontroli un ietekmi kā pār valsts, tā pār privāto ieguldījumu objektu un apjomu. Ieguldījumu izvērtēšanu, kā arī dažādus stimulus, ierobežojumus un aizliegumus, kas saistīti ar ieguldījumiem, iestādes izmanto kā nozīmīgu instrumentu nozaru politikas mērķu atbalstam, piemēram, valsts kontroles saglabāšanai nozīmīgākajās nozarēs vai iekšzemes rūpniecības stiprināšanai (22).

21

22

| (77) | Kopumā Ķīnas ekonomikas modelis ir balstīts uz noteiktām pamataksiomām, kas paredz un veicina valdības iejaukšanos dažādos veidos. Šāda būtiska valdības iejaukšanās ir pretrunā brīvai tirgus spēku darbībai un tādējādi kropļo resursu efektīvu sadali, kas atbilstu tirgus principiem (23). |
| --- | --- |

(77)

Kopumā Ķīnas ekonomikas modelis ir balstīts uz noteiktām pamataksiomām, kas paredz un veicina valdības iejaukšanos dažādos veidos. Šāda būtiska valdības iejaukšanās ir pretrunā brīvai tirgus spēku darbībai un tādējādi kropļo resursu efektīvu sadali, kas atbilstu tirgus principiem (23).

23

3.3.1.3.   Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta pirmā ievilkuma nozīmē: attiecīgajā tirgū lielā mērā darbojas uzņēmumi, kuri pieder eksportētājvalsts iestādēm vai kuru darbību tās kontrolē, stratēģiski uzrauga vai sniedz tiem norādes

Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta pirmā ievilkuma nozīmē: attiecīgajā tirgū lielā mērā darbojas uzņēmumi, kuri pieder eksportētājvalsts iestādēm vai kuru darbību tās kontrolē, stratēģiski uzrauga vai sniedz tiem norādes

| (78) | Ķīnas Tautas Republikas ekonomikā būtiskākā daļa ir uzņēmumi, kuri ir valsts īpašumā, kuru darbību tā kontrolē un/vai stratēģiski uzrauga vai kuriem sniedz norādes. |
| --- | --- |

(78)

Ķīnas Tautas Republikas ekonomikā būtiskākā daļa ir uzņēmumi, kuri ir valsts īpašumā, kuru darbību tā kontrolē un/vai stratēģiski uzrauga vai kuriem sniedz norādes.

| (79) | ĶV un ĶKP uztur struktūras, kas nodrošina to pastāvīgu ietekmi uzņēmumos, it sevišķi valstij piederošos uzņēmumos (VU). Valsts (un daudzējādā ziņā arī ĶKP) ne tikai aktīvi formulē un pārrauga vispārējās ekonomikas politikas īstenošanu atsevišķos VU, bet arī pastāv uz tiesībām piedalīties lēmumu pieņemšanā par to darbību. Parasti tas tiek darīts, veicot darbinieku rotāciju starp valdības iestādēm un VU, nodrošinot partijas biedru klātbūtni VU izpildstruktūrās un partijas pirmorganizācijas uzņēmumos (sk. arī 3.3.1.4. iedaļu), kā arī veidojot VU sektora korporatīvo struktūru (24). Savukārt VU saņem pretī īpašu statusu Ķīnas ekonomikā, kas ietver virkni ekonomisku ieguvumu, jo īpaši aizsardzību pret konkurenci un preferenciālu piekļuvi attiecīgiem izejresursiem, ieskaitot finansējumu (25). Faktori, kas norāda uz valdības kontroli pār grafīta elektrodu nozares uzņēmumiem, ir sīkāk aplūkoti turpmāk 3.3.1.4. iedaļā. |
| --- | --- |

(79)

ĶV un ĶKP uztur struktūras, kas nodrošina to pastāvīgu ietekmi uzņēmumos, it sevišķi valstij piederošos uzņēmumos (VU). Valsts (un daudzējādā ziņā arī ĶKP) ne tikai aktīvi formulē un pārrauga vispārējās ekonomikas politikas īstenošanu atsevišķos VU, bet arī pastāv uz tiesībām piedalīties lēmumu pieņemšanā par to darbību. Parasti tas tiek darīts, veicot darbinieku rotāciju starp valdības iestādēm un VU, nodrošinot partijas biedru klātbūtni VU izpildstruktūrās un partijas pirmorganizācijas uzņēmumos (sk. arī 3.3.1.4. iedaļu), kā arī veidojot VU sektora korporatīvo struktūru (24). Savukārt VU saņem pretī īpašu statusu Ķīnas ekonomikā, kas ietver virkni ekonomisku ieguvumu, jo īpaši aizsardzību pret konkurenci un preferenciālu piekļuvi attiecīgiem izejresursiem, ieskaitot finansējumu (25). Faktori, kas norāda uz valdības kontroli pār grafīta elektrodu nozares uzņēmumiem, ir sīkāk aplūkoti turpmāk 3.3.1.4. iedaļā.

24

25

| (80) | Īpaši grafīta elektrodu nozarē joprojām pastāv ievērojama ĶV īpašumtiesību daļa, kā norādīts sūdzībā un aprakstīts 61. apsvērumā. Izmeklēšanā apstiprinājās, ka daudzi uzņēmumi, arī sūdzībā minētie, patiešām ir VU un ka, lai gan nav oficiālas informācijas par precīzu sadalījumu starp privātiem uzņēmumiem un VU, VU klātbūtne grafīta elektrodu nozarē ir ievērojama un to vidū ir cita starpā šādi uzņēmumi: Shanxi Jinneng Group Co., Ltd., Henan General Machinery, Kaifeng Carbon. Komisija arī atzīmē, ka šajā nozarē darbojas privātu un valstij piederošu uzņēmumu izveidoti kopuzņēmumi, piemēram, Baofang Carbon Material Technology (51 % kontrolē valstij piederošā Baowu grupa un 49 % – Fangda Carbon New Materials Co., LTD (26)) vai Fushun Carbon (65,5 % pieder Fangda Carbon New Materials Co., LTD un 34,5 % – Fushun Longsheng State-owned Capital Operation Group Co., Ltd.). |
| --- | --- |

(80)

Īpaši grafīta elektrodu nozarē joprojām pastāv ievērojama ĶV īpašumtiesību daļa, kā norādīts sūdzībā un aprakstīts 61. apsvērumā. Izmeklēšanā apstiprinājās, ka daudzi uzņēmumi, arī sūdzībā minētie, patiešām ir VU un ka, lai gan nav oficiālas informācijas par precīzu sadalījumu starp privātiem uzņēmumiem un VU, VU klātbūtne grafīta elektrodu nozarē ir ievērojama un to vidū ir cita starpā šādi uzņēmumi: Shanxi Jinneng Group Co., Ltd., Henan General Machinery, Kaifeng Carbon. Komisija arī atzīmē, ka šajā nozarē darbojas privātu un valstij piederošu uzņēmumu izveidoti kopuzņēmumi, piemēram, Baofang Carbon Material Technology (51 % kontrolē valstij piederošā Baowu grupa un 49 % – Fangda Carbon New Materials Co., LTD (26)) vai Fushun Carbon (65,5 % pieder Fangda Carbon New Materials Co., LTD un 34,5 % – Fushun Longsheng State-owned Capital Operation Group Co., Ltd.).

Shanxi Jinneng Group Co., Ltd.

Henan General Machinery

Kaifeng Carbon

Baofang Carbon Material Technology

Baowu

Fangda Carbon New Materials Co., LTD

26

Fushun Carbon

Fangda Carbon New Materials Co., LTD

Fushun Longsheng State-owned Capital Operation Group Co., Ltd.

| (81) | Turklāt Komisija atzīmē, ka dažādi valstij piederošie uzņēmumi, piemēram, CNPC Jinzhou Petrochemical (27) un Shanghai Baosteel chemical (28), ir iesaistīti adatveida koksa – būtiskas grafīta elektrodu ražošanas izejvielas – ražošanā. Turklāt vēl viens valstij piederošs uzņēmums, Ordos Weiyi High-tech Materials (29), kas ir Baotou meitasuzņēmums, ir iesaistīts adatveida koksa jaudas paplašināšanas projektā Iekšējā Mongolijā. |
| --- | --- |

(81)

Turklāt Komisija atzīmē, ka dažādi valstij piederošie uzņēmumi, piemēram, CNPC Jinzhou Petrochemical (27) un Shanghai Baosteel chemical (28), ir iesaistīti adatveida koksa – būtiskas grafīta elektrodu ražošanas izejvielas – ražošanā. Turklāt vēl viens valstij piederošs uzņēmums, Ordos Weiyi High-tech Materials (29), kas ir Baotou meitasuzņēmums, ir iesaistīts adatveida koksa jaudas paplašināšanas projektā Iekšējā Mongolijā.

CNPC Jinzhou Petrochemical

27

Shanghai Baosteel chemical

28

Ordos Weiyi High-tech Materials

29

Baotou

| (82) | Valdībai plaši iejaucoties grafīta elektrodu ražošanas nozarē, kā arī nozarē un augšposma nozarēs pastāvot būtiskai VU klātbūtnei, pat privātā īpašumā esošiem ražotājiem ir liegts darboties tirgus apstākļos. Kā izklāstīts turpmāk 3.3.1.5. iedaļā, gan uz valsts, gan privātiem uzņēmumiem grafīta elektrodu nozarē attiecas arī politikas uzraudzība un vadlīnijas. |
| --- | --- |

(82)

Valdībai plaši iejaucoties grafīta elektrodu ražošanas nozarē, kā arī nozarē un augšposma nozarēs pastāvot būtiskai VU klātbūtnei, pat privātā īpašumā esošiem ražotājiem ir liegts darboties tirgus apstākļos. Kā izklāstīts turpmāk 3.3.1.5. iedaļā, gan uz valsts, gan privātiem uzņēmumiem grafīta elektrodu nozarē attiecas arī politikas uzraudzība un vadlīnijas.

3.3.1.4.   Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta otrā ievilkuma nozīmē: valsts ir pārstāvēta uzņēmumos un tādējādi var iejaukties jautājumos par cenām vai izmaksām

Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta otrā ievilkuma nozīmē: valsts ir pārstāvēta uzņēmumos un tādējādi var iejaukties jautājumos par cenām vai izmaksām

| (83) | Papildus tam, ka ĶV īsteno kontroli pār ekonomiku, izmantojot īpašumtiesības uz VU un citus instrumentus, Ķīnas valdība, izmantojot valsts klātbūtni uzņēmumos, var iejaukties cenās un izmaksās. Var uzskatīt, ka Ķīnas tiesību aktos paredzētās attiecīgo valsts iestāžu tiesības iecelt un atcelt no amata VU augstākā līmeņa vadību atspoguļo atbilstīgās īpašuma tiesības (30), turklāt ĶKP pirmorganizācijas gan valsts, gan privātā īpašumā esošos uzņēmumos ir vēl viens nozīmīgs kanāls, pa kuru valsts var iejaukties darījumdarbības lēmumu pieņemšanā. Saskaņā ar ĶTR uzņēmumu tiesībām ĶKP organizācija ir jāizveido ikvienā uzņēmumā (ar vismaz trim ĶKP biedriem, kā noteikts ĶKP konstitūcijā (31)) un uzņēmuma pienākums ir nodrošināt partijas organizācijas darbībai vajadzīgos apstākļus. Izrādās, ka pagātnē šī prasība ne vienmēr tika ievērota vai stingri izpildīta. Tomēr vismaz kopš 2016. gada ĶKP politiska principa veidā ir pastiprinājusi pretenzijas uz darījumdarbības lēmumu kontroli valstij piederošajos uzņēmumos. Tiek arī ziņots, ka ĶKP izdara spiedienu uz privātiem uzņēmumiem, lai tie priekšplānā izvirzītu “patriotismu” un ievērotu partijas disciplīnu (32). Ir saņemta informācija, ka 2017. gadā partijas pirmorganizācijas bija 70 % no aptuveni 1,86 miljoniem privātā īpašumā esošo uzņēmumu un pieaug spiediens nodrošināt, lai ĶKP organizācijām būtu izšķirīga ietekme darījumdarbības lēmumu pieņemšanā attiecīgajos uzņēmumos (33). Minētie noteikumi ir vispārēji piemērojami visā Ķīnas ekonomikā – visās nozarēs, ieskaitot grafīta elektrodu ražotājus un to izejresursu piegādātājus. |
| --- | --- |

(83)

Papildus tam, ka ĶV īsteno kontroli pār ekonomiku, izmantojot īpašumtiesības uz VU un citus instrumentus, Ķīnas valdība, izmantojot valsts klātbūtni uzņēmumos, var iejaukties cenās un izmaksās. Var uzskatīt, ka Ķīnas tiesību aktos paredzētās attiecīgo valsts iestāžu tiesības iecelt un atcelt no amata VU augstākā līmeņa vadību atspoguļo atbilstīgās īpašuma tiesības (30), turklāt ĶKP pirmorganizācijas gan valsts, gan privātā īpašumā esošos uzņēmumos ir vēl viens nozīmīgs kanāls, pa kuru valsts var iejaukties darījumdarbības lēmumu pieņemšanā. Saskaņā ar ĶTR uzņēmumu tiesībām ĶKP organizācija ir jāizveido ikvienā uzņēmumā (ar vismaz trim ĶKP biedriem, kā noteikts ĶKP konstitūcijā (31)) un uzņēmuma pienākums ir nodrošināt partijas organizācijas darbībai vajadzīgos apstākļus. Izrādās, ka pagātnē šī prasība ne vienmēr tika ievērota vai stingri izpildīta. Tomēr vismaz kopš 2016. gada ĶKP politiska principa veidā ir pastiprinājusi pretenzijas uz darījumdarbības lēmumu kontroli valstij piederošajos uzņēmumos. Tiek arī ziņots, ka ĶKP izdara spiedienu uz privātiem uzņēmumiem, lai tie priekšplānā izvirzītu “patriotismu” un ievērotu partijas disciplīnu (32). Ir saņemta informācija, ka 2017. gadā partijas pirmorganizācijas bija 70 % no aptuveni 1,86 miljoniem privātā īpašumā esošo uzņēmumu un pieaug spiediens nodrošināt, lai ĶKP organizācijām būtu izšķirīga ietekme darījumdarbības lēmumu pieņemšanā attiecīgajos uzņēmumos (33). Minētie noteikumi ir vispārēji piemērojami visā Ķīnas ekonomikā – visās nozarēs, ieskaitot grafīta elektrodu ražotājus un to izejresursu piegādātājus.

30

31

32

33

| (84) | Turklāt 2020. gada 15. septembrī tika publicēts dokuments General Office of CCP Central Committee’s Guidelines on stepping up the United Front work in the private sector for the new era (“ĶKP Centrālkomitejas Galvenā biroja pamatnostādnes par aktīvāku privātā sektora darbu vienotajā frontē ceļā uz jauno laikmetu”, turpmāk – Pamatnostādnes) (34), kurā vēl vairāk paplašināta privātajos uzņēmumos izveidoto partijas komiteju loma. Pamatnostādņu II.4. iedaļā ir teikts: “Mums jāceļ partijas kopējās spējas vadīt privātā sektora darbu vienotajā frontē un šajā jomā efektīvi jāveic aktīvāks darbs.” To III.6. iedaļā ir teikts: “Mums vēl aktīvāk jāīsteno partijas attīstības pasākumi privātos uzņēmumos un jānodrošina, ka partijas pirmorganizācijas var efektīvi izpildīt savus uzdevumus kā partijas posteņi un ka partijas biedri var darboties kā līderi un pionieri.” Tādējādi Pamatnostādnēs ir uzsvērta ĶKP nozīme uzņēmumos un citās privātā sektora struktūrās un tiek mēģināts šo nozīmi palielināt (35). |
| --- | --- |

(84)

Turklāt 2020. gada 15. septembrī tika publicēts dokuments General Office of CCP Central Committee’s Guidelines on stepping up the United Front work in the private sector for the new era (“ĶKP Centrālkomitejas Galvenā biroja pamatnostādnes par aktīvāku privātā sektora darbu vienotajā frontē ceļā uz jauno laikmetu”, turpmāk – Pamatnostādnes) (34), kurā vēl vairāk paplašināta privātajos uzņēmumos izveidoto partijas komiteju loma. Pamatnostādņu II.4. iedaļā ir teikts: “Mums jāceļ partijas kopējās spējas vadīt privātā sektora darbu vienotajā frontē un šajā jomā efektīvi jāveic aktīvāks darbs.” To III.6. iedaļā ir teikts: “Mums vēl aktīvāk jāīsteno partijas attīstības pasākumi privātos uzņēmumos un jānodrošina, ka partijas pirmorganizācijas var efektīvi izpildīt savus uzdevumus kā partijas posteņi un ka partijas biedri var darboties kā līderi un pionieri.” Tādējādi Pamatnostādnēs ir uzsvērta ĶKP nozīme uzņēmumos un citās privātā sektora struktūrās un tiek mēģināts šo nozīmi palielināt (35).

General Office of CCP Central Committee’s Guidelines on stepping up the United Front work in the private sector for the new era

34

35

| (85) | Konkrēti grafīta elektrodu nozarē, kā jau norādīts, daudzi ražotāji pieder valstij un ir pasludinājuši apņemšanos ievērot valdības nozaru politiku, kā arī ĶKP vadošo lomu. Piemēram, valstij piederošais tirgotājs Henan General Machinery un ražotājs Kaifeng Carbon jau vairākus gadus ir uzsvēruši ĶKP vadības nozīmi, un šajā laikā Henan General Machinery ir paziņojis, ka “vadoties pēc zinātniskās attīstības koncepcijas, [mēs] dziļi īstenosim Ķīnas Komunistiskās partijas 18. Nacionālā kongresa garu” (36), bet Kaifeng Carbon jau 2016. gadā ziņoja par uzņēmuma pirmo sekmīgo partijas kongresu (37). Tomēr valsts un partijas ietekme neaprobežojas tikai ar valstij piederošiem uzņēmumiem, bet izpaužas arī privātos uzņēmumos, apstiprinot ĶKP pieaugošo ietekmi privātajā sektorā, kas aprakstīta iepriekšējā apsvērumā. Šajā sakarā Komisija norāda, ka uzņēmuma Fangda Carbon New Materials Co., LTD. valdes priekšsēdētājs ir arī ĶKP loceklis (38). Turklāt uzņēmums attiecībā uz partijas veidošanas darbībām norāda turpmāk minēto: “Fangda Carbon kā viens no pasaulē vadošajiem oglekļa uzņēmumiem aktīvi īsteno korporatīvo kultūru, ņemot vērā “partijas veidošanu kā dvēseli
  ”
  . Gadu gaitā uzņēmums ir ļoti koncentrējies uz korporatīvās attīstības stratēģiju “veidot spēcīgu partiju spēcīgai izaugsmei”, neatlaidīgi integrējis partijas veidošanu uzņēmuma ražošanā un darījumdarbībā, kā arī uzkrājis spēcīgu pozitīvu enerģiju veselīgai un straujai uzņēmuma attīstībai. (..) Gadu gaitā Fangda Carbon ir nepārtraukti stiprinājis partijas organizācijas veidošanu (..). Uzņēmuma partijas komiteja ir saņēmusi apbalvojumu “Valsts pionieris progresīvas vietējās partijas organizācijas jomā” (..)” (39). Tāpat arī uzņēmums Jilin Carbon Co. LTD., kas ir Zhongze Group daļa, norāda: “Zhongze Group visu līmeņu partijas organizācijas aktīvi īsteno virkni partijas veidošanas pasākumu, lai atzīmētu Ķīnas Komunistiskās partijas dibināšanas 99. gadadienu, (..) demonstrējot privāto uzņēmumu apņēmību, pārliecību un atbildību vienmēr ievērot partijas vadību, lai palīdzētu veidot sociālistisku ekonomiku. (..) Visi Zhongze Group uzņēmumi vienmēr ir veikuši labu darbu partijas veidošanā, veicot tādas darbības kā, piemēram, izstrādājot partijas mācības, organizējot partijas vēstures stundas un veidojot progresīvus modeļus, pārmantojot sarkano gēnu un uzturot spēkā sākotnējos centienus.” (40). |
| --- | --- |

(85)

Konkrēti grafīta elektrodu nozarē, kā jau norādīts, daudzi ražotāji pieder valstij un ir pasludinājuši apņemšanos ievērot valdības nozaru politiku, kā arī ĶKP vadošo lomu. Piemēram, valstij piederošais tirgotājs Henan General Machinery un ražotājs Kaifeng Carbon jau vairākus gadus ir uzsvēruši ĶKP vadības nozīmi, un šajā laikā Henan General Machinery ir paziņojis, ka “vadoties pēc zinātniskās attīstības koncepcijas, [mēs] dziļi īstenosim Ķīnas Komunistiskās partijas 18. Nacionālā kongresa garu” (36), bet Kaifeng Carbon jau 2016. gadā ziņoja par uzņēmuma pirmo sekmīgo partijas kongresu (37). Tomēr valsts un partijas ietekme neaprobežojas tikai ar valstij piederošiem uzņēmumiem, bet izpaužas arī privātos uzņēmumos, apstiprinot ĶKP pieaugošo ietekmi privātajā sektorā, kas aprakstīta iepriekšējā apsvērumā. Šajā sakarā Komisija norāda, ka uzņēmuma Fangda Carbon New Materials Co., LTD. valdes priekšsēdētājs ir arī ĶKP loceklis (38). Turklāt uzņēmums attiecībā uz partijas veidošanas darbībām norāda turpmāk minēto: “Fangda Carbon kā viens no pasaulē vadošajiem oglekļa uzņēmumiem aktīvi īsteno korporatīvo kultūru, ņemot vērā “partijas veidošanu kā dvēseli
  ”
  . Gadu gaitā uzņēmums ir ļoti koncentrējies uz korporatīvās attīstības stratēģiju “veidot spēcīgu partiju spēcīgai izaugsmei”, neatlaidīgi integrējis partijas veidošanu uzņēmuma ražošanā un darījumdarbībā, kā arī uzkrājis spēcīgu pozitīvu enerģiju veselīgai un straujai uzņēmuma attīstībai. (..) Gadu gaitā Fangda Carbon ir nepārtraukti stiprinājis partijas organizācijas veidošanu (..). Uzņēmuma partijas komiteja ir saņēmusi apbalvojumu “Valsts pionieris progresīvas vietējās partijas organizācijas jomā” (..)” (39). Tāpat arī uzņēmums Jilin Carbon Co. LTD., kas ir Zhongze Group daļa, norāda: “Zhongze Group visu līmeņu partijas organizācijas aktīvi īsteno virkni partijas veidošanas pasākumu, lai atzīmētu Ķīnas Komunistiskās partijas dibināšanas 99. gadadienu, (..) demonstrējot privāto uzņēmumu apņēmību, pārliecību un atbildību vienmēr ievērot partijas vadību, lai palīdzētu veidot sociālistisku ekonomiku. (..) Visi Zhongze Group uzņēmumi vienmēr ir veikuši labu darbu partijas veidošanā, veicot tādas darbības kā, piemēram, izstrādājot partijas mācības, organizējot partijas vēstures stundas un veidojot progresīvus modeļus, pārmantojot sarkano gēnu un uzturot spēkā sākotnējos centienus.” (40).

Henan General Machinery

Kaifeng Carbon

Henan General Machinery

36

Kaifeng Carbon

37

Fangda Carbon New Materials Co., LTD.

38

Fangda Carbon

”

Fangda Carbon

39

Jilin Carbon Co. LTD.

Zhongze Group

Zhongze Group

Zhongze Group

40

| (86) | Turklāt Komisija atzīmē, ka Ķīnas Oglekļa rūpniecības asociācijas, t. i., grafīta elektrodu nozares rūpniecības asociācijas, kuras biedrs un priekšsēdētāja vietnieks ir uzņēmums Fangda Carbon New Materials Co, LTD., bet biedrs un pastāvīgais direktors ir Liaoning Dantan Technology Group (41), statūtos ir nepārprotami norādīts, ka asociācijas mērķis pats par sevi ir “īstenot partijas līniju, pamatnostādnes un politiku” un ka asociācija “ievēro Ķīnas Komunistiskās partijas vispārējo vadību un saskaņā ar Ķīnas Komunistiskās partijas konstitūcijas noteikumiem izveido Ķīnas Komunistiskās partijas organizāciju, attīsta partijas darbību un nodrošina partijas organizācijas darbībai nepieciešamos nosacījumus” (42). |
| --- | --- |

(86)

Turklāt Komisija atzīmē, ka Ķīnas Oglekļa rūpniecības asociācijas, t. i., grafīta elektrodu nozares rūpniecības asociācijas, kuras biedrs un priekšsēdētāja vietnieks ir uzņēmums Fangda Carbon New Materials Co, LTD., bet biedrs un pastāvīgais direktors ir Liaoning Dantan Technology Group (41), statūtos ir nepārprotami norādīts, ka asociācijas mērķis pats par sevi ir “īstenot partijas līniju, pamatnostādnes un politiku” un ka asociācija “ievēro Ķīnas Komunistiskās partijas vispārējo vadību un saskaņā ar Ķīnas Komunistiskās partijas konstitūcijas noteikumiem izveido Ķīnas Komunistiskās partijas organizāciju, attīsta partijas darbību un nodrošina partijas organizācijas darbībai nepieciešamos nosacījumus” (42).

Fangda Carbon New Materials Co, LTD.

Liaoning Dantan Technology Group

41

42

| (87) | Valsts klātbūtne un iejaukšanās finanšu tirgos (sk. arī 3.3.1.8. iedaļu turpmāk), kā arī izejvielu un izejresursu nodrošināšanā kropļo tirgu vēl vairāk (43). Tādējādi valsts klātbūtne uzņēmumos, ieskaitot VU, grafīta elektrodu un citās nozarēs (piemēram, finanšu un izejresursu nozarē) ļauj ĶV iejaukties cenās un izmaksās. |
| --- | --- |

(87)

Valsts klātbūtne un iejaukšanās finanšu tirgos (sk. arī 3.3.1.8. iedaļu turpmāk), kā arī izejvielu un izejresursu nodrošināšanā kropļo tirgu vēl vairāk (43). Tādējādi valsts klātbūtne uzņēmumos, ieskaitot VU, grafīta elektrodu un citās nozarēs (piemēram, finanšu un izejresursu nozarē) ļauj ĶV iejaukties cenās un izmaksās.

43

3.3.1.5.   Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta trešā ievilkuma nozīmē: diskriminējoša valsts politika vai pasākumi, kuros priekšroka tiek dota iekšzemes piegādātājiem vai kuri kaut kā citādi ietekmē brīvā tirgus spēkus

Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta trešā ievilkuma nozīmē: diskriminējoša valsts politika vai pasākumi, kuros priekšroka tiek dota iekšzemes piegādātājiem vai kuri kaut kā citādi ietekmē brīvā tirgus spēkus

| (88) | Ķīnas ekonomikas virzienu lielā mērā nosaka komplicēta plānošanas sistēma, kurā noteiktas prioritātes un izvirzīti mērķi, kam jābūt centrālās un vietējās valdības uzmanības centrā. Attiecīgi plāni ir visos valdības līmeņos, un tie aptver praktiski visas ekonomikas nozares. Ar plānošanas instrumentiem noteiktie mērķi ir saistoši, un katra pārvaldes līmeņa iestāde uzrauga, kā attiecīgais zemākais valdības līmenis īsteno plānus. Kopumā plānošanas sistēma ĶTR nodrošina, ka resursi tiek virzīti tām nozarēm, kuras valdība atzinusi par stratēģiskām vai citādi politiski nozīmīgām, nevis tiek sadalīti atkarībā no tirgus spēkiem (44). |
| --- | --- |

(88)

Ķīnas ekonomikas virzienu lielā mērā nosaka komplicēta plānošanas sistēma, kurā noteiktas prioritātes un izvirzīti mērķi, kam jābūt centrālās un vietējās valdības uzmanības centrā. Attiecīgi plāni ir visos valdības līmeņos, un tie aptver praktiski visas ekonomikas nozares. Ar plānošanas instrumentiem noteiktie mērķi ir saistoši, un katra pārvaldes līmeņa iestāde uzrauga, kā attiecīgais zemākais valdības līmenis īsteno plānus. Kopumā plānošanas sistēma ĶTR nodrošina, ka resursi tiek virzīti tām nozarēm, kuras valdība atzinusi par stratēģiskām vai citādi politiski nozīmīgām, nevis tiek sadalīti atkarībā no tirgus spēkiem (44).

44

| (89) | Ķīnas valdība atzīst grafīta elektrodu ražošanas nozari par nozīmīgu nozari. To apstiprina daudzie plāni, direktīvas un citi dokumenti, kas attiecas uz grafīta elektrodiem un ir izdoti valsts, reģionu un municipālajā līmenī. |
| --- | --- |

(89)

Ķīnas valdība atzīst grafīta elektrodu ražošanas nozari par nozīmīgu nozari. To apstiprina daudzie plāni, direktīvas un citi dokumenti, kas attiecas uz grafīta elektrodiem un ir izdoti valsts, reģionu un municipālajā līmenī.

| (90) | Kā norādīts sūdzībā un iepriekš 67. apsvērumā, grafīta elektrodu ražošanas nozarei un adatveida koksam, kas ir galvenā izejviela grafīta elektrodu ražošanas nozarē, ir izstrādāti daudzi politikas vadlīniju dokumenti. Komisijas veiktā izpēte apstiprināja šajā sakarā sūdzībā sniegto informāciju. Piemēram, grafīta elektrodi ir minēti kā veicināmā nozare VIII.2. punktā 2019. gada NDRC vadlīniju katalogā par nozares pielāgojumiem. Minētais noteikums attiecas uz “īpaši augstas jaudas elektrodiem ar diametru 600 mm un vairāk, mikroporainiem un īpaši mikroporainiem oglekļa ķieģeļiem domnām, speciālu grafītu (augstas stiprības, augsta blīvuma, augstas tīrības pakāpes, augsta stiepes moduļa), grafīta (kvalitatīvu) katodu, iekšējā grafitizācijas krāšņu izstrādi un ražošanu” (45). Tajā pašā vadlīniju kataloga iedaļā ir minēts arī adatveida kokss: “Desulfurizācijas šķidro atkritumu resursu izmantošana, koksa notekūdeņu, akmeņogļu darvas un uz oglekļa bāzes esošu materiālu progresīva attīrīšana un atkalizmantošana, adatveida koksa no ogļu darvas, koksa gāzes, neapstrādātas gāzes un cirkulējošā amonjaka izmantošana ar augstu pievienoto vērtību utt.”. Līdzīgi arī provinces līmenī ogļu rūpniecības pārveides un modernizācijas paātrināšana ir viena no Šaņsji provinces rūpniecības un informācijas attīstības 13. piecgades plānā paredzētajām prioritātēm. Saskaņā ar šo plānu, kas attiecas gan uz grafīta elektrodiem, gan uz adatveida koksu, provincei vajadzētu: “aktīvi turpināt attīstīt skalošanas eļļas, fenola eļļas, naftalīna eļļas, antracēna eļļas un citu frakciju ķīmisko vielu tālāku ķīmisko pārstrādi, koncentrējoties uz adatveida koksa un īpaši augstas jaudas grafīta elektrodu, speciālā melnā oglekļa, kodolgrafīta un augstas pievienotās vērtības oglekļa materiālu, piemēram, oglekļa šķiedras, uz piķa bāzes veicināšanu. Veicināt liela mēroga ražošanas jaudas veidošanu.” (46) Pašvaldību līmenī kā piemēru var minēt Dzjišanas ekonomiskās attīstības zonas Sjiše industriālo parku Datunā (Šaņsji), kur no jauna uzbūvētais īpaši lielas jaudas grafīta elektrodu projekts, kura gada ražošanas apjoms ir 60 000 tonnu 600 mm un lielāka diametra elektrodu un kurā kopā veikti 1,2 miljardus RMB lieli ieguldījumi, tiek uzskatīts par nozīmīgu provinces projektu (47). Komisijas veiktais pētījums arī apstiprināja, ka starp nozaru politikas dokumentiem, kas vērsti uz grafīta elektrodu nozari, ir arī Rietumhenaņas industriālās pārveides un modernizācijas plāns un demonstrējumu teritoriju izveides plāns (48), Iekšējās Mongolijas īstenošanas plāns augstas kvalitātes jauno ražošanas nozaru attīstībai autonomajā reģionā (49), īstenošanas plāns valsts jaunās izejvielu bāzes izveides projektam Liaoninas provincē (50), kā arī Heilundzjanas provinces rūpniecības stiprināšanas būvniecības plāns (51). |
| --- | --- |

(90)

Kā norādīts sūdzībā un iepriekš 67. apsvērumā, grafīta elektrodu ražošanas nozarei un adatveida koksam, kas ir galvenā izejviela grafīta elektrodu ražošanas nozarē, ir izstrādāti daudzi politikas vadlīniju dokumenti. Komisijas veiktā izpēte apstiprināja šajā sakarā sūdzībā sniegto informāciju. Piemēram, grafīta elektrodi ir minēti kā veicināmā nozare VIII.2. punktā 2019. gada NDRC vadlīniju katalogā par nozares pielāgojumiem. Minētais noteikums attiecas uz “īpaši augstas jaudas elektrodiem ar diametru 600 mm un vairāk, mikroporainiem un īpaši mikroporainiem oglekļa ķieģeļiem domnām, speciālu grafītu (augstas stiprības, augsta blīvuma, augstas tīrības pakāpes, augsta stiepes moduļa), grafīta (kvalitatīvu) katodu, iekšējā grafitizācijas krāšņu izstrādi un ražošanu” (45). Tajā pašā vadlīniju kataloga iedaļā ir minēts arī adatveida kokss: “Desulfurizācijas šķidro atkritumu resursu izmantošana, koksa notekūdeņu, akmeņogļu darvas un uz oglekļa bāzes esošu materiālu progresīva attīrīšana un atkalizmantošana, adatveida koksa no ogļu darvas, koksa gāzes, neapstrādātas gāzes un cirkulējošā amonjaka izmantošana ar augstu pievienoto vērtību utt.”. Līdzīgi arī provinces līmenī ogļu rūpniecības pārveides un modernizācijas paātrināšana ir viena no Šaņsji provinces rūpniecības un informācijas attīstības 13. piecgades plānā paredzētajām prioritātēm. Saskaņā ar šo plānu, kas attiecas gan uz grafīta elektrodiem, gan uz adatveida koksu, provincei vajadzētu: “aktīvi turpināt attīstīt skalošanas eļļas, fenola eļļas, naftalīna eļļas, antracēna eļļas un citu frakciju ķīmisko vielu tālāku ķīmisko pārstrādi, koncentrējoties uz adatveida koksa un īpaši augstas jaudas grafīta elektrodu, speciālā melnā oglekļa, kodolgrafīta un augstas pievienotās vērtības oglekļa materiālu, piemēram, oglekļa šķiedras, uz piķa bāzes veicināšanu. Veicināt liela mēroga ražošanas jaudas veidošanu.” (46) Pašvaldību līmenī kā piemēru var minēt Dzjišanas ekonomiskās attīstības zonas Sjiše industriālo parku Datunā (Šaņsji), kur no jauna uzbūvētais īpaši lielas jaudas grafīta elektrodu projekts, kura gada ražošanas apjoms ir 60 000 tonnu 600 mm un lielāka diametra elektrodu un kurā kopā veikti 1,2 miljardus RMB lieli ieguldījumi, tiek uzskatīts par nozīmīgu provinces projektu (47). Komisijas veiktais pētījums arī apstiprināja, ka starp nozaru politikas dokumentiem, kas vērsti uz grafīta elektrodu nozari, ir arī Rietumhenaņas industriālās pārveides un modernizācijas plāns un demonstrējumu teritoriju izveides plāns (48), Iekšējās Mongolijas īstenošanas plāns augstas kvalitātes jauno ražošanas nozaru attīstībai autonomajā reģionā (49), īstenošanas plāns valsts jaunās izejvielu bāzes izveides projektam Liaoninas provincē (50), kā arī Heilundzjanas provinces rūpniecības stiprināšanas būvniecības plāns (51).

NDRC

45

46

47

48

49

50

51

| (91) | Kopumā ĶV ir noteikusi pasākumus, kuru mērķis ir panākt, lai grafīta elektrodu ražošanas nozarē strādājošie dalībnieki ievērotu valsts politikas mērķus, proti, atbalstīt veicināmās nozares, arī adatveida koksa – attiecīgā ražojuma ražošanā izmantotās galvenās izejvielas – ražošanu. Šādi pasākumi traucē tirgus spēkiem brīvi darboties. |
| --- | --- |

(91)

Kopumā ĶV ir noteikusi pasākumus, kuru mērķis ir panākt, lai grafīta elektrodu ražošanas nozarē strādājošie dalībnieki ievērotu valsts politikas mērķus, proti, atbalstīt veicināmās nozares, arī adatveida koksa – attiecīgā ražojuma ražošanā izmantotās galvenās izejvielas – ražošanu. Šādi pasākumi traucē tirgus spēkiem brīvi darboties.

3.3.1.6.   Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta ceturtā ievilkuma nozīmē: bankrota tiesību, uzņēmējdarbības tiesību vai īpašuma tiesību trūkums, diskriminējoša piemērošana vai neatbilstīga izpilde

Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta ceturtā ievilkuma nozīmē: bankrota tiesību, uzņēmējdarbības tiesību vai īpašuma tiesību trūkums, diskriminējoša piemērošana vai neatbilstīga izpilde

| (92) | Lietas materiālos pieejamā informācija liecina, ka Ķīnas bankrota sistēma pietiekami nesasniedz savus galvenos mērķus, tādus kā prasījumu un parādu taisnīga segšana un kreditoru un debitoru likumīgo tiesību un interešu aizsardzība. Tā pamatā, šķiet, ir fakts, ka, lai gan Ķīnas bankrota tiesības formāli balstās uz līdzīgiem principiem kā atbilstīgie tiesību akti citās valstīs, Ķīnas sistēmai ir raksturīga sistemātiska nepietiekama tiesību aktu noteikumu izpilde. Vispārzināms, ka bankrotu joprojām ir ārkārtīgi maz attiecībā pret valsts ekonomikas lielumu, arī tāpēc, ka maksātnespējas procesā ir virkne nepilnību, kas faktiski attur no bankrota pieteikumu iesniegšanas. Turklāt maksātnespējas procesā joprojām ir spēcīga un aktīva valsts loma, un bieži vien tai ir tieša ietekme uz procesa rezultātu (52). |
| --- | --- |

(92)

Lietas materiālos pieejamā informācija liecina, ka Ķīnas bankrota sistēma pietiekami nesasniedz savus galvenos mērķus, tādus kā prasījumu un parādu taisnīga segšana un kreditoru un debitoru likumīgo tiesību un interešu aizsardzība. Tā pamatā, šķiet, ir fakts, ka, lai gan Ķīnas bankrota tiesības formāli balstās uz līdzīgiem principiem kā atbilstīgie tiesību akti citās valstīs, Ķīnas sistēmai ir raksturīga sistemātiska nepietiekama tiesību aktu noteikumu izpilde. Vispārzināms, ka bankrotu joprojām ir ārkārtīgi maz attiecībā pret valsts ekonomikas lielumu, arī tāpēc, ka maksātnespējas procesā ir virkne nepilnību, kas faktiski attur no bankrota pieteikumu iesniegšanas. Turklāt maksātnespējas procesā joprojām ir spēcīga un aktīva valsts loma, un bieži vien tai ir tieša ietekme uz procesa rezultātu (52).

52

| (93) | Turklāt īpašuma tiesību sistēmas trūkumi ir īpaši acīmredzami saistībā ar īpašumtiesībām uz zemi un zemes izmantošanas tiesībām ĶTR (53). Visa zeme ir Ķīnas valsts īpašumā (kolektīvajā īpašumā esošā lauku zeme un valsts īpašumā esošā pilsētu zeme). Tās sadale joprojām ir atkarīga tikai no valsts. Pastāv tiesību aktu noteikumi, kuru mērķis ir pārredzamā veidā un par tirgus cenām piešķirt zemes izmantošanas tiesības, piemēram, ieviešot piedāvājumu procedūras. Tomēr minētie noteikumi tiek regulāri pārkāpti – daži pircēji iegūst zemi par velti vai par cenu, kas ir zemāka par tirgus cenu (54). Turklāt, piešķirot zemi, iestādes bieži vien cenšas sasniegt konkrētus politiskos mērķus, ieskaitot tautsaimniecības plānu īstenošanu (55). |
| --- | --- |

(93)

Turklāt īpašuma tiesību sistēmas trūkumi ir īpaši acīmredzami saistībā ar īpašumtiesībām uz zemi un zemes izmantošanas tiesībām ĶTR (53). Visa zeme ir Ķīnas valsts īpašumā (kolektīvajā īpašumā esošā lauku zeme un valsts īpašumā esošā pilsētu zeme). Tās sadale joprojām ir atkarīga tikai no valsts. Pastāv tiesību aktu noteikumi, kuru mērķis ir pārredzamā veidā un par tirgus cenām piešķirt zemes izmantošanas tiesības, piemēram, ieviešot piedāvājumu procedūras. Tomēr minētie noteikumi tiek regulāri pārkāpti – daži pircēji iegūst zemi par velti vai par cenu, kas ir zemāka par tirgus cenu (54). Turklāt, piešķirot zemi, iestādes bieži vien cenšas sasniegt konkrētus politiskos mērķus, ieskaitot tautsaimniecības plānu īstenošanu (55).

53

54

55

| (94) | Ļoti līdzīgi kā citās Ķīnas ekonomikas nozarēs, uz grafīta elektrodu ražotājiem attiecas parastie Ķīnas noteikumi par bankrota tiesībām, uzņēmējdarbības tiesībām un īpašuma tiesībām. Tas nozīmē, ka arī šos uzņēmumus skar lejupējie kropļojumi, ko rada bankrota un īpašuma tiesību diskriminējoša piemērošana vai neatbilstīga izpilde. Šajā izmeklēšanā netika atklāts nekas tāds, kas liktu šos konstatējumus apšaubīt. Tāpēc Komisija secināja, ka Ķīnas bankrota un īpašuma tiesības pienācīgi nedarbojas un tā rezultātā, saglabājot maksātnespējīgus uzņēmumus un piešķirot zemes izmantošanas tiesības ĶTR, rada kropļojumus. Pamatojoties uz pieejamajiem pierādījumiem, minētie apsvērumi šķiet pilnībā attiecināmi arī uz grafīta elektrodu nozari. |
| --- | --- |

(94)

Ļoti līdzīgi kā citās Ķīnas ekonomikas nozarēs, uz grafīta elektrodu ražotājiem attiecas parastie Ķīnas noteikumi par bankrota tiesībām, uzņēmējdarbības tiesībām un īpašuma tiesībām. Tas nozīmē, ka arī šos uzņēmumus skar lejupējie kropļojumi, ko rada bankrota un īpašuma tiesību diskriminējoša piemērošana vai neatbilstīga izpilde. Šajā izmeklēšanā netika atklāts nekas tāds, kas liktu šos konstatējumus apšaubīt. Tāpēc Komisija secināja, ka Ķīnas bankrota un īpašuma tiesības pienācīgi nedarbojas un tā rezultātā, saglabājot maksātnespējīgus uzņēmumus un piešķirot zemes izmantošanas tiesības ĶTR, rada kropļojumus. Pamatojoties uz pieejamajiem pierādījumiem, minētie apsvērumi šķiet pilnībā attiecināmi arī uz grafīta elektrodu nozari.

| (95) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secināja, ka grafīta elektrodu nozarē bankrota un īpašuma tiesību piemērošana ir diskriminējoša vai neatbilstīga, arī saistībā ar attiecīgo ražojumu. |
| --- | --- |

(95)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secināja, ka grafīta elektrodu nozarē bankrota un īpašuma tiesību piemērošana ir diskriminējoša vai neatbilstīga, arī saistībā ar attiecīgo ražojumu.

3.3.1.7.   Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta piektā ievilkuma nozīmē: izkropļotas algu izmaksas

Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta piektā ievilkuma nozīmē: izkropļotas algu izmaksas

| (96) | Uz tirgu balstīta algu sistēma ĶTR nevar pilnībā attīstīties, jo tiek ierobežotas darba ņēmēju un darba devēju tiesības uz kolektīvu organizāciju. ĶTR nav ratificējusi vairākas būtiskas Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) konvencijas, proti, tās, kas attiecas uz biedrošanās brīvību un koplīgumu slēgšanu (56). Valsts tiesību aktos noteikts, ka darbojas tikai viena arodbiedrību organizācija. Tomēr šī organizācija nav neatkarīga no valsts iestādēm, un tās iesaistīšanās darba koplīgumu slēgšanā un darba ņēmēju tiesību aizsardzībā joprojām ir vāja (57). Turklāt Ķīnas darbaspēka mobilitāti ierobežo mājsaimniecību reģistrācijas sistēma, kas piekļuvi pilnam sociālā nodrošinājuma un citu pabalstu klāstam piešķir tikai konkrētās administratīvās teritorijas vietējiem iedzīvotājiem. Tādējādi darba ņēmēji, kuriem nav reģistrētas dzīvesvietas vietējā teritorijā, parasti nonāk neaizsargātā nodarbinātības situācijā un saņem mazākus ienākumus nekā personas, kam ir šāda reģistrēta dzīvesvieta (58). Šie konstatējumi liek secināt, ka algu izmaksas Ķīnas Tautas Republikā ir izkropļotas. |
| --- | --- |

(96)

Uz tirgu balstīta algu sistēma ĶTR nevar pilnībā attīstīties, jo tiek ierobežotas darba ņēmēju un darba devēju tiesības uz kolektīvu organizāciju. ĶTR nav ratificējusi vairākas būtiskas Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) konvencijas, proti, tās, kas attiecas uz biedrošanās brīvību un koplīgumu slēgšanu (56). Valsts tiesību aktos noteikts, ka darbojas tikai viena arodbiedrību organizācija. Tomēr šī organizācija nav neatkarīga no valsts iestādēm, un tās iesaistīšanās darba koplīgumu slēgšanā un darba ņēmēju tiesību aizsardzībā joprojām ir vāja (57). Turklāt Ķīnas darbaspēka mobilitāti ierobežo mājsaimniecību reģistrācijas sistēma, kas piekļuvi pilnam sociālā nodrošinājuma un citu pabalstu klāstam piešķir tikai konkrētās administratīvās teritorijas vietējiem iedzīvotājiem. Tādējādi darba ņēmēji, kuriem nav reģistrētas dzīvesvietas vietējā teritorijā, parasti nonāk neaizsargātā nodarbinātības situācijā un saņem mazākus ienākumus nekā personas, kam ir šāda reģistrēta dzīvesvieta (58). Šie konstatējumi liek secināt, ka algu izmaksas Ķīnas Tautas Republikā ir izkropļotas.

56

57

58

| (97) | Nav iesniegti pierādījumi, kas liecinātu, ka uz grafīta elektrodu nozari neattiecas iepriekš raksturotā Ķīnas darba tiesību sistēma. Tādējādi grafīta elektrodu nozari skar algu izmaksu kropļojumi – gan tieši (attiecīgā ražojuma ražošanā vai tā galvenās izejvielas ražošanā), gan netieši (ja ir pieejams kapitāls vai izejresursi no uzņēmumiem, uz kuriem attiecas tā pati ĶTR darba tiesību sistēma). |
| --- | --- |

(97)

Nav iesniegti pierādījumi, kas liecinātu, ka uz grafīta elektrodu nozari neattiecas iepriekš raksturotā Ķīnas darba tiesību sistēma. Tādējādi grafīta elektrodu nozari skar algu izmaksu kropļojumi – gan tieši (attiecīgā ražojuma ražošanā vai tā galvenās izejvielas ražošanā), gan netieši (ja ir pieejams kapitāls vai izejresursi no uzņēmumiem, uz kuriem attiecas tā pati ĶTR darba tiesību sistēma).

3.3.1.8.   Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta sestā ievilkuma nozīmē: piekļuve finansējumam, ko piešķir iestādes, kuras īsteno valsts politikas mērķus vai kuru darbība citādi ir atkarīga no valsts

Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta sestā ievilkuma nozīmē: piekļuve finansējumam, ko piešķir iestādes, kuras īsteno valsts politikas mērķus vai kuru darbība citādi ir atkarīga no valsts

| (98) | Kapitāla pieejamība uzņēmumiem Ķīnas Tautas Republikā ir dažādos veidos izkropļota. |
| --- | --- |

(98)

Kapitāla pieejamība uzņēmumiem Ķīnas Tautas Republikā ir dažādos veidos izkropļota.

| (99) | Pirmkārt, Ķīnas finanšu sistēmai ir raksturīga spēcīga valstij piederošu banku pozīcija (59), un, piešķirot piekļuvi finansējumam, tās ņem vērā nevis projekta ekonomisko dzīvotspēju, bet citus kritērijus. Līdzīgi kā nefinanšu VU, bankas joprojām ir saistītas ar valsti ne tikai ar īpašuma tiesībām, bet arī ar personīgām attiecībām (lielo valstij piederošo finanšu iestāžu vadošos darbiniekus amatā ieceļ ĶKP) (60) un, arī tāpat kā nefinanšu VU, bankas regulāri īsteno valdības izstrādāto valsts politiku. Tādējādi bankas izpilda tieši formulētu ar likumu noteiktu pienākumu veikt darījumdarbību saskaņā ar valsts ekonomiskās un sociālās attīstības vajadzībām un vadoties pēc valsts nozaru politikas (61). Minētos faktorus papildina spēkā esoši papildu noteikumi, kuri virza finansējumu uz nozarēm, ko valdība atzinusi par veicināmām vai citādi nozīmīgām (62). |
| --- | --- |

(99)

Pirmkārt, Ķīnas finanšu sistēmai ir raksturīga spēcīga valstij piederošu banku pozīcija (59), un, piešķirot piekļuvi finansējumam, tās ņem vērā nevis projekta ekonomisko dzīvotspēju, bet citus kritērijus. Līdzīgi kā nefinanšu VU, bankas joprojām ir saistītas ar valsti ne tikai ar īpašuma tiesībām, bet arī ar personīgām attiecībām (lielo valstij piederošo finanšu iestāžu vadošos darbiniekus amatā ieceļ ĶKP) (60) un, arī tāpat kā nefinanšu VU, bankas regulāri īsteno valdības izstrādāto valsts politiku. Tādējādi bankas izpilda tieši formulētu ar likumu noteiktu pienākumu veikt darījumdarbību saskaņā ar valsts ekonomiskās un sociālās attīstības vajadzībām un vadoties pēc valsts nozaru politikas (61). Minētos faktorus papildina spēkā esoši papildu noteikumi, kuri virza finansējumu uz nozarēm, ko valdība atzinusi par veicināmām vai citādi nozīmīgām (62).

59

60

61

62

| (100) | Lai gan ir atzīts, ka uz nepieciešamību ievērot normālu banku praksi un tādus prudenciālos noteikumus kā nepieciešamību pārbaudīt aizdevuma ņēmēja kredītspēju attiecas dažādi tiesību aktu noteikumi, pārliecinoši pierādījumi, ieskaitot tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanu konstatējumus, liecina, ka minētajiem noteikumiem dažādu juridisko instrumentu piemērošanā ir tikai sekundāra nozīme. |
| --- | --- |

(100)

Lai gan ir atzīts, ka uz nepieciešamību ievērot normālu banku praksi un tādus prudenciālos noteikumus kā nepieciešamību pārbaudīt aizdevuma ņēmēja kredītspēju attiecas dažādi tiesību aktu noteikumi, pārliecinoši pierādījumi, ieskaitot tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanu konstatējumus, liecina, ka minētajiem noteikumiem dažādu juridisko instrumentu piemērošanā ir tikai sekundāra nozīme.

| (101) | Piemēram, ĶV pavisam nesen paskaidroja, ka ĶKP jāuzrauga pat privāto komercbanku lēmumi un tiem jāatbilst valsts politikai. Viens no trim valsts vispārējiem mērķiem saistībā ar banku pārvaldību tagad ir stiprināt partijas vadību banku un apdrošināšanas nozarē, arī saistībā ar uzņēmumu darbības un vadības jautājumiem (63). Arī komercbanku darbības rādītāju izvērtēšanas kritērijos tagad jo īpaši jāņem vērā tas, kā struktūras “palīdz sasniegt valsts attīstības mērķus un atbalsta reālo ekonomiku”, un jo īpaši tas, kā tās “atbalsta stratēģiskās un jaunās ražošanas nozares” (64). |
| --- | --- |

(101)

Piemēram, ĶV pavisam nesen paskaidroja, ka ĶKP jāuzrauga pat privāto komercbanku lēmumi un tiem jāatbilst valsts politikai. Viens no trim valsts vispārējiem mērķiem saistībā ar banku pārvaldību tagad ir stiprināt partijas vadību banku un apdrošināšanas nozarē, arī saistībā ar uzņēmumu darbības un vadības jautājumiem (63). Arī komercbanku darbības rādītāju izvērtēšanas kritērijos tagad jo īpaši jāņem vērā tas, kā struktūras “palīdz sasniegt valsts attīstības mērķus un atbalsta reālo ekonomiku”, un jo īpaši tas, kā tās “atbalsta stratēģiskās un jaunās ražošanas nozares” (64).

63

64

| (102) | Turklāt obligāciju reitings un kredītvērtējums dažādu iemeslu dēļ bieži vien ir izkropļoti – arī tādēļ, ka riska novērtējumu ietekmē firmas stratēģiskā nozīme Ķīnas valdībai un implicīto valdības garantiju spēks. Aplēses pārliecina, ka Ķīnas kredītvērtējumi sistemātiski atbilst zemākiem starptautiskajiem vērtējumiem (65). |
| --- | --- |

(102)

Turklāt obligāciju reitings un kredītvērtējums dažādu iemeslu dēļ bieži vien ir izkropļoti – arī tādēļ, ka riska novērtējumu ietekmē firmas stratēģiskā nozīme Ķīnas valdībai un implicīto valdības garantiju spēks. Aplēses pārliecina, ka Ķīnas kredītvērtējumi sistemātiski atbilst zemākiem starptautiskajiem vērtējumiem (65).

65

| (103) | Minētos faktorus papildina spēkā esoši papildu noteikumi, kuri virza finansējumu uz nozarēm, ko valdība atzinusi par veicināmām vai citādi nozīmīgām (66). Rezultātā rodas nosliece par labu tam, lai aizdevumus piešķirtu valstij piederošiem uzņēmumiem, lielām privātām firmām ar labiem sakariem un firmām, kas darbojas vadošajās rūpniecības nozarēs, un tas nozīmē, ka kapitāla pieejamība un izmaksas nav vienādas visiem tirgus dalībniekiem. |
| --- | --- |

(103)

Minētos faktorus papildina spēkā esoši papildu noteikumi, kuri virza finansējumu uz nozarēm, ko valdība atzinusi par veicināmām vai citādi nozīmīgām (66). Rezultātā rodas nosliece par labu tam, lai aizdevumus piešķirtu valstij piederošiem uzņēmumiem, lielām privātām firmām ar labiem sakariem un firmām, kas darbojas vadošajās rūpniecības nozarēs, un tas nozīmē, ka kapitāla pieejamība un izmaksas nav vienādas visiem tirgus dalībniekiem.

66

| (104) | Otrkārt, lai stimulētu ieguldījumu pieaugumu, aizņemšanās izmaksas tiek mākslīgi uzturētas zemā līmenī. Tādējādi tiek pārmērīgi izmantoti kapitālieguldījumi ar aizvien mazāku ienākumu no ieguldījumiem. To ilustrē to līdzekļu īpatsvara pieaugums valsts sektorā, kurus uzņēmumi aizņēmušies, kaut arī strauji samazinājusies rentabilitāte, un tas liecina, ka mehānismi, kuri darbojas banku sistēmā, neatbilst normālai komerciālai reakcijai. |
| --- | --- |

(104)

Otrkārt, lai stimulētu ieguldījumu pieaugumu, aizņemšanās izmaksas tiek mākslīgi uzturētas zemā līmenī. Tādējādi tiek pārmērīgi izmantoti kapitālieguldījumi ar aizvien mazāku ienākumu no ieguldījumiem. To ilustrē to līdzekļu īpatsvara pieaugums valsts sektorā, kurus uzņēmumi aizņēmušies, kaut arī strauji samazinājusies rentabilitāte, un tas liecina, ka mehānismi, kuri darbojas banku sistēmā, neatbilst normālai komerciālai reakcijai.

| (105) | Treškārt, lai gan 2015. gada oktobrī tika panākta nominālās procentu likmes liberalizācija, cenu signāli vēl aizvien neizriet no brīvā tirgus spēkiem, bet tos ietekmē valsts radīti kropļojumi. 2018. gada beigās to aizdevumu daļa, kam nav pārsniegta atsauces likme, joprojām bija vismaz viena trešdaļa no visiem aizdevumiem (67). ĶTR oficiālie mediji nesen ziņoja, ka ĶKP aicināja “virzīt uz leju aizdevumu tirgus procentu likmi” (68). Mākslīgi zemo procentu likmju dēļ cenas ir nesamērīgi zemas, un tas izraisa pārmērīgu kapitāla izmantošanu. |
| --- | --- |

(105)

Treškārt, lai gan 2015. gada oktobrī tika panākta nominālās procentu likmes liberalizācija, cenu signāli vēl aizvien neizriet no brīvā tirgus spēkiem, bet tos ietekmē valsts radīti kropļojumi. 2018. gada beigās to aizdevumu daļa, kam nav pārsniegta atsauces likme, joprojām bija vismaz viena trešdaļa no visiem aizdevumiem (67). ĶTR oficiālie mediji nesen ziņoja, ka ĶKP aicināja “virzīt uz leju aizdevumu tirgus procentu likmi” (68). Mākslīgi zemo procentu likmju dēļ cenas ir nesamērīgi zemas, un tas izraisa pārmērīgu kapitāla izmantošanu.

67

68

| (106) | Kopējais kreditēšanas pieaugums Ķīnas Tautas Republikā liecina par mazāku kapitāla sadales efektivitāti, un nav pazīmju, ka kreditēšanas ierobežojumi kļūtu stingrāki, ko varētu gaidīt neizkropļotā tirgus vidē. Rezultātā pēdējos gados ir strauji palielinājies ienākumus nenesošu aizdevumu apjoms. Saskaroties ar situāciju, kad kļūst aizvien vairāk riskanto parādu, Ķīnas valdība ir izvēlējusies izvairīties no maksājumu saistību neizpildes. Tāpēc ar sliktajiem parādiem saistītie jautājumi tiek risināti, refinansējot parādu un tādējādi radot tā sauktos zombijuzņēmumus vai nododot īpašumtiesības uz parādu (piemēram, izmantojot apvienošanos vai parādsaistību kapitalizāciju), bet ne vienmēr novēršot vispārējo parāda problēmu vai risinot tās pamatcēloņus. |
| --- | --- |

(106)

Kopējais kreditēšanas pieaugums Ķīnas Tautas Republikā liecina par mazāku kapitāla sadales efektivitāti, un nav pazīmju, ka kreditēšanas ierobežojumi kļūtu stingrāki, ko varētu gaidīt neizkropļotā tirgus vidē. Rezultātā pēdējos gados ir strauji palielinājies ienākumus nenesošu aizdevumu apjoms. Saskaroties ar situāciju, kad kļūst aizvien vairāk riskanto parādu, Ķīnas valdība ir izvēlējusies izvairīties no maksājumu saistību neizpildes. Tāpēc ar sliktajiem parādiem saistītie jautājumi tiek risināti, refinansējot parādu un tādējādi radot tā sauktos zombijuzņēmumus vai nododot īpašumtiesības uz parādu (piemēram, izmantojot apvienošanos vai parādsaistību kapitalizāciju), bet ne vienmēr novēršot vispārējo parāda problēmu vai risinot tās pamatcēloņus.

| (107) | Būtībā, kaut arī ir veikti tirgus liberalizācijas pasākumi, uzņēmumu kredītu sistēmu ĶTR ietekmē nozīmīgi kropļojumi, ko rada pastāvīgi pieaugošā valsts loma kapitāla tirgos. |
| --- | --- |

(107)

Būtībā, kaut arī ir veikti tirgus liberalizācijas pasākumi, uzņēmumu kredītu sistēmu ĶTR ietekmē nozīmīgi kropļojumi, ko rada pastāvīgi pieaugošā valsts loma kapitāla tirgos.

| (108) | Nav sniegti pierādījumi tam, ka grafīta elektrodu nozarē nenotiktu iepriekš izklāstītā valdības iejaukšanās finanšu sistēmā. Tāpēc vispārējā būtiskā valdības iejaukšanās finanšu sistēmā izraisa to, ka visos līmeņos tiek nopietni ietekmēti tirgus apstākļi. |
| --- | --- |

(108)

Nav sniegti pierādījumi tam, ka grafīta elektrodu nozarē nenotiktu iepriekš izklāstītā valdības iejaukšanās finanšu sistēmā. Tāpēc vispārējā būtiskā valdības iejaukšanās finanšu sistēmā izraisa to, ka visos līmeņos tiek nopietni ietekmēti tirgus apstākļi.

3.3.1.9.   Aprakstīto kropļojumu sistēmiskais raksturs

Aprakstīto kropļojumu sistēmiskais raksturs

| (109) | Komisija norādīja, ka ziņojumā aprakstītie kropļojumi ir Ķīnas ekonomikai raksturīgi. Pieejamie pierādījumi liecina, ka 3.3.1.2.–3.3.1.5. iedaļā un ziņojuma A daļā izklāstītie fakti un iezīmes, kas raksturo Ķīnas sistēmu, ir attiecināmi uz visu valsti un visām ekonomikas nozarēm. Tas pats sakāms par 3.3.1.6.–3.3.1.8. iedaļā un ziņojuma B daļā izklāstītajiem ražošanas faktoriem. |
| --- | --- |

(109)

Komisija norādīja, ka ziņojumā aprakstītie kropļojumi ir Ķīnas ekonomikai raksturīgi. Pieejamie pierādījumi liecina, ka 3.3.1.2.–3.3.1.5. iedaļā un ziņojuma A daļā izklāstītie fakti un iezīmes, kas raksturo Ķīnas sistēmu, ir attiecināmi uz visu valsti un visām ekonomikas nozarēm. Tas pats sakāms par 3.3.1.6.–3.3.1.8. iedaļā un ziņojuma B daļā izklāstītajiem ražošanas faktoriem.

| (110) | Komisija atgādina, ka grafīta elektrodu ražošanai ir nepieciešami dažādi izejresursi, piemēram, naftas kokss, adatveida naftas kokss, adatveida piķa kokss, kā arī elektroenerģija (sk. 2.1. iedaļu). Saskaņā ar lietā esošajiem pierādījumiem ĶTR ir viens no galvenajiem adatveida koksa – grafīta elektrodu ražošanas procesa galvenās izejvielas – ražotājām, un izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji lielāko daļu izejvielu ieguva ĶTR (proti, vairāk nekā 70 % iepirkuma vērtības). Kad grafīta elektrodu ražotāji iegādājas šos izejresursus / slēdz līgumu par tiem, cenas, ko tie maksā (un kas tiek reģistrētas kā to izmaksas), ir nepārprotami pakļautas tiem pašiem sistēmiskajiem kropļojumiem, kas minēti iepriekš. Piemēram, kropļojumi skar izejresursu piegādātāju izmantoto darbaspēku. Tie var aizņemties naudu, kuru skar kropļojumi finanšu sektorā / kapitāla sadalē. Turklāt uz tiem attiecas plānošanas sistēma, kura tiek piemērota visos valdības līmeņos un visās nozarēs. |
| --- | --- |

(110)

Komisija atgādina, ka grafīta elektrodu ražošanai ir nepieciešami dažādi izejresursi, piemēram, naftas kokss, adatveida naftas kokss, adatveida piķa kokss, kā arī elektroenerģija (sk. 2.1. iedaļu). Saskaņā ar lietā esošajiem pierādījumiem ĶTR ir viens no galvenajiem adatveida koksa – grafīta elektrodu ražošanas procesa galvenās izejvielas – ražotājām, un izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji lielāko daļu izejvielu ieguva ĶTR (proti, vairāk nekā 70 % iepirkuma vērtības). Kad grafīta elektrodu ražotāji iegādājas šos izejresursus / slēdz līgumu par tiem, cenas, ko tie maksā (un kas tiek reģistrētas kā to izmaksas), ir nepārprotami pakļautas tiem pašiem sistēmiskajiem kropļojumiem, kas minēti iepriekš. Piemēram, kropļojumi skar izejresursu piegādātāju izmantoto darbaspēku. Tie var aizņemties naudu, kuru skar kropļojumi finanšu sektorā / kapitāla sadalē. Turklāt uz tiem attiecas plānošanas sistēma, kura tiek piemērota visos valdības līmeņos un visās nozarēs.

| (111) | Attiecīgi ne vien nav pareizi izmantot grafīta elektrodu pārdošanas cenas iekšējā tirgū pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē, bet arī visas izejresursu izmaksas (ieskaitot izejvielas, enerģiju, zemi, finansējumu, darbaspēku utt.) ir skartas tāpēc, ka cenas veidošanu ietekmē būtiska valdības iejaukšanās, kā aprakstīts ziņojuma A un B daļā. Valdības iejaukšanās, kas aprakstīta saistībā ar kapitāla, zemes, darbaspēka, enerģijas un izejvielu sadali, ir izplatīta visā ĶTR. Tas nozīmē, ka, piemēram, izejresursi, kas paši ir ražoti Ķīnas Tautas Republikā, apvienojot vairākus ražošanas faktorus, ir pakļauti nozīmīgiem kropļojumiem. Tas pats attiecas uz izejresursu izejresursiem un tā tālāk. Ne ĶV, ne ražotāji eksportētāji šajā izmeklēšanā nav snieguši pierādījumus vai argumentus par pretējo. |
| --- | --- |

(111)

Attiecīgi ne vien nav pareizi izmantot grafīta elektrodu pārdošanas cenas iekšējā tirgū pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē, bet arī visas izejresursu izmaksas (ieskaitot izejvielas, enerģiju, zemi, finansējumu, darbaspēku utt.) ir skartas tāpēc, ka cenas veidošanu ietekmē būtiska valdības iejaukšanās, kā aprakstīts ziņojuma A un B daļā. Valdības iejaukšanās, kas aprakstīta saistībā ar kapitāla, zemes, darbaspēka, enerģijas un izejvielu sadali, ir izplatīta visā ĶTR. Tas nozīmē, ka, piemēram, izejresursi, kas paši ir ražoti Ķīnas Tautas Republikā, apvienojot vairākus ražošanas faktorus, ir pakļauti nozīmīgiem kropļojumiem. Tas pats attiecas uz izejresursu izejresursiem un tā tālāk. Ne ĶV, ne ražotāji eksportētāji šajā izmeklēšanā nav snieguši pierādījumus vai argumentus par pretējo.

3.3.1.10.   Secinājums

Secinājums

| (112) | Analīze 3.3.1.2.–3.3.1.9. iedaļā, kurā aplūkoti visi pieejamie pierādījumi par ĶTR iejaukšanos savā ekonomikā kopumā, kā arī grafīta elektrodu nozarē, liecina, ka attiecīgā ražojuma cenas un izmaksas, ieskaitot izejvielu, enerģijas un darbaspēka izmaksas, nav noteiktas brīvā tirgus spēku ietekmē tāpēc, ka tās ietekmē būtiska valdības iejaukšanās pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, kā par to liecina viena vai vairāku attiecīgo minētajā noteikumā norādīto faktoru faktiskā vai iespējamā ietekme. Tādējādi un ņemot vērā, ka ĶV nesadarbojās, Komisija noraidīja ražotāju eksportētāju argumentus par nozīmīgu kropļojumu neesību (sk. 69. apsvērumu) un secināja, ka šajā lietā normālās vērtības aprēķināšanai nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas. |
| --- | --- |

(112)

Analīze 3.3.1.2.–3.3.1.9. iedaļā, kurā aplūkoti visi pieejamie pierādījumi par ĶTR iejaukšanos savā ekonomikā kopumā, kā arī grafīta elektrodu nozarē, liecina, ka attiecīgā ražojuma cenas un izmaksas, ieskaitot izejvielu, enerģijas un darbaspēka izmaksas, nav noteiktas brīvā tirgus spēku ietekmē tāpēc, ka tās ietekmē būtiska valdības iejaukšanās pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, kā par to liecina viena vai vairāku attiecīgo minētajā noteikumā norādīto faktoru faktiskā vai iespējamā ietekme. Tādējādi un ņemot vērā, ka ĶV nesadarbojās, Komisija noraidīja ražotāju eksportētāju argumentus par nozīmīgu kropļojumu neesību (sk. 69. apsvērumu) un secināja, ka šajā lietā normālās vērtības aprēķināšanai nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas.

| (113) | Tāpēc Komisija, kā izklāstīts nākamajā iedaļā, aprēķināja normālo vērtību, pamatojoties vienīgi uz ražošanas un pārdošanas izmaksām, kas atspoguļo neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, t. i., šajā gadījumā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu pamatojoties uz atbilstošām ražošanas un pārdošanas izmaksām attiecīgā reprezentatīvā valstī. |
| --- | --- |

(113)

Tāpēc Komisija, kā izklāstīts nākamajā iedaļā, aprēķināja normālo vērtību, pamatojoties vienīgi uz ražošanas un pārdošanas izmaksām, kas atspoguļo neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, t. i., šajā gadījumā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu pamatojoties uz atbilstošām ražošanas un pārdošanas izmaksām attiecīgā reprezentatīvā valstī.

3.3.2.   Reprezentatīvā valsts

Reprezentatīvā valsts

3.3.2.1.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

| (114) | Reprezentatīvās valsts izvēle, ievērojot pamatregulas 2. panta 6.a punktu, tika balstīta uz šādiem kritērijiem:






  — | līdzīgs ekonomiskās attīstības līmenis kā ĶTR. Šim nolūkam Komisija, pamatojoties uz Pasaules Bankas datubāzi, izmantoja valstis, kuru nacionālais kopienākums uz vienu iedzīvotāju ir līdzīgs kā ĶTR (69), |
| --- | --- | --- |

(114)

Reprezentatīvās valsts izvēle, ievērojot pamatregulas 2. panta 6.a punktu, tika balstīta uz šādiem kritērijiem:

—

līdzīgs ekonomiskās attīstības līmenis kā ĶTR. Šim nolūkam Komisija, pamatojoties uz Pasaules Bankas datubāzi, izmantoja valstis, kuru nacionālais kopienākums uz vienu iedzīvotāju ir līdzīgs kā ĶTR (69),

69

| — | izmeklējamā ražojuma ražošana minētajā valstī, |
| --- | --- |

—

izmeklējamā ražojuma ražošana minētajā valstī,

| — | attiecīgo datu publiska pieejamība reprezentatīvajā valstī, |
| --- | --- |

—

attiecīgo datu publiska pieejamība reprezentatīvajā valstī,

| — | ja ir vairākas iespējamās reprezentatīvās valstis, priekšroka attiecīgā gadījumā tika dota valstij ar atbilstoša līmeņa sociālo un vides aizsardzību. |
| --- | --- |

—

ja ir vairākas iespējamās reprezentatīvās valstis, priekšroka attiecīgā gadījumā tika dota valstij ar atbilstoša līmeņa sociālo un vides aizsardzību.

| (115) | Kā paskaidrots 43. un 44. apsvērumā, Komisija ir publicējusi un pievienojusi lietas materiāliem divus paziņojumus par lietas materiāliem, ko izmanto normālās vērtības noteikšanai. Paziņojumos tika aprakstīti fakti un pierādījumi, uz ko balstīti attiecīgie kritēriji, un tika sniegtas atbildes uz piezīmēm, ko personas saņēmušas par šiem elementiem un attiecīgajiem avotiem. Otrajā paziņojumā Komisija informēja ieinteresētās personas par savu nodomu uzskatīt Meksiku par attiecīgu reprezentatīvu valsti šajā lietā, ja tiktu apstiprināts, ka pastāv nozīmīgi kropļojumi saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punktu. Komisijas vērtējuma kopsavilkums ir aprakstīts turpmāk. |
| --- | --- |

(115)

Kā paskaidrots 43. un 44. apsvērumā, Komisija ir publicējusi un pievienojusi lietas materiāliem divus paziņojumus par lietas materiāliem, ko izmanto normālās vērtības noteikšanai. Paziņojumos tika aprakstīti fakti un pierādījumi, uz ko balstīti attiecīgie kritēriji, un tika sniegtas atbildes uz piezīmēm, ko personas saņēmušas par šiem elementiem un attiecīgajiem avotiem. Otrajā paziņojumā Komisija informēja ieinteresētās personas par savu nodomu uzskatīt Meksiku par attiecīgu reprezentatīvu valsti šajā lietā, ja tiktu apstiprināts, ka pastāv nozīmīgi kropļojumi saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punktu. Komisijas vērtējuma kopsavilkums ir aprakstīts turpmāk.

3.3.2.2.   Ekonomikas attīstības līmenis, kas līdzīgs Ķīnai, un izmeklējamā ražojuma ražošanas apjoms

Ekonomikas attīstības līmenis, kas līdzīgs Ķīnai, un izmeklējamā ražojuma ražošanas apjoms

| (116) | Pirmajā paziņojumā par ražošanas faktoriem Komisija identificēja valstis ar līdzīgu ekonomiskās attīstības līmeni kā Ķīnā. Izmeklēšanas periodā Pasaules Banka klasificēja šīs valstis kā valstis ar vidēji augstiem ienākumiem, balstoties uz nacionālo kopienākumu. Tomēr tika konstatēts, ka ievērojams izmeklējamā ražojuma ražošanas apjoms pastāv tikai trijās no šīm valstīm, proti, Malaizijā, Meksikā un Krievijā. |
| --- | --- |

(116)

Pirmajā paziņojumā par ražošanas faktoriem Komisija identificēja valstis ar līdzīgu ekonomiskās attīstības līmeni kā Ķīnā. Izmeklēšanas periodā Pasaules Banka klasificēja šīs valstis kā valstis ar vidēji augstiem ienākumiem, balstoties uz nacionālo kopienākumu. Tomēr tika konstatēts, ka ievērojams izmeklējamā ražojuma ražošanas apjoms pastāv tikai trijās no šīm valstīm, proti, Malaizijā, Meksikā un Krievijā.

| (117) | Pēc otrā paziņojuma CCCME un Fangda Carbon New Material Co., LTD apgalvoja, ka Malaizija, Meksika un Krievija nav piemērotas reprezentatīvās valstis, un ieteica citas iespējamās valstis, jo īpaši Ukrainu un Indiju. Abas personas norādīja, ka nesenā procedūrā Komisija par reprezentatīvu valsti bija izvēlējusies Indiju (70). |
| --- | --- |

(117)

Pēc otrā paziņojuma CCCME un Fangda Carbon New Material Co., LTD apgalvoja, ka Malaizija, Meksika un Krievija nav piemērotas reprezentatīvās valstis, un ieteica citas iespējamās valstis, jo īpaši Ukrainu un Indiju. Abas personas norādīja, ka nesenā procedūrā Komisija par reprezentatīvu valsti bija izvēlējusies Indiju (70).

CCCME

Fangda Carbon New Material Co., LTD

70

| (118) | Attiecībā uz šo personu minēto izmeklēšanu Komisija kā reprezentatīvu valsti izmantoja Indiju, jo izmeklējamais ražojums, šķiet, tika ražots tikai Indijā un Amerikas Savienotajās Valstīs. Turklāt, tā kā minētā izmeklēšana bija termiņbeigu pārskatīšana, kurā jautājums bija par to, vai dempings varētu turpināties vai atkārtoties neatkarīgi no tā faktiskā līmeņa, Komisija uzskatīja, ka izņēmuma kārtā Indija varētu būt par pamatu, uz kura noteikt ražošanas un pārdošanas izmaksas šīs lietas apstākļos. |
| --- | --- |

(118)

Attiecībā uz šo personu minēto izmeklēšanu Komisija kā reprezentatīvu valsti izmantoja Indiju, jo izmeklējamais ražojums, šķiet, tika ražots tikai Indijā un Amerikas Savienotajās Valstīs. Turklāt, tā kā minētā izmeklēšana bija termiņbeigu pārskatīšana, kurā jautājums bija par to, vai dempings varētu turpināties vai atkārtoties neatkarīgi no tā faktiskā līmeņa, Komisija uzskatīja, ka izņēmuma kārtā Indija varētu būt par pamatu, uz kura noteikt ražošanas un pārdošanas izmaksas šīs lietas apstākļos.

| (119) | Turklāt paziņojumos ir iekļauts īpašs pielikums, lai sniegtu ieinteresētajām personām norādes attiecībā uz informācijas iesniegšanu par iespējamām papildu reprezentatīvajām valstīm un/vai uzņēmumiem atbilstoši pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktam. Abas personas nesniedza informāciju, kam būtu minētajā pielikumā noteiktā standarta un detalizācijas pakāpe. |
| --- | --- |

(119)

Turklāt paziņojumos ir iekļauts īpašs pielikums, lai sniegtu ieinteresētajām personām norādes attiecībā uz informācijas iesniegšanu par iespējamām papildu reprezentatīvajām valstīm un/vai uzņēmumiem atbilstoši pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktam. Abas personas nesniedza informāciju, kam būtu minētajā pielikumā noteiktā standarta un detalizācijas pakāpe.

| (120) | Komisija atzīmēja, ka saskaņā ar Pasaules Bankas klasifikāciju Indijas un Ukrainas ekonomiskās attīstības līmenis ir zemāks nekā ĶTR, savukārt Malaizijas, Meksikas un Krievijas ekonomiskās attīstības līmenis ir līdzīgs ĶTR. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmo ievilkumu, kurā minēts, ka normālā vērtība jānosaka, pamatojoties uz atbilstošām ražošanas un pārdošanas izmaksas attiecīgā reprezentatīvā valstī ar līdzīgu ekonomiskās attīstības līmeni, kāds ir eksportētājvalstī, šīs valstis tika uzskatītas par attiecīgām potenciālajām reprezentatīvajām valstīm, un nebija iemesla apsvērt valstis ar zemāku ekonomiskās attīstības līmeni, piemēram, Indiju un Ukrainu. Tāpēc Komisija šos apgalvojumus noraidīja. |
| --- | --- |

(120)

Komisija atzīmēja, ka saskaņā ar Pasaules Bankas klasifikāciju Indijas un Ukrainas ekonomiskās attīstības līmenis ir zemāks nekā ĶTR, savukārt Malaizijas, Meksikas un Krievijas ekonomiskās attīstības līmenis ir līdzīgs ĶTR. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmo ievilkumu, kurā minēts, ka normālā vērtība jānosaka, pamatojoties uz atbilstošām ražošanas un pārdošanas izmaksas attiecīgā reprezentatīvā valstī ar līdzīgu ekonomiskās attīstības līmeni, kāds ir eksportētājvalstī, šīs valstis tika uzskatītas par attiecīgām potenciālajām reprezentatīvajām valstīm, un nebija iemesla apsvērt valstis ar zemāku ekonomiskās attīstības līmeni, piemēram, Indiju un Ukrainu. Tāpēc Komisija šos apgalvojumus noraidīja.

3.3.2.3.   Attiecīgo datu publiska pieejamība reprezentatīvajā valstī

Attiecīgo datu publiska pieejamība reprezentatīvajā valstī

| (121) | Pirmajā paziņojumā Komisija norādīja, ka valstīs, kas identificētas kā attiecīgā ražojuma ražotājvalstis, proti, Malaizijā, Meksikā un Krievijā, sīkāk jāpārbauda datu publiska pieejamība, jo īpaši saistībā ar attiecīgā ražojuma ražotāju publiskajiem finanšu datiem. |
| --- | --- |

(121)

Pirmajā paziņojumā Komisija norādīja, ka valstīs, kas identificētas kā attiecīgā ražojuma ražotājvalstis, proti, Malaizijā, Meksikā un Krievijā, sīkāk jāpārbauda datu publiska pieejamība, jo īpaši saistībā ar attiecīgā ražojuma ražotāju publiskajiem finanšu datiem.

| (122) | Krievijas Federācijā identificēto ražotāju finanšu pārskati attiecās tikai uz 2019. gadu. Turklāt viens Krievijas uzņēmums strādāja ar zaudējumiem. Turklāt pirmajā paziņojumā Komisija konstatēja vairākus Krievijas tirgū pastāvošus kropļojumus, kas ietekmēja izmeklējamā ražojuma ražošanas izmaksas un mazināja Krievijas kā piemērotas reprezentatīvas valsts nozīmi. |
| --- | --- |

(122)

Krievijas Federācijā identificēto ražotāju finanšu pārskati attiecās tikai uz 2019. gadu. Turklāt viens Krievijas uzņēmums strādāja ar zaudējumiem. Turklāt pirmajā paziņojumā Komisija konstatēja vairākus Krievijas tirgū pastāvošus kropļojumus, kas ietekmēja izmeklējamā ražojuma ražošanas izmaksas un mazināja Krievijas kā piemērotas reprezentatīvas valsts nozīmi.

| (123) | Malaizijas viegli pieejamie finanšu pārskati ir datēti ar 2017. gadu, tādējādi tie salīdzinājumā ar izmeklēšanas periodu bija novecojuši. Malaizijā bija arī divi eksporta ierobežojumi, lai gan tiem nebija būtiskas ietekmes uz izmeklējamā ražojuma ražošanas izmaksām, kas veidoja aptuveni 1 % no izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju grafīta elektrodu ražošanas izmaksām. Tikmēr Komisija ieguva piekļuvi publiski pieejamiem Showa Denko Malaysia 2020. gada finanšu pārskatiem (71), taču uzņēmums šajā gadā strādāja ar zaudējumiem. Tā kā Malaizijā nebija neviena rentabla ražotāja ar viegli pieejamiem datiem par izmeklēšanas periodu, Komisija neuzskatīja to par piemērotu reprezentatīvu valsti. |
| --- | --- |

(123)

Malaizijas viegli pieejamie finanšu pārskati ir datēti ar 2017. gadu, tādējādi tie salīdzinājumā ar izmeklēšanas periodu bija novecojuši. Malaizijā bija arī divi eksporta ierobežojumi, lai gan tiem nebija būtiskas ietekmes uz izmeklējamā ražojuma ražošanas izmaksām, kas veidoja aptuveni 1 % no izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju grafīta elektrodu ražošanas izmaksām. Tikmēr Komisija ieguva piekļuvi publiski pieejamiem Showa Denko Malaysia 2020. gada finanšu pārskatiem (71), taču uzņēmums šajā gadā strādāja ar zaudējumiem. Tā kā Malaizijā nebija neviena rentabla ražotāja ar viegli pieejamiem datiem par izmeklēšanas periodu, Komisija neuzskatīja to par piemērotu reprezentatīvu valsti.

Showa Denko Malaysia

71

| (124) | Attiecībā uz Meksiku Komisija identificēja vienu ražotāju, proti, GrafTech Mexico S.A. de C.V (“GrafTech Mexico”). Lai gan uzņēmuma finanšu pārskati nebija viegli pieejami, Komisija identificēja GrafTech Group (“GrafTech International”) 2020. gada pārskatu, kurā bija ietverti grupas konsolidētie finanšu pārskati. Ņemot vērā iepriekš minēto, kopumā šķita, ka tie ir labākie viegli pieejamie dati. Visbeidzot, pirmajā paziņojumā Komisija konstatēja, ka Meksikā pastāv arī importa prasības attiecībā uz grafīta elektrodiem (tarifa kodi 8545 11 un 8545 90), kas izpaužas kā marķēšanas prasības. Tomēr šīs marķēšanas prasības neattiecas uz konkrētiem ražojumiem, bet gan uz visiem Meksikā importētajiem ražojumiem. Attiecīgajos Meksikas noteikumos (72) ir paredzēti vispārēji noteikumi, kas nodrošina, lai marķējums nemaldinātu patērētājus vai galalietotājus attiecībā uz importu no trešām valstīm un pats par sevi nebūtu importa ierobežojums. Tāpēc šīm prasībām nav būtiskas ietekmes uz izmeklējamā ražojuma ražošanas izmaksām. |
| --- | --- |

(124)

Attiecībā uz Meksiku Komisija identificēja vienu ražotāju, proti, GrafTech Mexico S.A. de C.V (“GrafTech Mexico”). Lai gan uzņēmuma finanšu pārskati nebija viegli pieejami, Komisija identificēja GrafTech Group (“GrafTech International”) 2020. gada pārskatu, kurā bija ietverti grupas konsolidētie finanšu pārskati. Ņemot vērā iepriekš minēto, kopumā šķita, ka tie ir labākie viegli pieejamie dati. Visbeidzot, pirmajā paziņojumā Komisija konstatēja, ka Meksikā pastāv arī importa prasības attiecībā uz grafīta elektrodiem (tarifa kodi 8545 11 un 8545 90), kas izpaužas kā marķēšanas prasības. Tomēr šīs marķēšanas prasības neattiecas uz konkrētiem ražojumiem, bet gan uz visiem Meksikā importētajiem ražojumiem. Attiecīgajos Meksikas noteikumos (72) ir paredzēti vispārēji noteikumi, kas nodrošina, lai marķējums nemaldinātu patērētājus vai galalietotājus attiecībā uz importu no trešām valstīm un pats par sevi nebūtu importa ierobežojums. Tāpēc šīm prasībām nav būtiskas ietekmes uz izmeklējamā ražojuma ražošanas izmaksām.

GrafTech Mexico S.A. de C.V

GrafTech Mexico

GrafTech Group

GrafTech International

72

| (125) | Pēc pirmā paziņojuma Fangda Carbon New Material Co., Ltd., Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. un CCCME to sniegtajā informācijā apgalvoja, ka GrafTech Mexico nav piemērots risinājums. Pirmkārt, tā kā vienīgie pieejamie finanšu pārskati bija konsolidētie pārskati, kas aptvēra ne tikai Meksiku, bet arī citus meitasuzņēmumus visā pasaulē, šie konsolidētie pārskati ietvertu uzņēmumus no valstīm, kuras nevarētu uzskatīt par Ķīnas attīstības līmenī esošām un kuras neatspoguļotu Meksikas fiksētās izgatavošanas pieskaitāmās izmaksas, PVA izmaksas un peļņu, ja Meksika kļūtu par reprezentatīvu valsti šīs izmeklēšanas vajadzībām. Turklāt Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. apgalvoja, ka gadījumā, ja par reprezentatīvu valsti tiks izvēlēta Meksika, GrafTech International Ltd. peļņa būtu jākoriģē, lai atspoguļotu samērīgu peļņas līmeni grafīta elektrodu jomā, jo GrafTech International Ltd. konsolidētais peļņas līmenis ir pārmērīgi augsts, kas izriet no GrafTech pilnībā vertikāli integrētās darbības, kurā uzņēmums pats ražo naftas adatveida koksu, nevis paļaujas uz neatkarīgiem piegādātājiem. Visbeidzot, CCCME apšaubīja GrafTech Mexico sniegto datu vispārējo objektivitāti, ņemot vērā to, ka GrafTech International Ltd. ir sūdzību atbalstoša persona. |
| --- | --- |

(125)

Pēc pirmā paziņojuma Fangda Carbon New Material Co., Ltd., Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. un CCCME to sniegtajā informācijā apgalvoja, ka GrafTech Mexico nav piemērots risinājums. Pirmkārt, tā kā vienīgie pieejamie finanšu pārskati bija konsolidētie pārskati, kas aptvēra ne tikai Meksiku, bet arī citus meitasuzņēmumus visā pasaulē, šie konsolidētie pārskati ietvertu uzņēmumus no valstīm, kuras nevarētu uzskatīt par Ķīnas attīstības līmenī esošām un kuras neatspoguļotu Meksikas fiksētās izgatavošanas pieskaitāmās izmaksas, PVA izmaksas un peļņu, ja Meksika kļūtu par reprezentatīvu valsti šīs izmeklēšanas vajadzībām. Turklāt Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. apgalvoja, ka gadījumā, ja par reprezentatīvu valsti tiks izvēlēta Meksika, GrafTech International Ltd. peļņa būtu jākoriģē, lai atspoguļotu samērīgu peļņas līmeni grafīta elektrodu jomā, jo GrafTech International Ltd. konsolidētais peļņas līmenis ir pārmērīgi augsts, kas izriet no GrafTech pilnībā vertikāli integrētās darbības, kurā uzņēmums pats ražo naftas adatveida koksu, nevis paļaujas uz neatkarīgiem piegādātājiem. Visbeidzot, CCCME apšaubīja GrafTech Mexico sniegto datu vispārējo objektivitāti, ņemot vērā to, ka GrafTech International Ltd. ir sūdzību atbalstoša persona.

Fangda Carbon New Material Co., Ltd.

Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd

CCCME

GrafTech Mexico

Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd.

GrafTech International Ltd.

GrafTech International Ltd.

GrafTech

CCCME

GrafTech Mexico

GrafTech International Ltd.

| (126) | Visbeidzot, Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. minēja vispārīgāku apsvērumu, proti, ka rentabilitāte 2020. gadā salīdzinājumā ar 2019. gadu būs daudz mazāka, ko noteiks šīs nozares cikliskums un nesenās globālās pandēmijas ietekme. Tāpēc, ja vien nekļūs pieejami GrafTech Mexico individuālie finanšu dati par 2020. gadu, Meksika neatbilst 2. panta 6.a punktā noteiktajām prasībām attiecīgai reprezentatīvajai valstij. |
| --- | --- |

(126)

Visbeidzot, Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. minēja vispārīgāku apsvērumu, proti, ka rentabilitāte 2020. gadā salīdzinājumā ar 2019. gadu būs daudz mazāka, ko noteiks šīs nozares cikliskums un nesenās globālās pandēmijas ietekme. Tāpēc, ja vien nekļūs pieejami GrafTech Mexico individuālie finanšu dati par 2020. gadu, Meksika neatbilst 2. panta 6.a punktā noteiktajām prasībām attiecīgai reprezentatīvajai valstij.

Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd.

GrafTech Mexico

| (127) | Kā norādīts pirmajā paziņojumā, Komisija konstatēja, ka tiešsaistē ir pieejami GrafTech International Ltd. konsolidētie finanšu pārskati. Pirmajā paziņojumā tie attiecās uz 2019. finanšu gadu (73), savukārt otrajā paziņojumā – uz 2020. finanšu gadu (74). |
| --- | --- |

(127)

Kā norādīts pirmajā paziņojumā, Komisija konstatēja, ka tiešsaistē ir pieejami GrafTech International Ltd. konsolidētie finanšu pārskati. Pirmajā paziņojumā tie attiecās uz 2019. finanšu gadu (73), savukārt otrajā paziņojumā – uz 2020. finanšu gadu (74).

GrafTech International Ltd

73

74

| (128) | Attiecībā uz apgalvojumu, ka GrafTech International Ltd. konsolidētajos pārskatos būtu iekļauti uzņēmumi, kas neatspoguļotu Meksikas fiksētās izgatavošanas pieskaitāmās izmaksas, PVA izmaksas un peļņu, GrafTech International Ltd. pieejamie dati attiecas tikai uz izmeklējamā ražojuma ražošanu, jo vienīgais ražojums, ko grupa ražo, ir grafīta elektrodi. Citiem vārdiem sakot, grupas konsolidētie finanšu dati atspoguļo gan tās grafīta elektrodu ražošanas rezultātus, gan grafīta elektrodu fiksētās ražošanas pieskaitāmās izmaksas, pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas un peļņu, jo grupa neražo citus ražojumus kā vien grafīta elektrodus. Arī GrafTech International Ltd. izmeklēšanas periodā guva peļņu. Turklāt GrafTech Mexico ir uzņēmums, kas pēc lieluma līdzinās Ķīnas uzņēmumiem, un tam ir arī nozīmīgs attiecīgā ražojuma ražošanas apjoms. |
| --- | --- |

(128)

Attiecībā uz apgalvojumu, ka GrafTech International Ltd. konsolidētajos pārskatos būtu iekļauti uzņēmumi, kas neatspoguļotu Meksikas fiksētās izgatavošanas pieskaitāmās izmaksas, PVA izmaksas un peļņu, GrafTech International Ltd. pieejamie dati attiecas tikai uz izmeklējamā ražojuma ražošanu, jo vienīgais ražojums, ko grupa ražo, ir grafīta elektrodi. Citiem vārdiem sakot, grupas konsolidētie finanšu dati atspoguļo gan tās grafīta elektrodu ražošanas rezultātus, gan grafīta elektrodu fiksētās ražošanas pieskaitāmās izmaksas, pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas un peļņu, jo grupa neražo citus ražojumus kā vien grafīta elektrodus. Arī GrafTech International Ltd. izmeklēšanas periodā guva peļņu. Turklāt GrafTech Mexico ir uzņēmums, kas pēc lieluma līdzinās Ķīnas uzņēmumiem, un tam ir arī nozīmīgs attiecīgā ražojuma ražošanas apjoms.

GrafTech International Ltd.

GrafTech International Ltd.

GrafTech International Ltd.

GrafTech Mexico

| (129) | Visbeidzot, datus par citiem apsvērtajiem ražotājiem no citām valstīm nevarēja izmantot izskaidroto iemeslu dēļ, un neviena no personām, kas iesniedza piezīmes pēc pirmā paziņojuma, nepiedāvāja alternatīvas. |
| --- | --- |

(129)

Visbeidzot, datus par citiem apsvērtajiem ražotājiem no citām valstīm nevarēja izmantot izskaidroto iemeslu dēļ, un neviena no personām, kas iesniedza piezīmes pēc pirmā paziņojuma, nepiedāvāja alternatīvas.

| (130) | Tomēr, ņemot vērā šīs piezīmes, Komisija nolēma arī izpētīt, vai Meksikā ir tādu pašu vai līdzīgu ražojumu kategoriju ražotāji, kas ražo tādu pašu vai līdzīgu ražojumu kā izmeklējamais ražojums. Jo īpaši Komisija konstatēja, ka GrafTech International 2020. gada konsolidētajos pārskatos deklarētā peļņa patiešām bija ārkārtīgi liela (35,5 %, rēķinot pēc ieņēmumiem). No Meksikas ražotājiem, kas ražo tādas pašas vai līdzīgas kategorijas ražojumus, kāds ir izmeklējamais ražojums, Komisija šajā posmā identificēja tikai vienu uzņēmumu, kuram bija pieejami dati par 2020. gadu. Tas ir uzņēmums Reotix Materiales Refractarios, S.A. de C.V. (“Reotix Materiales Refractarios”), kas nodarbojas ar ugunsizturīgu materiālu, kuri nav no māla, ražošanu. Šā uzņēmuma peļņa 2020. gadā bija 4,7 %. Tā kā šajā posmā nav citu ticamu viegli pieejamu datu, Komisija uzskatīja, ka izmeklējamā ražojuma ražotājs Meksikā varētu pamatoti sasniegt šādu peļņu. |
| --- | --- |

(130)

Tomēr, ņemot vērā šīs piezīmes, Komisija nolēma arī izpētīt, vai Meksikā ir tādu pašu vai līdzīgu ražojumu kategoriju ražotāji, kas ražo tādu pašu vai līdzīgu ražojumu kā izmeklējamais ražojums. Jo īpaši Komisija konstatēja, ka GrafTech International 2020. gada konsolidētajos pārskatos deklarētā peļņa patiešām bija ārkārtīgi liela (35,5 %, rēķinot pēc ieņēmumiem). No Meksikas ražotājiem, kas ražo tādas pašas vai līdzīgas kategorijas ražojumus, kāds ir izmeklējamais ražojums, Komisija šajā posmā identificēja tikai vienu uzņēmumu, kuram bija pieejami dati par 2020. gadu. Tas ir uzņēmums Reotix Materiales Refractarios, S.A. de C.V. (“Reotix Materiales Refractarios”), kas nodarbojas ar ugunsizturīgu materiālu, kuri nav no māla, ražošanu. Šā uzņēmuma peļņa 2020. gadā bija 4,7 %. Tā kā šajā posmā nav citu ticamu viegli pieejamu datu, Komisija uzskatīja, ka izmeklējamā ražojuma ražotājs Meksikā varētu pamatoti sasniegt šādu peļņu.

GrafTech International

Reotix Materiales Refractarios, S.A. de C.V.

Reotix Materiales Refractarios

| (131) | No otras puses, Reotix Materiales Refractarios PVA bija 39,0 %, rēķinot pēc ieņēmumiem. Ņemot to vērā, Komisija uzskatīja, ka ir pamatotāk paļauties uz GrafTech International Ltd 2020. gada pārskatā norādītajām PVA izmaksām, kas bija 5,9 % no ieņēmumiem, jo tās attiecās uz attiecīgo ražojumu un daļēji arī uz GrafTech Mexico. |
| --- | --- |

(131)

No otras puses, Reotix Materiales Refractarios PVA bija 39,0 %, rēķinot pēc ieņēmumiem. Ņemot to vērā, Komisija uzskatīja, ka ir pamatotāk paļauties uz GrafTech International Ltd 2020. gada pārskatā norādītajām PVA izmaksām, kas bija 5,9 % no ieņēmumiem, jo tās attiecās uz attiecīgo ražojumu un daļēji arī uz GrafTech Mexico.

Reotix Materiales Refractarios

GrafTech International Ltd

GrafTech Mexico

| (132) | Ņemot vērā iepriekš minēto un tā kā nav nekādu citu ticamu datu, Komisija uzskatīja, ka GrafTech International Ltd PVA izmaksas un Reotix Materiales Refractarios gūtā peļņa ir neizkropļota un samērīga pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pēdējās daļas nozīmē. |
| --- | --- |

(132)

Ņemot vērā iepriekš minēto un tā kā nav nekādu citu ticamu datu, Komisija uzskatīja, ka GrafTech International Ltd PVA izmaksas un Reotix Materiales Refractarios gūtā peļņa ir neizkropļota un samērīga pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pēdējās daļas nozīmē.

GrafTech International Ltd

Reotix Materiales Refractarios

| (133) | Atbildot uz otro paziņojumu, CCCME un Fangda Carbon New Material Co., LTD un Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd bija iebilduši pret to, ka tiek izmantotas no GrafTech International Ltd iegūtās PVA izmaksas, jo tās ir iegūtas no dažādu uzņēmumu konsolidētajiem finanšu datiem, kas reģistrēti valstīs ar atšķirīgu ienākumu līmeni, to vidū valstīs ar augstiem ienākumiem, taču nebija izvirzījuši jaunus argumentus, salīdzinot ar līdzīgiem argumentiem pēc pirmā paziņojuma, vai šajā sakarā iesnieguši kādus pierādījumus. Vienlaikus Komisija atzīmēja, ka CCCME un Fangda Carbon New Material Co., LTD atbalstīja Komisijas lēmumu izmantot samērīgu peļņu. |
| --- | --- |

(133)

Atbildot uz otro paziņojumu, CCCME un Fangda Carbon New Material Co., LTD un Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd bija iebilduši pret to, ka tiek izmantotas no GrafTech International Ltd iegūtās PVA izmaksas, jo tās ir iegūtas no dažādu uzņēmumu konsolidētajiem finanšu datiem, kas reģistrēti valstīs ar atšķirīgu ienākumu līmeni, to vidū valstīs ar augstiem ienākumiem, taču nebija izvirzījuši jaunus argumentus, salīdzinot ar līdzīgiem argumentiem pēc pirmā paziņojuma, vai šajā sakarā iesnieguši kādus pierādījumus. Vienlaikus Komisija atzīmēja, ka CCCME un Fangda Carbon New Material Co., LTD atbalstīja Komisijas lēmumu izmantot samērīgu peļņu.

CCCME

Fangda Carbon New Material Co., LTD

Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd

GrafTech International Ltd

CCCME

Fangda Carbon New Material Co., LTD

| (134) | Tāpēc, tā kā netika saņemtas citas piezīmes vai iesniegti citi viegli pieejami dati, Komisija provizoriski secināja, ka tās ierosinātie PVA un peļņas avoti ir neizkropļoti un samērīgi pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pēdējās daļas nozīmē. |
| --- | --- |

(134)

Tāpēc, tā kā netika saņemtas citas piezīmes vai iesniegti citi viegli pieejami dati, Komisija provizoriski secināja, ka tās ierosinātie PVA un peļņas avoti ir neizkropļoti un samērīgi pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pēdējās daļas nozīmē.

3.3.2.4.   Sociālās un vides aizsardzības līmenis

Sociālās un vides aizsardzības līmenis

| (135) | Tā kā, pamatojoties uz visiem šiem faktoriem, ir konstatēts, ka Meksika ir vienīgā pieejamā attiecīgā reprezentatīvā valsts, nav vajadzības novērtēt sociālās un vides aizsardzības līmeni saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmā ievilkuma pēdējo teikumu. |
| --- | --- |

(135)

Tā kā, pamatojoties uz visiem šiem faktoriem, ir konstatēts, ka Meksika ir vienīgā pieejamā attiecīgā reprezentatīvā valsts, nav vajadzības novērtēt sociālās un vides aizsardzības līmeni saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmā ievilkuma pēdējo teikumu.

3.3.2.5.   Secinājums

Secinājums

| (136) | Ņemot vērā iepriekš minēto analīzi, Meksika atbilst visiem kritērijiem, kas noteikti pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmajā ievilkumā, lai to uzskatītu par attiecīgu reprezentatīvo valsti. |
| --- | --- |

(136)

Ņemot vērā iepriekš minēto analīzi, Meksika atbilst visiem kritērijiem, kas noteikti pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmajā ievilkumā, lai to uzskatītu par attiecīgu reprezentatīvo valsti.

| (137) | Fangda Carbon New Material Co., Ltd., Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. un CCCME savās piezīmēs uzsvēra, ka ir jāatrod alternatīva ceturtā reprezentatīvā valsts. Tomēr neviena no šīm personām neieteica alternatīvu reprezentatīvu valsti. Būtu jāuzsver, ka Komisija, pamatojoties uz tās rīcībā esošo informāciju, konstatēja, ka no visām valstīm, kuru ekonomiskā attīstība ir salīdzināma ar ĶTR, izmeklējamo ražojumu ražo tikai Meksikā, Malaizijā un Krievijā. Turklāt no šīm trim valstīm tikai Meksikā bija viegli pieejami attiecīgie dati. |
| --- | --- |

(137)

Fangda Carbon New Material Co., Ltd., Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. un CCCME savās piezīmēs uzsvēra, ka ir jāatrod alternatīva ceturtā reprezentatīvā valsts. Tomēr neviena no šīm personām neieteica alternatīvu reprezentatīvu valsti. Būtu jāuzsver, ka Komisija, pamatojoties uz tās rīcībā esošo informāciju, konstatēja, ka no visām valstīm, kuru ekonomiskā attīstība ir salīdzināma ar ĶTR, izmeklējamo ražojumu ražo tikai Meksikā, Malaizijā un Krievijā. Turklāt no šīm trim valstīm tikai Meksikā bija viegli pieejami attiecīgie dati.

Fangda Carbon New Material Co., Ltd.

Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd.

CCCME

| (138) | Ņemot vērā šos apsvērumus un visus attiecīgos faktus kopumā, Komisija provizoriski nolēma izmantot Meksiku kā attiecīgo reprezentatīvo valsti, lai noteiktu normālo vērtību Ķīnas ražotājiem eksportētājiem saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punktu un uzņēmumam GrafTech Mexico, kas atrodas Meksikā, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmo ievilkumu. |
| --- | --- |

(138)

Ņemot vērā šos apsvērumus un visus attiecīgos faktus kopumā, Komisija provizoriski nolēma izmantot Meksiku kā attiecīgo reprezentatīvo valsti, lai noteiktu normālo vērtību Ķīnas ražotājiem eksportētājiem saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punktu un uzņēmumam GrafTech Mexico, kas atrodas Meksikā, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmo ievilkumu.

GrafTech Mexico

3.3.3.   Avoti, kas izmantoti neizkropļotu izmaksu noteikšanai ražošanas faktoriem

Avoti, kas izmantoti neizkropļotu izmaksu noteikšanai ražošanas faktoriem

| (139) | Pamatojoties uz ieinteresēto personu iesniegto informāciju un citu lietas materiālos pieejamo attiecīgo informāciju, Komisija pirmajā paziņojumā izveidoja sākotnējo ražošanas faktoru sarakstu – tie ir, piemēram, materiāli, enerģija un darbaspēks, ko izmanto izmeklējamā ražojuma ražošanā. |
| --- | --- |

(139)

Pamatojoties uz ieinteresēto personu iesniegto informāciju un citu lietas materiālos pieejamo attiecīgo informāciju, Komisija pirmajā paziņojumā izveidoja sākotnējo ražošanas faktoru sarakstu – tie ir, piemēram, materiāli, enerģija un darbaspēks, ko izmanto izmeklējamā ražojuma ražošanā.

| (140) | Atbilstīgi pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktam Komisija arī noteica avotus, kas jāizmanto, lai noteiktu neizkropļotas cenas un atsauces vērtības. Galvenais avots, kuru Komisija ierosināja izmantot, bija Global Trade Atlas (“GTA”). Visbeidzot, tajā pašā paziņojumā Komisija norādīja harmonizētās sistēmas (HS) kodus ražošanas faktoriem, kurus, pamatojoties uz ieinteresēto personu sniegto informāciju, sākotnēji bija paredzēts izmantot GTA analīzē. |
| --- | --- |

(140)

Atbilstīgi pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktam Komisija arī noteica avotus, kas jāizmanto, lai noteiktu neizkropļotas cenas un atsauces vērtības. Galvenais avots, kuru Komisija ierosināja izmantot, bija Global Trade Atlas (“GTA”). Visbeidzot, tajā pašā paziņojumā Komisija norādīja harmonizētās sistēmas (HS) kodus ražošanas faktoriem, kurus, pamatojoties uz ieinteresēto personu sniegto informāciju, sākotnēji bija paredzēts izmantot GTA analīzē.

Global Trade Atlas

GTA

GTA

| (141) | Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes un ierosināt viegli pieejamu informāciju par neizkropļotām vērtībām katram no minētajā paziņojumā norādītajiem ražošanas faktoriem. |
| --- | --- |

(141)

Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes un ierosināt viegli pieejamu informāciju par neizkropļotām vērtībām katram no minētajā paziņojumā norādītajiem ražošanas faktoriem.

| (142) | Pēc tam otrajā paziņojumā Komisija atjaunināja ražošanas faktoru sarakstu, pamatojoties uz pušu piezīmēm un informāciju, ko atbildēs uz anketas jautājumiem sniedza izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji. |
| --- | --- |

(142)

Pēc tam otrajā paziņojumā Komisija atjaunināja ražošanas faktoru sarakstu, pamatojoties uz pušu piezīmēm un informāciju, ko atbildēs uz anketas jautājumiem sniedza izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji.

| (143) | Otrajā paziņojumā Komisija ierosināja naftas koksa (HS 2713 12) cenas noteikšanai izmantot Malaizijas importa datus, nevis Meksikas importa cenu, ņemot vērā ražotāju eksportētāju un Eiropas Oglekļa un grafīta asociācijas piezīme par to, ka naftas koksa importa statistika Meksikā nepietiekami atspoguļo grafīta elektrodu sistēmu ražošanā izmantotā adatveida koksa kvalitātes kategoriju. |
| --- | --- |

(143)

Otrajā paziņojumā Komisija ierosināja naftas koksa (HS 2713 12) cenas noteikšanai izmantot Malaizijas importa datus, nevis Meksikas importa cenu, ņemot vērā ražotāju eksportētāju un Eiropas Oglekļa un grafīta asociācijas piezīme par to, ka naftas koksa importa statistika Meksikā nepietiekami atspoguļo grafīta elektrodu sistēmu ražošanā izmantotā adatveida koksa kvalitātes kategoriju.

| (144) | Pēc otrā paziņojuma vairākas personas apgalvoja, ka Komisijai nevajadzētu izmantot Malaizijas importa datus naftas koksa (HS 2713 12) cenas noteikšanai, jo Malaizijas statistikā norādītais daudzums ir ļoti mazs un nav reprezentatīvs. |
| --- | --- |

(144)

Pēc otrā paziņojuma vairākas personas apgalvoja, ka Komisijai nevajadzētu izmantot Malaizijas importa datus naftas koksa (HS 2713 12) cenas noteikšanai, jo Malaizijas statistikā norādītais daudzums ir ļoti mazs un nav reprezentatīvs.

| (145) | Komisija piekrita šim apgalvojumam un nolēma provizoriski noteikt naftas koksa atsauces vērtību, pamatojoties uz Meksikas importa cenu. |
| --- | --- |

(145)

Komisija piekrita šim apgalvojumam un nolēma provizoriski noteikt naftas koksa atsauces vērtību, pamatojoties uz Meksikas importa cenu.

| (146) | Otrajā piezīmē Komisija arī ziņoja, ka Meksikā neimportē ogļu darvu (HS 2708 20), un tāpēc nolēma izmantot Malaiziju, lai noteiktu šo atsauces vērtību. |
| --- | --- |

(146)

Otrajā piezīmē Komisija arī ziņoja, ka Meksikā neimportē ogļu darvu (HS 2708 20), un tāpēc nolēma izmantot Malaiziju, lai noteiktu šo atsauces vērtību.

| (147) | Komisija atzīmēja, ka šīs personas savās piezīmēs par otro piezīmi neiebilda pret šo lēmumu. |
| --- | --- |

(147)

Komisija atzīmēja, ka šīs personas savās piezīmēs par otro piezīmi neiebilda pret šo lēmumu.

| (148) | Viena persona apgalvoja, ka Meksikas CIF importa cenas noteikšanai izmantotā metodika nav pareiza, jo Komisija jebkurai eksportētājvalstij un visām atsauces vērtībām izmantoja vienu un to pašu pārvadājumu izmaksu attiecību, pamatojoties uz unikālu HS kodu (t. i., 2713). Turklāt izmantotā datu kopa ir novecojusi, jo pēdējais pieejamais finanšu gads ir 2016. gads. |
| --- | --- |

(148)

Viena persona apgalvoja, ka Meksikas CIF importa cenas noteikšanai izmantotā metodika nav pareiza, jo Komisija jebkurai eksportētājvalstij un visām atsauces vērtībām izmantoja vienu un to pašu pārvadājumu izmaksu attiecību, pamatojoties uz unikālu HS kodu (t. i., 2713). Turklāt izmantotā datu kopa ir novecojusi, jo pēdējais pieejamais finanšu gads ir 2016. gads.

CIF

| (149) | Lai gan ieinteresētā persona apgalvoja, ka metodika nav pareiza, alternatīvs risinājums netika piedāvāts. Komisija secināja, ka tās rīcībā esošais novērtējums joprojām ir visprecīzākais. |
| --- | --- |

(149)

Lai gan ieinteresētā persona apgalvoja, ka metodika nav pareiza, alternatīvs risinājums netika piedāvāts. Komisija secināja, ka tās rīcībā esošais novērtējums joprojām ir visprecīzākais.

| (150) | Ņemot vērā visu ieinteresēto personu iesniegto un pārbaudes apmeklējumos savākto informāciju, ir noteikti turpmāk norādītie ražošanas faktori un to avoti, kas jāņem vērā, nosakot normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu.









  Grafīta elektrodu ražošanas faktori |
| --- | --- |
| Ražošanas faktors | Preču kods | Neizkropļota vērtība
  (RMB) | Mērvienība |
| Izejvielas |
| Naftas kokss (kalcinēts) | 2713 12 | 5 240 | tonnas |
| Naftas kokss (nekalcinēts) | 2713 11 | 432 | tonnas |
| Ogļu darvas piķis | 2708 10 | 8 640 | tonnas |
| Ogļu darvas piķa kokss | 2708 20 | 3 917 | tonnas |
| Akmeņogļu kokss un puskokss | 2704 00 | 1 884 | tonnas |
| Akmeņogļu asfalts | 2715 00 | 6 113 | tonnas |
| Ogles | 2701 12 | 881 | tonnas |
| Grafīta fragmenti | 3801 90 | 13 048 | tonnas |
| Palīgmateriāli |
| Darbaspēks |
| Darbaspēka algas apstrādes rūpniecībā | [Neattiecas] | 13,37 | Stundas |
| Enerģija |
| Elektroenerģija | [Neattiecas] | 1 138 | kWh |
| Dabasgāze | [Neattiecas] | 0,70 | m3 |
| Blakusprodukti/atkritumi |
| Grafīta lūžņi | 3801 90 | 13 048 | tonnas |
| Silīcija karbīda lūžņi | 2849 20 | 8 055 | tonnas |

(150)

Ņemot vērā visu ieinteresēto personu iesniegto un pārbaudes apmeklējumos savākto informāciju, ir noteikti turpmāk norādītie ražošanas faktori un to avoti, kas jāņem vērā, nosakot normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu.

Grafīta elektrodu ražošanas faktori

Grafīta elektrodu ražošanas faktori

Ražošanas faktors

Preču kods

Neizkropļota vērtība

(RMB)

Mērvienība

Izejvielas

Naftas kokss (kalcinēts)

2713 12

5 240

tonnas

Naftas kokss (nekalcinēts)

2713 11

432

tonnas

Ogļu darvas piķis

2708 10

8 640

tonnas

Ogļu darvas piķa kokss

2708 20

3 917

tonnas

Akmeņogļu kokss un puskokss

2704 00

1 884

tonnas

Akmeņogļu asfalts

2715 00

6 113

tonnas

Ogles

2701 12

881

tonnas

Grafīta fragmenti

3801 90

13 048

tonnas

Palīgmateriāli

Darbaspēks

Darbaspēka algas apstrādes rūpniecībā

[Neattiecas]

13,37

Stundas

Enerģija

Elektroenerģija

[Neattiecas]

1 138

kWh

Dabasgāze

[Neattiecas]

0,70

m3

3

Blakusprodukti/atkritumi

Grafīta lūžņi

3801 90

13 048

tonnas

Silīcija karbīda lūžņi

2849 20

8 055

tonnas

3.3.3.1.   Ražošanas procesā izmantotās izejvielas

Ražošanas procesā izmantotās izejvielas

| (151) | Lai noteiktu izejvielu neizkropļoto cenu, Komisija par pamatu izmantoja GTA norādīto vidējo svērto importa cenu (CIF) par importu reprezentatīvajā valstī no visām trešām valstīm, izņemot ĶTR un valstis, kas nav PTO dalībvalstis un ir uzskaitītas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2015/755 (75) I pielikumā. Komisija nolēma neņemt vērā no Ķīnas veikto importu, jo secināja, ka nozīmīgu kropļojumu dēļ pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē (sk. iepriekš 3.3.1. iedaļu) nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas Ķīnā. Tā kā nebija pierādījumu par to, ka tie paši kropļojumi tādā pašā mērā neietekmē eksportam paredzētos ražojumus, Komisija uzskatīja, ka tie paši kropļojumi ietekmē eksportu. Kas attiecas uz Meksiku, tad importa no ĶTR un dažām valstīm, kas nav PTO dalībvalstis, izslēgšanai nebija būtiskas ietekmes, jo atlikušais imports joprojām veidoja aptuveni 99 % no kopējā importa apjoma reprezentatīvajā valstī. Malaizijā ogļu darvas piķa koksa importa apjoms no ĶTR veidoja 55 % no kopējā importa apjoma. Vajadzības gadījumā vidējo svērto importa cenu koriģēja, ņemot vērā ievedmuitas nodokli. |
| --- | --- |

(151)

Lai noteiktu izejvielu neizkropļoto cenu, Komisija par pamatu izmantoja GTA norādīto vidējo svērto importa cenu (CIF) par importu reprezentatīvajā valstī no visām trešām valstīm, izņemot ĶTR un valstis, kas nav PTO dalībvalstis un ir uzskaitītas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2015/755 (75) I pielikumā. Komisija nolēma neņemt vērā no Ķīnas veikto importu, jo secināja, ka nozīmīgu kropļojumu dēļ pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē (sk. iepriekš 3.3.1. iedaļu) nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas Ķīnā. Tā kā nebija pierādījumu par to, ka tie paši kropļojumi tādā pašā mērā neietekmē eksportam paredzētos ražojumus, Komisija uzskatīja, ka tie paši kropļojumi ietekmē eksportu. Kas attiecas uz Meksiku, tad importa no ĶTR un dažām valstīm, kas nav PTO dalībvalstis, izslēgšanai nebija būtiskas ietekmes, jo atlikušais imports joprojām veidoja aptuveni 99 % no kopējā importa apjoma reprezentatīvajā valstī. Malaizijā ogļu darvas piķa koksa importa apjoms no ĶTR veidoja 55 % no kopējā importa apjoma. Vajadzības gadījumā vidējo svērto importa cenu koriģēja, ņemot vērā ievedmuitas nodokli.

GTA

CIF

75

| (152) | Dažiem ražošanas faktoriem faktiskās ar tiem saistītās izmaksas, kas radās ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, veidoja mazu daļu no kopējām izmaksām par izejvielām izmeklēšanas periodā. Tā kā attiecībā uz šiem ražošanas faktoriem izmantotā vērtība būtiski neietekmēja dempinga starpības aprēķinu neatkarīgi no izmantotā avota, Komisija uzskatīja šos ražošanas faktorus par palīgmateriāliem, kā paskaidrots 166. apsvērumā. |
| --- | --- |

(152)

Dažiem ražošanas faktoriem faktiskās ar tiem saistītās izmaksas, kas radās ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, veidoja mazu daļu no kopējām izmaksām par izejvielām izmeklēšanas periodā. Tā kā attiecībā uz šiem ražošanas faktoriem izmantotā vērtība būtiski neietekmēja dempinga starpības aprēķinu neatkarīgi no izmantotā avota, Komisija uzskatīja šos ražošanas faktorus par palīgmateriāliem, kā paskaidrots 166. apsvērumā.

| (153) | Izejvielu piegādes transportēšanas izmaksas, kas radušās ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, Komisija izteica procentos no šādu izejvielu faktiskajām izmaksām un pēc tam to pašu procentuālo daļu piemēroja to pašu izejvielu neizkropļotajām izmaksām, lai iegūtu neizkropļotas transportēšanas izmaksas. Komisija uzskatīja, ka šīs izmeklēšanas kontekstā attiecību starp ražotāja eksportētāja izejvielu izmaksām un paziņotajām transportēšanas izmaksām varētu pamatoti izmantot par norādi, lai aplēstu neizkropļotās izejvielu izmaksas ar piegādi līdz uzņēmuma rūpnīcai. |
| --- | --- |

(153)

Izejvielu piegādes transportēšanas izmaksas, kas radušās ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, Komisija izteica procentos no šādu izejvielu faktiskajām izmaksām un pēc tam to pašu procentuālo daļu piemēroja to pašu izejvielu neizkropļotajām izmaksām, lai iegūtu neizkropļotas transportēšanas izmaksas. Komisija uzskatīja, ka šīs izmeklēšanas kontekstā attiecību starp ražotāja eksportētāja izejvielu izmaksām un paziņotajām transportēšanas izmaksām varētu pamatoti izmantot par norādi, lai aplēstu neizkropļotās izejvielu izmaksas ar piegādi līdz uzņēmuma rūpnīcai.

3.3.3.2.   Darbaspēks

Darbaspēks

| (154) | Komisija izmantoja SDO statistikas datus, kuros ir sniegta informācija par darbinieku mēneša vidējo izpeļņu un vidējo nedēļas faktiski nostrādāto stundu skaitu uz vienu nodarbināto Meksikā 2020. gadā. Mēneša izpeļņā nav iekļautas sociālā nodrošinājuma izmaksas un nodokļi, ko sedz darba devējs. Šāda informācija par šo pašu gadu ir pieejama ESAO bibliotēkā (76). |
| --- | --- |

(154)

Komisija izmantoja SDO statistikas datus, kuros ir sniegta informācija par darbinieku mēneša vidējo izpeļņu un vidējo nedēļas faktiski nostrādāto stundu skaitu uz vienu nodarbināto Meksikā 2020. gadā. Mēneša izpeļņā nav iekļautas sociālā nodrošinājuma izmaksas un nodokļi, ko sedz darba devējs. Šāda informācija par šo pašu gadu ir pieejama ESAO bibliotēkā (76).

76

3.3.3.3.   Elektroenerģija

Elektroenerģija

| (155) | Elektroenerģijas cenu Meksikā publicē Meksikas Elektrības komisija. Komisija izmantoja Meksikas Oficiālajā Vēstnesī publicētos datus par rūpnieciskās elektroenerģijas cenām. |
| --- | --- |

(155)

Elektroenerģijas cenu Meksikā publicē Meksikas Elektrības komisija. Komisija izmantoja Meksikas Oficiālajā Vēstnesī publicētos datus par rūpnieciskās elektroenerģijas cenām.

Meksikas Oficiālajā Vēstnesī

| (156) | Pēc otrā paziņojuma Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. apgalvoja, ka elektroenerģijas cenas Meksikā ir izkropļotas uz augšu un tāpēc tās būtu jāsamazina, jo Meksikas valsts ir kaitējusi atjaunojamo energoresursu attīstībai. |
| --- | --- |

(156)

Pēc otrā paziņojuma Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. apgalvoja, ka elektroenerģijas cenas Meksikā ir izkropļotas uz augšu un tāpēc tās būtu jāsamazina, jo Meksikas valsts ir kaitējusi atjaunojamo energoresursu attīstībai.

Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd.

| (157) | Komisija atzīmēja, ka šī persona nav iesniegusi nekādus pierādījumus, kas pamatotu tās apgalvojumu, izņemot neskaidrus apgalvojumus. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(157)

Komisija atzīmēja, ka šī persona nav iesniegusi nekādus pierādījumus, kas pamatotu tās apgalvojumu, izņemot neskaidrus apgalvojumus. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

3.3.3.4.   Dabasgāze

Dabasgāze

| (158) | Komisija izmantoja gāzes cenu rūpnieciskajiem lietotājiem Meksikā, ko Comisión Reguladora de Energía (77) publicē savos regulārajos paziņojumos presei. Komisija izmantoja datus, kas aptver izmeklēšanas periodu, par rūpnieciskās gāzes cenām attiecīgajā patēriņa diapazonā gigadžoulos. |
| --- | --- |

(158)

Komisija izmantoja gāzes cenu rūpnieciskajiem lietotājiem Meksikā, ko Comisión Reguladora de Energía (77) publicē savos regulārajos paziņojumos presei. Komisija izmantoja datus, kas aptver izmeklēšanas periodu, par rūpnieciskās gāzes cenām attiecīgajā patēriņa diapazonā gigadžoulos.

Comisión Reguladora de Energía

77

3.3.3.5.   Atkritumi

Atkritumi

| (159) | Komisija analizēja izlasē iekļauto Ķīnas ražotāju eksportētāju grāmatvedības praksi attiecībā uz blakusproduktiem un atkritumiem. Rezultātā Komisija koriģēja saliktās ražošanas izmaksas saskaņā ar katra uzņēmuma grāmatvedības praksi attiecībā uz blakusproduktiem un atkritumiem. |
| --- | --- |

(159)

Komisija analizēja izlasē iekļauto Ķīnas ražotāju eksportētāju grāmatvedības praksi attiecībā uz blakusproduktiem un atkritumiem. Rezultātā Komisija koriģēja saliktās ražošanas izmaksas saskaņā ar katra uzņēmuma grāmatvedības praksi attiecībā uz blakusproduktiem un atkritumiem.

3.3.3.6.   Izgatavošanas pieskaitāmās izmaksas, PVA, peļņa un amortizācija

Izgatavošanas pieskaitāmās izmaksas, PVA, peļņa un amortizācija

| (160) | Pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā teikts: “Saliktā normālā vērtība ietver neizkropļotas un samērīgas administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas un peļņu”. Turklāt, lai aptvertu izmaksas, kuras nav ietvertas ražošanas faktoros, ir jānosaka izgatavošanas pieskaitāmo izmaksu vērtība. |
| --- | --- |

(160)

Pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā teikts: “Saliktā normālā vērtība ietver neizkropļotas un samērīgas administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas un peļņu”. Turklāt, lai aptvertu izmaksas, kuras nav ietvertas ražošanas faktoros, ir jānosaka izgatavošanas pieskaitāmo izmaksu vērtība.

| (161) | Ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, izgatavošanas pieskaitāmās izmaksas tika izteiktas kā daļa no ražotāju eksportētāju faktiskajām izgatavošanas izmaksām. Šo procentuālo daļu piemēroja neizkropļotajām izgatavošanas izmaksām. |
| --- | --- |

(161)

Ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, izgatavošanas pieskaitāmās izmaksas tika izteiktas kā daļa no ražotāju eksportētāju faktiskajām izgatavošanas izmaksām. Šo procentuālo daļu piemēroja neizkropļotajām izgatavošanas izmaksām.

| (162) | Lai noteiktu neizkropļotu un samērīgu izgatavošanas pieskaitāmo izmaksu, PVA un peļņas summu, Komisija paļāvās uz GrafTech International Ltd PVA un Reotix Materiales Refractarios finanšu datiem attiecībā uz peļņu. |
| --- | --- |

(162)

Lai noteiktu neizkropļotu un samērīgu izgatavošanas pieskaitāmo izmaksu, PVA un peļņas summu, Komisija paļāvās uz GrafTech International Ltd PVA un Reotix Materiales Refractarios finanšu datiem attiecībā uz peļņu.

GrafTech International Ltd

Reotix Materiales Refractarios

3.3.4.   Normālās vērtības aprēķins

Normālās vērtības aprēķins

| (163) | Pamatojoties uz iepriekš aprakstītajām neizkropļotajām cenām un atsauces vērtībām, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu aprēķināja normālo vērtību katram ražojuma veidam EXW līmenī. |
| --- | --- |

(163)

Pamatojoties uz iepriekš aprakstītajām neizkropļotajām cenām un atsauces vērtībām, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu aprēķināja normālo vērtību katram ražojuma veidam EXW līmenī.

EXW

| (164) | Lai noteiktu neizkropļotas izgatavošanas izmaksas katrai juridiskajai personai, kas ražo un eksportē attiecīgo ražojumu, Komisija katram ražotājam eksportētājam ražošanas faktorus, kas iegādāti gan no saistītām, gan nesaistītām personām, aizstāja ar augstāk pievienotajā tabulā norādītajiem ražošanas faktoriem. |
| --- | --- |

(164)

Lai noteiktu neizkropļotas izgatavošanas izmaksas katrai juridiskajai personai, kas ražo un eksportē attiecīgo ražojumu, Komisija katram ražotājam eksportētājam ražošanas faktorus, kas iegādāti gan no saistītām, gan nesaistītām personām, aizstāja ar augstāk pievienotajā tabulā norādītajiem ražošanas faktoriem.

| (165) | Pirmkārt, Komisija noteica neizkropļotās izgatavošanas izmaksas, pamatojoties uz katra uzņēmuma iegādātajiem ražošanas faktoriem. Tad attiecībā uz katru ražotāju eksportētāju, kurš sadarbojās, atsevišķu ražošanas faktoru faktiskajam patēriņam tika piemērotas neizkropļotas vienības izmaksas. Komisija samazināja izgatavošanas izmaksas, atskaitot neizkropļotās ražošanas procesā atkārtoti izmantoto blakusproduktu izmaksas. |
| --- | --- |

(165)

Pirmkārt, Komisija noteica neizkropļotās izgatavošanas izmaksas, pamatojoties uz katra uzņēmuma iegādātajiem ražošanas faktoriem. Tad attiecībā uz katru ražotāju eksportētāju, kurš sadarbojās, atsevišķu ražošanas faktoru faktiskajam patēriņam tika piemērotas neizkropļotas vienības izmaksas. Komisija samazināja izgatavošanas izmaksas, atskaitot neizkropļotās ražošanas procesā atkārtoti izmantoto blakusproduktu izmaksas.

| (166) | Otrkārt, lai noteiktu kopējās neizkropļotās izgatavošanas izmaksas, Komisija pieskaitīja izgatavošanas pieskaitāmās izmaksas. Izgatavošanas pieskaitāmajām izmaksām, kas radās ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, tika pieskaitītas 152. apsvērumā minēto palīgmateriālu izmaksas, un pēc tam tās tika izteiktas kā daļa no katra ražotāja eksportētāja faktiskajām izgatavošanas izmaksām. Šo procentuālo daļu piemēroja neizkropļotajām izgatavošanas izmaksām. |
| --- | --- |

(166)

Otrkārt, lai noteiktu kopējās neizkropļotās izgatavošanas izmaksas, Komisija pieskaitīja izgatavošanas pieskaitāmās izmaksas. Izgatavošanas pieskaitāmajām izmaksām, kas radās ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, tika pieskaitītas 152. apsvērumā minēto palīgmateriālu izmaksas, un pēc tam tās tika izteiktas kā daļa no katra ražotāja eksportētāja faktiskajām izgatavošanas izmaksām. Šo procentuālo daļu piemēroja neizkropļotajām izgatavošanas izmaksām.

| (167) | Visbeidzot, Komisija pieskaitīja PVA izmaksas un peļņu, kas tika izteiktas procentos no pārdoto preču izmaksām un piemērotas neizkropļotām kopējām izgatavošanas izmaksām (proti, PVA izmaksas bija 12,0 %, bet peļņa – 8,9 %). |
| --- | --- |

(167)

Visbeidzot, Komisija pieskaitīja PVA izmaksas un peļņu, kas tika izteiktas procentos no pārdoto preču izmaksām un piemērotas neizkropļotām kopējām izgatavošanas izmaksām (proti, PVA izmaksas bija 12,0 %, bet peļņa – 8,9 %).

| (168) | Uz šā pamata Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu aprēķināja katra ražojumu veida normālo vērtību EXW līmenī. |
| --- | --- |

(168)

Uz šā pamata Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu aprēķināja katra ražojumu veida normālo vērtību EXW līmenī.

EXW

3.4.   Eksporta cena

Eksporta cena

| (169) | Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. eksportēja visu attiecīgā ražojuma apjomu ar divu saistītu tirgotāju starpniecību Ķīnā. Cits ražotājs eksportētājs, Chengdu Rongguang Carbon Co., Ltd., kas ietilpst Fangda Carbon New Material Co., Ltd. grupā, ar saistīta tirgotāja starpniecību Ķīnā eksportēja tikai daļu attiecīgā ražojuma apjoma. Turpretim Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd. pārdeva tikai tieši uz Savienību. |
| --- | --- |

(169)

Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. eksportēja visu attiecīgā ražojuma apjomu ar divu saistītu tirgotāju starpniecību Ķīnā. Cits ražotājs eksportētājs, Chengdu Rongguang Carbon Co., Ltd., kas ietilpst Fangda Carbon New Material Co., Ltd. grupā, ar saistīta tirgotāja starpniecību Ķīnā eksportēja tikai daļu attiecīgā ražojuma apjoma. Turpretim Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd. pārdeva tikai tieši uz Savienību.

Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd

Chengdu Rongguang Carbon Co., Ltd.

Fangda Carbon New Material Co., Ltd.

Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd.

| (170) | Tāpēc, ievērojot pamatregulas 2. panta 8. punktu, visiem trijiem izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem eksporta cena bija cena, kas faktiski samaksāta vai maksājama par attiecīgo ražojumu, ko eksportē uz Savienību pārdošanai. |
| --- | --- |

(170)

Tāpēc, ievērojot pamatregulas 2. panta 8. punktu, visiem trijiem izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem eksporta cena bija cena, kas faktiski samaksāta vai maksājama par attiecīgo ražojumu, ko eksportē uz Savienību pārdošanai.

3.5.   Salīdzinājums

Salīdzinājums

| (171) | Komisija salīdzināja normālo vērtību un [izlasē iekļautā(-o)] ražotāja(-u) eksportētāja(-u) eksporta cenu EXW līmenī. |
| --- | --- |

(171)

Komisija salīdzināja normālo vērtību un [izlasē iekļautā(-o)] ražotāja(-u) eksportētāja(-u) eksporta cenu EXW līmenī.

EXW

| (172) | Ja tas bija nepieciešams taisnīgai salīdzināšanai, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Korekcijas attiecās uz transporta, apdrošināšanas, apstrādes, iekraušanas izmaksām, kredītizmaksām, bankas un komisijas maksām, kā arī muitas nodokļiem. |
| --- | --- |

(172)

Ja tas bija nepieciešams taisnīgai salīdzināšanai, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Korekcijas attiecās uz transporta, apdrošināšanas, apstrādes, iekraušanas izmaksām, kredītizmaksām, bankas un komisijas maksām, kā arī muitas nodokļiem.

| (173) | Tā kā Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. un Chengdu Rongguang Carbon Co., Ltd., kas ir daļa no Fangda Carbon New Material Co., Ltd. grupas, veica eksportu ar saistīta tirgotāja starpniecību Ķīnā, Komisija koriģēja šo uzņēmumu eksporta cenas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu, jo šie tirgotāji darbojās kā aģenti, kas darbojas uz komisijas pamata. Korekcija atbilda tirgotāja PVA izmaksām un peļņai. |
| --- | --- |

(173)

Tā kā Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. un Chengdu Rongguang Carbon Co., Ltd., kas ir daļa no Fangda Carbon New Material Co., Ltd. grupas, veica eksportu ar saistīta tirgotāja starpniecību Ķīnā, Komisija koriģēja šo uzņēmumu eksporta cenas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu, jo šie tirgotāji darbojās kā aģenti, kas darbojas uz komisijas pamata. Korekcija atbilda tirgotāja PVA izmaksām un peļņai.

Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd

Chengdu Rongguang Carbon Co., Ltd

Fangda Carbon New Material Co., Ltd

3.6.   Dempinga starpības

Dempinga starpības

| (174) | Komisija salīdzināja izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību ar attiecīgā ražojuma veida vidējo svērto eksporta cenu, kā noteikts pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktā. |
| --- | --- |

(174)

Komisija salīdzināja izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību ar attiecīgā ražojuma veida vidējo svērto eksporta cenu, kā noteikts pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktā.

| (175) | Pamatojoties uz to, vidējās svērtās provizoriskās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas:






  Uzņēmums | Provizoriskā dempinga starpība |
| --- | --- | --- |
| Fangda Group, ko veido četri ražotāji | 24,5 % |
| Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. | 17,5 % |
| Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd. | 24,5 % |

(175)

Pamatojoties uz to, vidējās svērtās provizoriskās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas:

CIF

Uzņēmums

Provizoriskā dempinga starpība

Fangda Group, ko veido četri ražotāji

Fangda Group

24,5 %

Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd.

17,5 %

Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd.

24,5 %

| (176) | Attiecībā uz izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, Komisija aprēķināja vidējo svērto dempinga starpību saskaņā ar pamatregulas 9. panta 6. punktu. Tāpēc minētā starpība tika noteikta, pamatojoties uz izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju starpībām. |
| --- | --- |

(176)

Attiecībā uz izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, Komisija aprēķināja vidējo svērto dempinga starpību saskaņā ar pamatregulas 9. panta 6. punktu. Tāpēc minētā starpība tika noteikta, pamatojoties uz izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju starpībām.

| (177) | Tādējādi izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, provizoriskā dempinga starpība ir 21,6 %. |
| --- | --- |

(177)

Tādējādi izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, provizoriskā dempinga starpība ir 21,6 %.

| (178) | Visiem pārējiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem Komisija saskaņā ar pamatregulas 18. pantu noteica dempinga starpību, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. Tālab Komisija noteica ražotāju eksportētāju sadarbības līmeni. Sadarbības līmenis ir ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, eksporta apjoms uz Savienību, izteikts kā daļa no kopējā importa, kas noteikts pēc Eurostat datiem, no attiecīgās valsts uz Savienību izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(178)

Visiem pārējiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem Komisija saskaņā ar pamatregulas 18. pantu noteica dempinga starpību, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. Tālab Komisija noteica ražotāju eksportētāju sadarbības līmeni. Sadarbības līmenis ir ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, eksporta apjoms uz Savienību, izteikts kā daļa no kopējā importa, kas noteikts pēc Eurostat datiem, no attiecīgās valsts uz Savienību izmeklēšanas periodā.

Eurostat

| (179) | Šajā gadījumā sadarbības līmenis ir zems, jo ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, veiktā importa apjoms bija apmēram 62 % no kopējā eksporta uz Savienību IP laikā. Pamatojoties uz minēto, Komisija uzskatīja, ka ir pareizi noteikt valsts mēroga dempinga starpību, ko piemēro visiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, kā augstāko dempinga starpību, kas noteikta to veidu ražojumiem, kurus reprezentatīvos apjomos pārdod ražotājs eksportētājs ar vislielāko konstatēto dempinga starpību. Šādi noteiktā dempinga starpība bija 66,5 %. |
| --- | --- |

(179)

Šajā gadījumā sadarbības līmenis ir zems, jo ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, veiktā importa apjoms bija apmēram 62 % no kopējā eksporta uz Savienību IP laikā. Pamatojoties uz minēto, Komisija uzskatīja, ka ir pareizi noteikt valsts mēroga dempinga starpību, ko piemēro visiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, kā augstāko dempinga starpību, kas noteikta to veidu ražojumiem, kurus reprezentatīvos apjomos pārdod ražotājs eksportētājs ar vislielāko konstatēto dempinga starpību. Šādi noteiktā dempinga starpība bija 66,5 %.

| (180) | Provizoriskās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas:






  Uzņēmums | Provizoriskā dempinga starpība |
| --- | --- | --- |
| Fangda Group, ko veido četri ražotāji | 24,5 % |
| Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. | 17,5 % |
| Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd. | 24,5 % |
| Citi uzņēmumi, kas sadarbojās | 21,6 % |
| Visi pārējie uzņēmumi | 66,5 % |

(180)

Provizoriskās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas:

CIF

Uzņēmums

Provizoriskā dempinga starpība

Fangda Group, ko veido četri ražotāji

Fangda Group

24,5 %

Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd.

17,5 %

Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd.

24,5 %

Citi uzņēmumi, kas sadarbojās

21,6 %

Visi pārējie uzņēmumi

66,5 %

4.   KAITĒJUMS

KAITĒJUMS

4.1.   Savienības ražošanas nozares definīcija un Savienības ražošanas apjoms

Savienības ražošanas nozares definīcija un Savienības ražošanas apjoms

| (181) | Savienībā izmeklēšanas periodā līdzīgo ražojumu izgatavoja pieci ražotāji vai ražotāju grupas. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(181)

Savienībā izmeklēšanas periodā līdzīgo ražojumu izgatavoja pieci ražotāji vai ražotāju grupas. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.

| (182) | Tika noteikts, ka Savienības ražošanas kopējais apjoms izmeklēšanas periodā bija aptuveni 164 460 tonnas. Komisija šo skaitli noteica, pamatojoties uz Savienības ražotāju sniegto informāciju. Kā norādīts 13. apsvērumā, trīs izlasē iekļautie Savienības ražotāji pārstāvēja vairāk nekā 55 % no kopējā ražošanas apjoma un vairāk nekā 65 % no līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoma Savienībā. |
| --- | --- |

(182)

Tika noteikts, ka Savienības ražošanas kopējais apjoms izmeklēšanas periodā bija aptuveni 164 460 tonnas. Komisija šo skaitli noteica, pamatojoties uz Savienības ražotāju sniegto informāciju. Kā norādīts 13. apsvērumā, trīs izlasē iekļautie Savienības ražotāji pārstāvēja vairāk nekā 55 % no kopējā ražošanas apjoma un vairāk nekā 65 % no līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoma Savienībā.

| (183) | Sūdzības iesniedzēji pieprasīja izslēgt Sangraf Italy no Savienības ražošanas nozares definīcijas, jo gan Sangraf Italy, gan ar to saistīto ĶTR uzņēmumu Sangraf Henan pilnībā kontrolē Honkongā bāzētā Gaoshuo Group (Honkonga), kas pilnībā pieder Kaimanu Salās dibinātajam uzņēmumam Sanergy Group Limited. |
| --- | --- |

(183)

Sūdzības iesniedzēji pieprasīja izslēgt Sangraf Italy no Savienības ražošanas nozares definīcijas, jo gan Sangraf Italy, gan ar to saistīto ĶTR uzņēmumu Sangraf Henan pilnībā kontrolē Honkongā bāzētā Gaoshuo Group (Honkonga), kas pilnībā pieder Kaimanu Salās dibinātajam uzņēmumam Sanergy Group Limited.

Sangraf Italy

Sangraf Italy

Sangraf Henan

Gaoshuo Group

Sanergy Group Limited

| (184) | Izmeklēšanā atklājās, ka Sangraf Italy importēja savienotājus no saistītā uzņēmuma ĶTR, bet grafīta elektrodu korpusus ražoja Narni, Itālijā. Sangraf arī pierādīja, ka ES darbojas ar zināmu darbības autonomijas pakāpi. Sangraf Italy tiek vadīts no Itālijas, savukārt grupa (Sangraf international) tiek vadīta no ASV. Kas attiecas uz akcionāriem, tad galvenā kontrolējošā mātessabiedrība ir reģistrēta Kaimanu salās. Sangraf Italy ir arī pilntiesīgs Eiropas Oglekļa un grafīta asociācijas biedrs. |
| --- | --- |

(184)

Izmeklēšanā atklājās, ka Sangraf Italy importēja savienotājus no saistītā uzņēmuma ĶTR, bet grafīta elektrodu korpusus ražoja Narni, Itālijā. Sangraf arī pierādīja, ka ES darbojas ar zināmu darbības autonomijas pakāpi. Sangraf Italy tiek vadīts no Itālijas, savukārt grupa (Sangraf international) tiek vadīta no ASV. Kas attiecas uz akcionāriem, tad galvenā kontrolējošā mātessabiedrība ir reģistrēta Kaimanu salās. Sangraf Italy ir arī pilntiesīgs Eiropas Oglekļa un grafīta asociācijas biedrs.

Sangraf Italy

Sangraf

Sangraf Italy

Sangraf international

Sangraf Italy

| (185) | Pamatojoties uz šiem apsvērumiem, Sangraf Italy tika uzskatīts par Savienības ražošanas nozares daļu saskaņā ar pamatregulas 4. pantu. Tāpēc pieprasījums izslēgt Sangraf Italy no Savienības ražošanas nozares definīcijas tika noraidīts. |
| --- | --- |

(185)

Pamatojoties uz šiem apsvērumiem, Sangraf Italy tika uzskatīts par Savienības ražošanas nozares daļu saskaņā ar pamatregulas 4. pantu. Tāpēc pieprasījums izslēgt Sangraf Italy no Savienības ražošanas nozares definīcijas tika noraidīts.

Sangraf Italy

Sangraf Italy

4.2.   Patēriņš Savienībā

Patēriņš Savienībā

| (186) | Komisija noteica patēriņu Savienībā, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares sniegto informāciju un Eurostat paziņoto importa apjomu (TARIC līmenī). |
| --- | --- |

(186)

Komisija noteica patēriņu Savienībā, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares sniegto informāciju un Eurostat paziņoto importa apjomu (TARIC līmenī).

Eurostat

TARIC

| (187) | Patēriņš Savienībā attīstījās šādi:

  1. tabula


  Patēriņš Savienībā (tonnās) | 2017 | 2018 | 2019 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējais patēriņš Savienībā | 175 738 | 181 070 | 153 706 | 132 454 |
| Indekss | 100 | 103 | 87 | 75 |
| Avots: Eurostat (Comext) un Savienības ražošanas nozare.

  Piezīme. Importam ar TARIC kodu 8545 11 00 90 tika veikta korekcija, lai izslēgtu grafīta elektrodus, kuru blīvums ir mazāks par 1,5 g/cm3 vai kuru elektriskā pretestība ir lielāka par 7,0 μ.Ω.m. Šīs korekcijas rezultātā tika izslēgti 7,5 % no kopējā eksporta apjoma un 3,3 % no kopējās eksporta vērtības. Šī korekcija tika veikta saskaņā ar sūdzībā izmantoto metodiku, kas balstījās uz RP grafīta elektrodu īpatsvaru pasaules grafīta elektrodu patēriņā (izņemot Ķīnu) 2019. gadā (*). Citiem vārdiem sakot, 7,5 % no kopējā ārpus Ķīnas patērēto elektrodu apjoma 2019. gadā bija RP elektrodi. 3,3 % no kopējās ārpus Ķīnas patērēto elektrodu vērtības 2019. gadā bija RP elektrodi.






  (*) | Pēdējais gads, kura dati ir Komisijas dienestu rīcībā. Tas tika uzskatīts par pietiekamu, jo šis skaitlis neuzrāda lielu svārstīgumu. |

(187)

Patēriņš Savienībā attīstījās šādi:

1. tabula

1. tabula

Patēriņš Savienībā (tonnās)

Patēriņš Savienībā (tonnās)

2017

2018

2019

Izmeklēšanas periods

Kopējais patēriņš Savienībā

175 738

181 070

153 706

132 454

Indekss

100

103

87

75

Avots: Eurostat (Comext) un Savienības ražošanas nozare.

Avots: Eurostat

Comext

Piezīme. Importam ar TARIC kodu 8545 11 00 90 tika veikta korekcija, lai izslēgtu grafīta elektrodus, kuru blīvums ir mazāks par 1,5 g/cm3 vai kuru elektriskā pretestība ir lielāka par 7,0 μ.Ω.m. Šīs korekcijas rezultātā tika izslēgti 7,5 % no kopējā eksporta apjoma un 3,3 % no kopējās eksporta vērtības. Šī korekcija tika veikta saskaņā ar sūdzībā izmantoto metodiku, kas balstījās uz RP grafīta elektrodu īpatsvaru pasaules grafīta elektrodu patēriņā (izņemot Ķīnu) 2019. gadā (*). Citiem vārdiem sakot, 7,5 % no kopējā ārpus Ķīnas patērēto elektrodu apjoma 2019. gadā bija RP elektrodi. 3,3 % no kopējās ārpus Ķīnas patērēto elektrodu vērtības 2019. gadā bija RP elektrodi.

Piezīme.

TARIC

3

(*)

Pēdējais gads, kura dati ir Komisijas dienestu rīcībā. Tas tika uzskatīts par pietiekamu, jo šis skaitlis neuzrāda lielu svārstīgumu.

| (188) | Grafīta elektrodu patēriņš Savienībā attiecīgajā periodā samazinājās par 25 %. 2017. un 2018. gadā tika novērots augsts patēriņš, ko noteica Savienības tērauda rūpniecības lielais pieprasījums, tai atveseļojoties no tērauda krīzes. Turklāt situācijā, kad grafīta elektrodu cenas bija strauji pieaugušas, tērauda ražotāji veidoja grafīta elektrodu krājumus, baidoties no tālāka pieauguma. Saskaņā ar Eurofer datiem 2019. gadā tērauda ražošanas apjoms elektriskā loka krāsnīs sasniedza zemāko punktu (–6,6 %) salīdzinājumā ar 2018. gadu. Samazinājās pieprasījums pēc grafīta elektrodiem. Tā kā grafīta elektrodu cena ievērojami samazinājās, lejupējai nozarei vairs nebija nepieciešams veidot krājumus. Tā rezultātā tērauda ražotāji likvidēja grafīta elektrodu krājumus. Covid-19 uzliesmojuma dēļ 2020. gadā pieprasījums samazinājās vēl vairāk. |
| --- | --- |

(188)

Grafīta elektrodu patēriņš Savienībā attiecīgajā periodā samazinājās par 25 %. 2017. un 2018. gadā tika novērots augsts patēriņš, ko noteica Savienības tērauda rūpniecības lielais pieprasījums, tai atveseļojoties no tērauda krīzes. Turklāt situācijā, kad grafīta elektrodu cenas bija strauji pieaugušas, tērauda ražotāji veidoja grafīta elektrodu krājumus, baidoties no tālāka pieauguma. Saskaņā ar Eurofer datiem 2019. gadā tērauda ražošanas apjoms elektriskā loka krāsnīs sasniedza zemāko punktu (–6,6 %) salīdzinājumā ar 2018. gadu. Samazinājās pieprasījums pēc grafīta elektrodiem. Tā kā grafīta elektrodu cena ievērojami samazinājās, lejupējai nozarei vairs nebija nepieciešams veidot krājumus. Tā rezultātā tērauda ražotāji likvidēja grafīta elektrodu krājumus. Covid-19 uzliesmojuma dēļ 2020. gadā pieprasījums samazinājās vēl vairāk.

Eurofer

4.3.   Imports no attiecīgās valsts

Imports no attiecīgās valsts

4.3.1.   Importa no attiecīgās valsts apjoms un tirgus daļa

Importa no attiecīgās valsts apjoms un tirgus daļa

| (189) | Importa apjomu Komisija noteica, pamatojoties uz Comext datubāzes datiem. Importa tirgus daļa tika noteikta, pamatojoties uz importa datiem un Savienības ražošanas nozares datiem par pārdošanas apjomu Savienības tirgū. |
| --- | --- |

(189)

Importa apjomu Komisija noteica, pamatojoties uz Comext datubāzes datiem. Importa tirgus daļa tika noteikta, pamatojoties uz importa datiem un Savienības ražošanas nozares datiem par pārdošanas apjomu Savienības tirgū.

Comext

| (190) | Importam no attiecīgās valsts bija šāda dinamika:

  2. tabula


  Importa apjoms (tonnās) un tirgus daļa | 2017 | 2018 | 2019 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa apjoms no Ķīnas | 42 256 | 43 180 | 45 932 | 47 429 |
| Indekss | 100 | 102 | 109 | 112 |
| Tirgus daļa (%) | 24,0 | 23,8 | 29,9 | 35,8 |
| Indekss | 100 | 99 | 124 | 149 |
| Avots: Eurostat (Comext), Savienības ražošanas nozare. |

(190)

Importam no attiecīgās valsts bija šāda dinamika:

2. tabula

2. tabula

Importa apjoms (tonnās) un tirgus daļa

Importa apjoms (tonnās) un tirgus daļa

2017

2018

2019

Izmeklēšanas periods

Importa apjoms no Ķīnas

42 256

43 180

45 932

47 429

Indekss

Indekss

100

100

102

102

109

109

112

112

Tirgus daļa (%)

24,0

23,8

29,9

35,8

Indekss

Indekss

100

100

99

99

124

124

149

149

Avots: Eurostat (Comext), Savienības ražošanas nozare.

Avots: Eurostat

Comext

| (191) | Samazinoties patēriņam, imports no ĶTR palielinājās, kaitējot Savienības ražošanas nozarei. Importa apjoms no Ķīnas attiecīgajā periodā palielinājās par 12 %, un tā tirgus daļa palielinājās par 49 %, izmeklēšanas periodā sasniedzot 35,8 % (+11,8 procentpunkti). Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās par 6,4 procentpunktiem – no 60,0 % 2017. gadā līdz 53,6 % 2020. gadā (5. tabula). Pārējo valstu tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās līdz 10,6 % (–5,3 procentpunkti) (11. tabula). |
| --- | --- |

(191)

Samazinoties patēriņam, imports no ĶTR palielinājās, kaitējot Savienības ražošanas nozarei. Importa apjoms no Ķīnas attiecīgajā periodā palielinājās par 12 %, un tā tirgus daļa palielinājās par 49 %, izmeklēšanas periodā sasniedzot 35,8 % (+11,8 procentpunkti). Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās par 6,4 procentpunktiem – no 60,0 % 2017. gadā līdz 53,6 % 2020. gadā (5. tabula). Pārējo valstu tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās līdz 10,6 % (–5,3 procentpunkti) (11. tabula).

4.3.2.   Attiecīgās valsts importa cenas un cenu samazinājums

Attiecīgās valsts importa cenas un cenu samazinājums

| (192) | Importa cenas Komisija noteica, pamatojoties uz Eurostat Comext datubāzes datiem. Importa cenu samazinājums tika noteikts, pamatojoties uz izlasē iekļauto Savienības ražotāju un Ķīnas ražotāju eksportētāju atbildēm uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(192)

Importa cenas Komisija noteica, pamatojoties uz Eurostat Comext datubāzes datiem. Importa cenu samazinājums tika noteikts, pamatojoties uz izlasē iekļauto Savienības ražotāju un Ķīnas ražotāju eksportētāju atbildēm uz anketas jautājumiem.

Eurostat Comext

| (193) | Vidējā cena importam no attiecīgās valsts attīstījās šādi:

  3. tabula


  Importa cenas (EUR/t) | 2017 | 2018 | 2019 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ķīna | 4 152 | 9 710 | 4 845 | 2 077 |
| Indekss | 100 | 234 | 117 | 50 |
| Avots: Eurostat (Comext). |

(193)

Vidējā cena importam no attiecīgās valsts attīstījās šādi:

3. tabula

3. tabula

Importa cenas (EUR/t)

Importa cenas (EUR/t)

2017

2018

2019

Izmeklēšanas periods

Ķīna

4 152

9 710

4 845

2 077

Indekss

Indekss

100

100

234

234

117

117

50

50

Avots: Eurostat (Comext).

Avots: Eurostat

Comext

| (194) | Vidējās importa no ĶTR cenas kopš 2019. gada bija ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām un izmaksām. Saskaņā ar izlasē iekļauto Savienības ražotāju sniegtajiem datiem vidējās importa cenas no Ķīnas attiecīgajā periodā samazinājās par 50 %, savukārt Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksas palielinājās (sk. 7. tabulu). Sākotnēji importa cenas pieauga līdz ļoti augstam līmenim, 2018. gadā sasniedza maksimumu un pēc tam sāka strauji samazināties. Pēc cenu maksimuma 2018. gadā šis importa no ĶTR cenu kritums bija lielāks nekā Savienības pārdošanas cenu samazinājums. |
| --- | --- |

(194)

Vidējās importa no ĶTR cenas kopš 2019. gada bija ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām un izmaksām. Saskaņā ar izlasē iekļauto Savienības ražotāju sniegtajiem datiem vidējās importa cenas no Ķīnas attiecīgajā periodā samazinājās par 50 %, savukārt Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksas palielinājās (sk. 7. tabulu). Sākotnēji importa cenas pieauga līdz ļoti augstam līmenim, 2018. gadā sasniedza maksimumu un pēc tam sāka strauji samazināties. Pēc cenu maksimuma 2018. gadā šis importa no ĶTR cenu kritums bija lielāks nekā Savienības pārdošanas cenu samazinājums.

| (195) | Komisija noteica cenu samazinājumu izmeklēšanas periodā, salīdzinot:






  1) | katra veida ražojumu vidējās svērtās pārdošanas cenas, ko izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem Savienības tirgū maksājuši nesaistīti klienti (koriģētas līdz EXW līmenim); |
| --- | --- | --- |

(195)

Komisija noteica cenu samazinājumu izmeklēšanas periodā, salīdzinot:

1)

katra veida ražojumu vidējās svērtās pārdošanas cenas, ko izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem Savienības tirgū maksājuši nesaistīti klienti (koriģētas līdz EXW līmenim);

EXW

| 2) | katra ražojuma veida vidējās svērtās cenas importam no izlasē iekļautā Ķīnas ražotāja, kurš sadarbojās, pirmajam neatkarīgajam klientam Savienības tirgū, noteiktas kā izmaksu, apdrošināšanas un kravu pārvadājumu summa (CIF) ar attiecīgām korekcijām attiecībā uz muitas nodokļiem un pēcimportēšanas izmaksām. |
| --- | --- |

2)

katra ražojuma veida vidējās svērtās cenas importam no izlasē iekļautā Ķīnas ražotāja, kurš sadarbojās, pirmajam neatkarīgajam klientam Savienības tirgū, noteiktas kā izmaksu, apdrošināšanas un kravu pārvadājumu summa (CIF) ar attiecīgām korekcijām attiecībā uz muitas nodokļiem un pēcimportēšanas izmaksām.

CIF

| (196) | Šāds cenu salīdzinājums tika veikts darījumiem pa ražojuma veidiem vienā tirdzniecības līmenī, vajadzības gadījumā veicot atbilstīgas korekcijas un atskaitot rabatus un atlaides. Salīdzinājuma rezultāts tika izteikts procentos no izlasē iekļauto Savienības ražotāju teorētiskā apgrozījuma izmeklēšanas periodā. Tas liecina, ka vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība importam no attiecīgās valsts Savienības tirgū ir 51,2 %. Tika konstatēts, ka visi importa apjomi, attiecībā uz kuriem tika konstatēta atbilstība, samazināja Savienības cenas. |
| --- | --- |

(196)

Šāds cenu salīdzinājums tika veikts darījumiem pa ražojuma veidiem vienā tirdzniecības līmenī, vajadzības gadījumā veicot atbilstīgas korekcijas un atskaitot rabatus un atlaides. Salīdzinājuma rezultāts tika izteikts procentos no izlasē iekļauto Savienības ražotāju teorētiskā apgrozījuma izmeklēšanas periodā. Tas liecina, ka vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība importam no attiecīgās valsts Savienības tirgū ir 51,2 %. Tika konstatēts, ka visi importa apjomi, attiecībā uz kuriem tika konstatēta atbilstība, samazināja Savienības cenas.

4.4.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

4.4.1.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

| (197) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu, pārbaudot importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, tiek novērtēti visi ekonomiskie rādītāji, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(197)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu, pārbaudot importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, tiek novērtēti visi ekonomiskie rādītāji, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.

| (198) | Kā minēts 13. apsvērumā, lai noteiktu iespējamo Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, tika izmantota atlase. |
| --- | --- |

(198)

Kā minēts 13. apsvērumā, lai noteiktu iespējamo Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, tika izmantota atlase.

| (199) | Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Komisija novērtēja makroekonomiskos rādītājus, balstoties uz Savienības ražošanas nozares sniegtajā informācijā iekļautajiem datiem. Dati attiecās uz visiem Savienības ražotājiem. Komisija izvērtēja mikroekonomiskos rādītājus, balstoties uz datiem izlasē iekļauto Savienības ražotāju sniegtajās atbildēs uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(199)

Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Komisija novērtēja makroekonomiskos rādītājus, balstoties uz Savienības ražošanas nozares sniegtajā informācijā iekļautajiem datiem. Dati attiecās uz visiem Savienības ražotājiem. Komisija izvērtēja mikroekonomiskos rādītājus, balstoties uz datiem izlasē iekļauto Savienības ražotāju sniegtajās atbildēs uz anketas jautājumiem.

| (200) | Makroekonomiskie rādītāji ir šādi: ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, produktivitāte, dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga. |
| --- | --- |

(200)

Makroekonomiskie rādītāji ir šādi: ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, produktivitāte, dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga.

| (201) | Mikroekonomiskie rādītāji ir šādi: vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu. |
| --- | --- |

(201)

Mikroekonomiskie rādītāji ir šādi: vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu.

4.4.2.   Makroekonomiskie rādītāji

Makroekonomiskie rādītāji

4.4.2.1.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

| (202) | Kopējais Savienības ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums attiecīgajā periodā attīstījās šādi:

  4. tabula


  Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums | 2017 | 2018 | 2019 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas apjoms (t) | 233 538 | 250 597 | 219 526 | 164 460 |
| Indekss | 100 | 107 | 94 | 70 |
| Ražošanas jauda (tonnas) | 255 500 | 283 500 | 294 900 | 294 900 |
| Indekss | 100 | 111 | 115 | 115 |
| Jaudas izmantojums (%) | 91,4 | 88,4 | 74,4 | 55,8 |
| Indekss | 100 | 97 | 81 | 61 |
| Avots: izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(202)

Kopējais Savienības ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums attiecīgajā periodā attīstījās šādi:

4. tabula

4. tabula

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

2017

2018

2019

Izmeklēšanas periods

Ražošanas apjoms (t)

233 538

250 597

219 526

164 460

Indekss

Indekss

100

100

107

107

94

94

70

70

Ražošanas jauda (tonnas)

255 500

283 500

294 900

294 900

Indekss

Indekss

100

100

111

111

115

115

115

115

Jaudas izmantojums (%)

91,4

88,4

74,4

55,8

Indekss

Indekss

100

100

97

97

81

81

61

61

Avots: izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (203) | Attiecīgajā periodā ražošanas apjoms saruka par 30 %. Ražošanas apjoms cieši sekoja patēriņa izmaiņām: augstam pieprasījumam 2017.–2018. gadā, pieprasījuma kritumam 2019. gadā (krājumu likvidēšana), tālākam un izteiktākam pieprasījuma kritumam 2020. gadā (Covid-19 uzliesmojums). |
| --- | --- |

(203)

Attiecīgajā periodā ražošanas apjoms saruka par 30 %. Ražošanas apjoms cieši sekoja patēriņa izmaiņām: augstam pieprasījumam 2017.–2018. gadā, pieprasījuma kritumam 2019. gadā (krājumu likvidēšana), tālākam un izteiktākam pieprasījuma kritumam 2020. gadā (Covid-19 uzliesmojums).

| (204) | Attiecīgajā periodā ražošanas jauda palielinājās par 15 %. Tas daļēji ir saistīts ar Sangraf Italy, kas sāka darbību 2018. gadā. Savienības ražošanas nozare kopumā veica ieguldījumus, lai attīstītu jaudu. Savienības ražošanas nozare gaidīja, ka pozitīvā tirgus situācija attiecīgā perioda sākumā saglabāsies un ka pieprasījums turpinās palielināties. |
| --- | --- |

(204)

Attiecīgajā periodā ražošanas jauda palielinājās par 15 %. Tas daļēji ir saistīts ar Sangraf Italy, kas sāka darbību 2018. gadā. Savienības ražošanas nozare kopumā veica ieguldījumus, lai attīstītu jaudu. Savienības ražošanas nozare gaidīja, ka pozitīvā tirgus situācija attiecīgā perioda sākumā saglabāsies un ka pieprasījums turpinās palielināties.

Sangraf Italy

| (205) | Abas iepriekš minētās tendences (ražošanas apjoma samazināšanās, jaudas palielināšanās) izraisīja ievērojamu jaudas izmantojuma samazināšanos (– 35 %). Izmeklēšanas periodā jaudas izmantojuma līmenis bija kļuvis ļoti zems (55,8 %). |
| --- | --- |

(205)

Abas iepriekš minētās tendences (ražošanas apjoma samazināšanās, jaudas palielināšanās) izraisīja ievērojamu jaudas izmantojuma samazināšanos (– 35 %). Izmeklēšanas periodā jaudas izmantojuma līmenis bija kļuvis ļoti zems (55,8 %).

4.4.2.2.   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

| (206) | Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms un tirgus daļa attiecīgajā periodā attīstījās šādi:

  5. tabula


  Pārdošanas apjoms un tirgus daļa | 2017 | 2018 | 2019 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas apjoms Savienības tirgū (t) | 105 520 | 118 025 | 91 949 | 70 970 |
| Indekss | 100 | 112 | 87 | 67 |
| Tirgus daļa (%) | 60,0 | 65,2 | 59,8 | 53,6 |
| Indekss | 100 | 109 | 100 | 89 |
| Avots: Savienības ražošanas nozare. |

(206)

Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms un tirgus daļa attiecīgajā periodā attīstījās šādi:

5. tabula

5. tabula

Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

2017

2018

2019

Izmeklēšanas periods

Pārdošanas apjoms Savienības tirgū (t)

105 520

118 025

91 949

70 970

Indekss

Indekss

100

100

112

112

87

87

67

67

Tirgus daļa (%)

60,0

65,2

59,8

53,6

Indekss

Indekss

100

100

109

109

100

100

89

89

Avots: Savienības ražošanas nozare.

Avots:

| (207) | Laikposmā no 2017. līdz 2018. gadam pārdošanas apjoms palielinājās, bet pēc tam 2018.–2020. gadā – samazinājās. Vispārējā tendence atbilst patēriņa izmaiņām. Tomēr pārdošanas apjoma kritums (– -33 %) attiecīgajā periodā bija izteiktāks nekā patēriņa kritums (– -25 %). |
| --- | --- |

(207)

Laikposmā no 2017. līdz 2018. gadam pārdošanas apjoms palielinājās, bet pēc tam 2018.–2020. gadā – samazinājās. Vispārējā tendence atbilst patēriņa izmaiņām. Tomēr pārdošanas apjoma kritums (– -33 %) attiecīgajā periodā bija izteiktāks nekā patēriņa kritums (– -25 %).

| (208) | Tā rezultātā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās par 6,4 procentpunktiem. Trešo valstu, izņemot ĶTR, tirgus daļa samazinājās par 5,3 procentpunktiem. Savienības ražošanas nozare zaudēja tirgus daļu Ķīnas importam, kura tirgus daļa tajā pašā laikposmā palielinājās par 11,8 procentpunktiem. |
| --- | --- |

(208)

Tā rezultātā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās par 6,4 procentpunktiem. Trešo valstu, izņemot ĶTR, tirgus daļa samazinājās par 5,3 procentpunktiem. Savienības ražošanas nozare zaudēja tirgus daļu Ķīnas importam, kura tirgus daļa tajā pašā laikposmā palielinājās par 11,8 procentpunktiem.

4.4.2.3.   Izaugsme

| (209) | ES (27 valstis) IKP pieauguma temps laikposmā no 2017. gada līdz 2019. gadam bija + 2,2 % (Eurostat (78)). 2020. gadā tas bija – 6 % (Eurostat (79)). Pirms Covid-19 uzliesmojuma Savienības elektriskā neapstrādātā tērauda ražošana bija ar lejupvērstu tendenci: 2017. gadā – 68 497 tonnas, 2018. gadā – 69 781 tonna, 2019. gadā – 65 171 tonna (avots: Eurofer). Šādai tendencei sekoja arī grafīta elektrodu pieprasījums un ražošana. Patēriņa samazināšanās apstākļos Savienības ražošanas nozare zaudēja ne vien pārdošanas apjomus ES, bet arī tirgus daļu, kā paskaidrots 208. apsvērumā. |
| --- | --- |

(209)

ES (27 valstis) IKP pieauguma temps laikposmā no 2017. gada līdz 2019. gadam bija + 2,2 % (Eurostat (78)). 2020. gadā tas bija – 6 % (Eurostat (79)). Pirms Covid-19 uzliesmojuma Savienības elektriskā neapstrādātā tērauda ražošana bija ar lejupvērstu tendenci: 2017. gadā – 68 497 tonnas, 2018. gadā – 69 781 tonna, 2019. gadā – 65 171 tonna (avots: Eurofer). Šādai tendencei sekoja arī grafīta elektrodu pieprasījums un ražošana. Patēriņa samazināšanās apstākļos Savienības ražošanas nozare zaudēja ne vien pārdošanas apjomus ES, bet arī tirgus daļu, kā paskaidrots 208. apsvērumā.

Eurostat

78

Eurostat

79

Eurofer

4.4.2.4.   Nodarbinātība un produktivitāte

| (210) | Nodarbinātība un produktivitāte attiecīgajā periodā attīstījās šādi:

  6. tabula


  Nodarbinātība un produktivitāte | 2017 | 2018 | 2019 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Darbinieku skaits | 1 034 | 1 164 | 1 150 | 1 102 |
| Indekss | 100 | 113 | 111 | 107 |
| Produktivitāte (tonnas uz darbinieku) | 226 | 215 | 191 | 149 |
| Indekss | 100 | 95 | 85 | 66 |
| Avots: Savienības ražošanas nozare. |

(210)

Nodarbinātība un produktivitāte attiecīgajā periodā attīstījās šādi:

6. tabula

6. tabula

Nodarbinātība un produktivitāte

Nodarbinātība un produktivitāte

2017

2018

2019

Izmeklēšanas periods

Darbinieku skaits

1 034

1 164

1 150

1 102

Indekss

Indekss

100

100

113

113

111

111

107

107

Produktivitāte (tonnas uz darbinieku)

226

215

191

149

Indekss

Indekss

100

100

95

95

85

85

66

66

Avots: Savienības ražošanas nozare.

Avots:

| (211) | Nodarbinātība nozarē attīstījās līdzīgi kā ražošana un patēriņš Savienības tirgū, un laikā no 2017. līdz 2018. gadam tā pieauga par 13 %. Tas daļēji ir saistīts ar Sangraf Italy, kas sāka darbību 2018. gadā. Pēc tam nodarbinātība turpināja attīstīties līdzīgi kā ražošana un patēriņš un no 2018. gada līdz attiecīgā perioda beigām samazinājās, tomēr nodarbinātība samazinājās lēnāk. Kopumā nodarbinātība attiecīgajā periodā palielinājās par 7 %. |
| --- | --- |

(211)

Nodarbinātība nozarē attīstījās līdzīgi kā ražošana un patēriņš Savienības tirgū, un laikā no 2017. līdz 2018. gadam tā pieauga par 13 %. Tas daļēji ir saistīts ar Sangraf Italy, kas sāka darbību 2018. gadā. Pēc tam nodarbinātība turpināja attīstīties līdzīgi kā ražošana un patēriņš un no 2018. gada līdz attiecīgā perioda beigām samazinājās, tomēr nodarbinātība samazinājās lēnāk. Kopumā nodarbinātība attiecīgajā periodā palielinājās par 7 %.

Sangraf Italy

| (212) | Ņemot vērā iepriekš minēto, situācijā, kad attiecīgajā periodā ražošanas apjoms samazinājās par 30 %, samazinājās arī produktivitāte. Attiecīgajā periodā ienākums no ieguldījumiem samazinājās par 34 %. |
| --- | --- |

(212)

Ņemot vērā iepriekš minēto, situācijā, kad attiecīgajā periodā ražošanas apjoms samazinājās par 30 %, samazinājās arī produktivitāte. Attiecīgajā periodā ienākums no ieguldījumiem samazinājās par 34 %.

4.4.2.5.   Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

| (213) | Visas dempinga starpības būtiski pārsniedza minimālo līmeni. Ņemot vērā attiecīgās valsts importa apjomu un cenas, faktisko dempinga starpību lieluma ietekme uz Savienības ražošanas nozari bija būtiska. |
| --- | --- |

(213)

Visas dempinga starpības būtiski pārsniedza minimālo līmeni. Ņemot vērā attiecīgās valsts importa apjomu un cenas, faktisko dempinga starpību lieluma ietekme uz Savienības ražošanas nozari bija būtiska.

| (214) | Saistībā ar grafīta elektrodiem jau agrāk ir veikta antidempinga izmeklēšana, un antidempinga pasākumi attiecībā uz grafīta elektrodu importam no Indijas joprojām ir spēkā. |
| --- | --- |

(214)

Saistībā ar grafīta elektrodiem jau agrāk ir veikta antidempinga izmeklēšana, un antidempinga pasākumi attiecībā uz grafīta elektrodu importam no Indijas joprojām ir spēkā.

| (215) | Iepriekšējās izmeklēšanās tika konstatēts, ka agrākais dempings ilgstoši negatīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozares stāvokli. Minētajās izmeklēšanās netika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozare ir atguvusies no iepriekšējā dempinga. Gluži pretēji, pēdējās starpposma pārskatīšanas, kas tika izbeigta 2020. gada oktobrī, konstatējumi liecināja, ka Savienības ražošanas nozares labais ekonomiskais stāvoklis 2017. un 2018. gadā bija īslaicīgs un ka nebija vajadzības izbeigt pasākumus pret Indiju (80). |
| --- | --- |

(215)

Iepriekšējās izmeklēšanās tika konstatēts, ka agrākais dempings ilgstoši negatīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozares stāvokli. Minētajās izmeklēšanās netika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozare ir atguvusies no iepriekšējā dempinga. Gluži pretēji, pēdējās starpposma pārskatīšanas, kas tika izbeigta 2020. gada oktobrī, konstatējumi liecināja, ka Savienības ražošanas nozares labais ekonomiskais stāvoklis 2017. un 2018. gadā bija īslaicīgs un ka nebija vajadzības izbeigt pasākumus pret Indiju (80).

80

4.4.3.   Mikroekonomiskie rādītāji

Mikroekonomiskie rādītāji

| (216) | Vērtējot Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu un mikroekonomiskos rādītājus, Komisija konstatēja, ka daļa Savienības līdzīgā ražojuma ražošanas apjoma (jo īpaši viens Savienības ražotājs, GrafTech, ar aptuveni 50 % no kopējā pārdošanas apjoma un vairāk nekā 50 % no kopējā ražošanas apjoma (81)) bija pasargāta no tiešas tirgus konkurences, savukārt otra daļa (pārējie divi izlasē iekļautie Savienības ražotāji) bija tieši pakļauta importam no ĶTR par zemām cenām (sk. 4.3. iedaļu). |
| --- | --- |

(216)

Vērtējot Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu un mikroekonomiskos rādītājus, Komisija konstatēja, ka daļa Savienības līdzīgā ražojuma ražošanas apjoma (jo īpaši viens Savienības ražotājs, GrafTech, ar aptuveni 50 % no kopējā pārdošanas apjoma un vairāk nekā 50 % no kopējā ražošanas apjoma (81)) bija pasargāta no tiešas tirgus konkurences, savukārt otra daļa (pārējie divi izlasē iekļautie Savienības ražotāji) bija tieši pakļauta importam no ĶTR par zemām cenām (sk. 4.3. iedaļu).

GrafTech

81

| (217) | Šāda situācija radās tāpēc, ka pastāvēja ilgtermiņa līgumi, ko vienīgais lielākais Savienības grafīta elektrodu ražotājs (GrafTech) bija noslēdzis ar saviem klientiem pēc neparasti augstu cenu perioda 2017. un 2018. gadā. Šie līgumi ir “ņem vai maksā” pirkuma līgumi, kuros GrafTech kā pārdevējs garantēja noteiktu piegāžu apjomu par noteiktu cenu, bet pircējs apņēmās pirkt norunāto daudzumu par noteiktajām un fiksētajām cenām, ievērojot dažādas līgumiskās tiesības un saistības. Šo līgumu termiņš bija no trim līdz pieciem gadiem. Šķiet, ļoti liela daļa GrafTech pārdošanas apjoma izmeklēšanas periodā notika saskaņā ar šiem ilgtermiņa līgumiem (“ITL”). Ciktāl Komisijai zināms, neviens cits Savienības ražotājs negūst labumu no līdzīgiem ITL. Ņemot vērā ITL darbības ilgumu, Komisija atzīmēja, ka šo līgumu ietekme ir īslaicīga. |
| --- | --- |

(217)

Šāda situācija radās tāpēc, ka pastāvēja ilgtermiņa līgumi, ko vienīgais lielākais Savienības grafīta elektrodu ražotājs (GrafTech) bija noslēdzis ar saviem klientiem pēc neparasti augstu cenu perioda 2017. un 2018. gadā. Šie līgumi ir “ņem vai maksā” pirkuma līgumi, kuros GrafTech kā pārdevējs garantēja noteiktu piegāžu apjomu par noteiktu cenu, bet pircējs apņēmās pirkt norunāto daudzumu par noteiktajām un fiksētajām cenām, ievērojot dažādas līgumiskās tiesības un saistības. Šo līgumu termiņš bija no trim līdz pieciem gadiem. Šķiet, ļoti liela daļa GrafTech pārdošanas apjoma izmeklēšanas periodā notika saskaņā ar šiem ilgtermiņa līgumiem (“ITL”). Ciktāl Komisijai zināms, neviens cits Savienības ražotājs negūst labumu no līdzīgiem ITL. Ņemot vērā ITL darbības ilgumu, Komisija atzīmēja, ka šo līgumu ietekme ir īslaicīga.

GrafTech

GrafTech

GrafTech

| (218) | Tāpēc, lai pienācīgi novērtētu ekonomiskās attiecības starp šīm divām Savienības ražošanas nozares daļā, Komisija saskaņā ar Apelācijas institūcijas judikatūru (82) līdzīgi pārbaudīja, no vienas puses, nozares daļu, kas tika uzskatīta par pasargātu no tiešas importa radītās konkurences, un, no otras puses, pārējo tās daļu, kas bija pakļauta importa konkurences spiedienam, kā arī nozari kopumā. |
| --- | --- |

(218)

Tāpēc, lai pienācīgi novērtētu ekonomiskās attiecības starp šīm divām Savienības ražošanas nozares daļā, Komisija saskaņā ar Apelācijas institūcijas judikatūru (82) līdzīgi pārbaudīja, no vienas puses, nozares daļu, kas tika uzskatīta par pasargātu no tiešas importa radītās konkurences, un, no otras puses, pārējo tās daļu, kas bija pakļauta importa konkurences spiedienam, kā arī nozari kopumā.

82

4.4.3.1.   Cenas un faktori, kas tās ietekmē

Cenas un faktori, kas tās ietekmē

| (219) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējai vienības pārdošanas cenai nesaistītiem klientiem Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  7. tabula


  Pārdošanas cenas Savienībā | 2017 | 2018 | 2019 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā vienības pārdošanas cena visā Savienības tirgū (EUR/t) | 2 221 | 8 780 | 9 900 | 5 993 |
| Indekss | 100 | 395 | 446 | 270 |
| Vienības ražošanas izmaksas (EUR/t) | 2 071 | 4 095 | 5 454 | 5 016 |
| Indekss | 100 | 198 | 263 | 242 |
| Avots: izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(219)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējai vienības pārdošanas cenai nesaistītiem klientiem Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

7. tabula

7. tabula

Pārdošanas cenas Savienībā

Pārdošanas cenas Savienībā

2017

2018

2019

Izmeklēšanas periods

Vidējā vienības pārdošanas cena visā Savienības tirgū (EUR/t)

2 221

8 780

9 900

5 993

Indekss

Indekss

100

100

395

395

446

446

270

270

Vienības ražošanas izmaksas (EUR/t)

2 071

4 095

5 454

5 016

Indekss

Indekss

100

100

198

198

263

263

242

242

Avots: izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (220) | Pārdošanas cenas 2018. un 2019. gadā ļoti strauji palielinājās, savukārt pēc tam 2020. gadā strauji samazinājās. Tomēr pārdošanas cenas 2020. gadā joprojām bija vairāk nekā divas reizes augstākas nekā 2017. gadā (+ 170 %). |
| --- | --- |

(220)

Pārdošanas cenas 2018. un 2019. gadā ļoti strauji palielinājās, savukārt pēc tam 2020. gadā strauji samazinājās. Tomēr pārdošanas cenas 2020. gadā joprojām bija vairāk nekā divas reizes augstākas nekā 2017. gadā (+ 170 %).

| (221) | Pateicoties spēkā esošajiem ITL, GrafTech France izmeklēšanas periodā varēja saglabāt augstu cenu līmeni ([25–50] % virs vidējās vienības pārdošanas cenas Savienībā), neraugoties uz vispārējo cenu kritumu, no kura nebija pasargāta pārējā Savienības ražošanas nozare. Pamatojoties uz pieejamo informāciju un jo īpaši uz GraftTech France pārdošanas apjomiem, uz kuriem neattiecas ITL, kā arī uz pārējo divu izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārdošanas apjomiem, Komisija lēsa, ka vidējā cena “brīvajā” tirgū bija par aptuveni [20–40] % zemāka nekā vidējā vienības pārdošanas cena Savienībā kopējā tirgū. Tādējādi vidējā pārdošanas cena Savienībā IP laikā precīzi neatspoguļo cenu konkurences situāciju Savienības tirgū, ko būtiski ietekmēja imports no Ķīnas par zemām cenām un par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(221)

Pateicoties spēkā esošajiem ITL, GrafTech France izmeklēšanas periodā varēja saglabāt augstu cenu līmeni ([25–50] % virs vidējās vienības pārdošanas cenas Savienībā), neraugoties uz vispārējo cenu kritumu, no kura nebija pasargāta pārējā Savienības ražošanas nozare. Pamatojoties uz pieejamo informāciju un jo īpaši uz GraftTech France pārdošanas apjomiem, uz kuriem neattiecas ITL, kā arī uz pārējo divu izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārdošanas apjomiem, Komisija lēsa, ka vidējā cena “brīvajā” tirgū bija par aptuveni [20–40] % zemāka nekā vidējā vienības pārdošanas cena Savienībā kopējā tirgū. Tādējādi vidējā pārdošanas cena Savienībā IP laikā precīzi neatspoguļo cenu konkurences situāciju Savienības tirgū, ko būtiski ietekmēja imports no Ķīnas par zemām cenām un par dempinga cenām.

GrafTech France

GraftTech France

| (222) | Laikposmā no 2017. līdz 2019. gadam grafīta elektrodu pārdošanas cenas pasaulē palielinājās. To izraisīja tirgus nelīdzsvarotība, pieaugot globālajam pieprasījumam, bet piedāvājumam nespējot šo pieprasījumu apmierināt. Kā galvenais pieprasījuma pieauguma iemesls tika minēta pasaules tērauda rūpniecības pāreja no domnām uz elektriskā loka krāsnīm, kurās izmanto grafīta elektrodus. Galvenais minētais globālā piedāvājuma kavēklis – Ķīnas grafīta elektrodu ražotņu slēgšana valdības uzdevumā ar mērķi tās vidiski modernizēt. Šī slēgšana notika vienlaikus ar to, ka Ķīnas tērauda ražotāju vidū pieauga iekšzemes pieprasījums pēc grafīta elektrodiem un par adatveida koksu (galveno izejvielu, ko izmanto grafīta elektrodu ražošanā) bija jākonkurē ar jaunu konkurentu – litija jonu akumulatoru ražošanas nozari. |
| --- | --- |

(222)

Laikposmā no 2017. līdz 2019. gadam grafīta elektrodu pārdošanas cenas pasaulē palielinājās. To izraisīja tirgus nelīdzsvarotība, pieaugot globālajam pieprasījumam, bet piedāvājumam nespējot šo pieprasījumu apmierināt. Kā galvenais pieprasījuma pieauguma iemesls tika minēta pasaules tērauda rūpniecības pāreja no domnām uz elektriskā loka krāsnīm, kurās izmanto grafīta elektrodus. Galvenais minētais globālā piedāvājuma kavēklis – Ķīnas grafīta elektrodu ražotņu slēgšana valdības uzdevumā ar mērķi tās vidiski modernizēt. Šī slēgšana notika vienlaikus ar to, ka Ķīnas tērauda ražotāju vidū pieauga iekšzemes pieprasījums pēc grafīta elektrodiem un par adatveida koksu (galveno izejvielu, ko izmanto grafīta elektrodu ražošanā) bija jākonkurē ar jaunu konkurentu – litija jonu akumulatoru ražošanas nozari.

| (223) | Adatveida koksa cena no 2017. gada līdz 2019. gada vidum nepārtraukti un būtiski palielinājās. Tā pieauga aptuveni 9 reizes, palielinoties no aptuveni 500 USD par tonnu uz aptuveni 4 500 USD par tonnu. Šis grafīta elektrodu un to izejvielu cenu svārstīgums lika daļai nozares pārstāvju iesaistīties ITL, kā norādīts 217. apsvērumā. Pēc tam adatveida koksa cenas atgriezās normālajā līmenī, taču grafīta elektrodu izmaksas un cenas joprojām bija augstākas nekā 2017. gadā. IP laikā izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārdošanas cenas atgriezās līmenī, kas bija tuvāks ilgtermiņa vidējam līmenim. Tas bija saistīts ar vairāku faktoru kombināciju: adatveida koksa cenas samazināšanos, pieprasījuma kritumu, kas saistīts ar Covid-19 pandēmiju, kā arī Ķīnas zemo cenu importa radītās konkurences izraisīto cenu spiediena pieaugumu. Kā jau minēts iepriekš (216.–218. apsvērums), šī situācija tomēr neietekmēja visu Savienības ražošanas nozari vienādā mērā. Tā Savienības ražošanas nozares daļa, kuru neaizsargāja ITL, IP laikā piedzīvoja ievērojamu pārdošanas cenu kritumu par –[48–60] %, savukārt GrafTech France pārdošanas cenas samazinājās tikai par –[15–35] %. |
| --- | --- |

(223)

Adatveida koksa cena no 2017. gada līdz 2019. gada vidum nepārtraukti un būtiski palielinājās. Tā pieauga aptuveni 9 reizes, palielinoties no aptuveni 500 USD par tonnu uz aptuveni 4 500 USD par tonnu. Šis grafīta elektrodu un to izejvielu cenu svārstīgums lika daļai nozares pārstāvju iesaistīties ITL, kā norādīts 217. apsvērumā. Pēc tam adatveida koksa cenas atgriezās normālajā līmenī, taču grafīta elektrodu izmaksas un cenas joprojām bija augstākas nekā 2017. gadā. IP laikā izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārdošanas cenas atgriezās līmenī, kas bija tuvāks ilgtermiņa vidējam līmenim. Tas bija saistīts ar vairāku faktoru kombināciju: adatveida koksa cenas samazināšanos, pieprasījuma kritumu, kas saistīts ar Covid-19 pandēmiju, kā arī Ķīnas zemo cenu importa radītās konkurences izraisīto cenu spiediena pieaugumu. Kā jau minēts iepriekš (216.–218. apsvērums), šī situācija tomēr neietekmēja visu Savienības ražošanas nozari vienādā mērā. Tā Savienības ražošanas nozares daļa, kuru neaizsargāja ITL, IP laikā piedzīvoja ievērojamu pārdošanas cenu kritumu par –[48–60] %, savukārt GrafTech France pārdošanas cenas samazinājās tikai par –[15–35] %.

GrafTech France

| (224) | Attiecīgajā periodā ražošanas jauda palielinājās par 242 %. Tas bija saistīts ar cenas pieaugumu galvenajai izejvielai: adatveida koksam, kā minēts iepriekš. Darbaspēka izmaksas šajā periodā bija stabilas (sk. 8. tabulu). Enerģijas (arī elektroenerģijas) cenas pieauga, un tas zināmā mērā veicināja ražošanas izmaksu pieaugumu. |
| --- | --- |

(224)

Attiecīgajā periodā ražošanas jauda palielinājās par 242 %. Tas bija saistīts ar cenas pieaugumu galvenajai izejvielai: adatveida koksam, kā minēts iepriekš. Darbaspēka izmaksas šajā periodā bija stabilas (sk. 8. tabulu). Enerģijas (arī elektroenerģijas) cenas pieauga, un tas zināmā mērā veicināja ražošanas izmaksu pieaugumu.

4.4.3.2.   Darbaspēka izmaksas

Darbaspēka izmaksas

| (225) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējās darbaspēka izmaksas attiecīgajā periodā attīstījās šādi:

  8. tabula


  Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku | 2017 | 2018 | 2019 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku (EUR) | 83 705 | 91 784 | 89 456 | 84 780 |
| Indekss | 100 | 110 | 107 | 101 |
| Avots: izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(225)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējās darbaspēka izmaksas attiecīgajā periodā attīstījās šādi:

8. tabula

8. tabula

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku

2017

2018

2019

Izmeklēšanas periods

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku (EUR)

83 705

91 784

89 456

84 780

Indekss

Indekss

100

100

110

110

107

107

101

101

Avots: izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (226) | Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto 2018. gadā palielinājās par 10 %, kam sekoja samazinājums par 3 % un tālāka samazināšanās IP, sasniedzot par 1 % augstāku līmeni nekā 2017. gadā. |
| --- | --- |

(226)

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto 2018. gadā palielinājās par 10 %, kam sekoja samazinājums par 3 % un tālāka samazināšanās IP, sasniedzot par 1 % augstāku līmeni nekā 2017. gadā.

| (227) | Novērtējot darbaspēka izmaksu attīstību dažādās nozares daļās un nozarē kopumā, Komisija nekonstatēja būtiskas atšķirības izmaksu svārstībās attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(227)

Novērtējot darbaspēka izmaksu attīstību dažādās nozares daļās un nozarē kopumā, Komisija nekonstatēja būtiskas atšķirības izmaksu svārstībās attiecīgajā periodā.

4.4.3.3.   Krājumi

Krājumi

| (228) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumi attiecīgajā periodā attīstījās šādi:

  9. tabula


  Krājumi | 2017 | 2018 | 2019 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi perioda beigās (t) | 6 142 | 6 424 | 9 114 | 8 163 |
| Indekss | 100 | 105 | 148 | 133 |
| Krājumi perioda beigās procentos no ražošanas apjoma | 4,8 % | 4,9 % | 8,3 % | 8,6 % |
| Indekss | 100 | 103 | 174 | 180 |
| Avots: izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(228)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumi attiecīgajā periodā attīstījās šādi:

9. tabula

9. tabula

Krājumi

Krājumi

2017

2018

2019

Izmeklēšanas periods

Krājumi perioda beigās (t)

6 142

6 424

9 114

8 163

Indekss

Indekss

100

100

105

105

148

148

133

133

Krājumi perioda beigās procentos no ražošanas apjoma

4,8 %

4,9 %

8,3 %

8,6 %

Indekss

Indekss

100

100

103

103

174

174

180

180

Avots: izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (229) | Krājumi pieauga gan nominālā izteiksmē (+ 33 %), gan kā procentuālā daļa no saražotās produkcijas (+ 80 %). Tas bija saistīts ar Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma samazināšanos gan Savienības tirgū, gan eksporta tirgos. Ražošanas nozare norādīja, ka tai bija jāsaglabā zināms darbības apjoms, tāpēc tā nespēja samazināt ražošanu atbilstoši pārdošanas apjoma samazinājumam. |
| --- | --- |

(229)

Krājumi pieauga gan nominālā izteiksmē (+ 33 %), gan kā procentuālā daļa no saražotās produkcijas (+ 80 %). Tas bija saistīts ar Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma samazināšanos gan Savienības tirgū, gan eksporta tirgos. Ražošanas nozare norādīja, ka tai bija jāsaglabā zināms darbības apjoms, tāpēc tā nespēja samazināt ražošanu atbilstoši pārdošanas apjoma samazinājumam.

| (230) | Atsevišķi aplūkojot Savienības ražošanas nozares daļu, kas ar klientiem nebija noslēgusi ITL, Komisija konstatēja, ka attiecīgajā periodā tās krājumi palielinājās vairāk (par [5–15] procentpunktiem virs krājumu vidējā pieauguma). Turpretī, atsevišķi aplūkojot GrafTech, krājumi palielinājās mazāk (par [5–15] procentpunktiem mazāk nekā krājumu vidējais pieaugums). Tas vēl vairāk pierāda, ka ITL pastāvēšanai bija (un joprojām ir) nozīmīga pozitīva ietekme tikai uz viena Savienības ražotāja ekonomiskajiem rādītājiem. |
| --- | --- |

(230)

Atsevišķi aplūkojot Savienības ražošanas nozares daļu, kas ar klientiem nebija noslēgusi ITL, Komisija konstatēja, ka attiecīgajā periodā tās krājumi palielinājās vairāk (par [5–15] procentpunktiem virs krājumu vidējā pieauguma). Turpretī, atsevišķi aplūkojot GrafTech, krājumi palielinājās mazāk (par [5–15] procentpunktiem mazāk nekā krājumu vidējais pieaugums). Tas vēl vairāk pierāda, ka ITL pastāvēšanai bija (un joprojām ir) nozīmīga pozitīva ietekme tikai uz viena Savienības ražotāja ekonomiskajiem rādītājiem.

GrafTech

4.4.3.4.   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

| (231) | Savienības ražotāju rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem attiecīgajā periodā attīstījās šādi:

  10. tabula


  Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem | 2017 | 2018 | 2019 | Izmeklēšanas periods | Izmeklēšanas perioda 4. ceturksnis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma) | 8,0 | 52,7 | 43,8 | 16,1 | 2,6 |
| Indekss | 100 | 658 | 547 | 201 | 33 |
| Naudas plūsma (EUR) | 28 215 108 | 488 291 957 | 380 447 375 | 60 964 690 | –22 330 357 |
| Indekss | 100 | 1 731 | 1 348 | 216 | – 356 |
| Ieguldījumi (EUR) | 12 662 440 | 30 259 283 | 21 600 910 | 18 670 327 | 6 542 529 |
| Indekss | 100 | 239 | 171 | 147 | 208 (*) |
| Ienākums no ieguldījumiem (%) | 17,8 | 552,4 | 366,5 | –3,9 | –32,6 |
| Indekss | 100 | 3 100 | 2 057 | –22 | – 183 |
| Avots: izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.
  (*) Vērtējot gada rezultātus. |

(231)

Savienības ražotāju rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem attiecīgajā periodā attīstījās šādi:

10. tabula

10. tabula

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

2017

2018

2019

Izmeklēšanas periods

Izmeklēšanas perioda 4. ceturksnis

Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

8,0

52,7

43,8

16,1

2,6

Indekss

Indekss

100

100

658

658

547

547

201

201

33

33

Naudas plūsma (EUR)

28 215 108

488 291 957

380 447 375

60 964 690

–22 330 357

Indekss

Indekss

100

100

1 731

1 731

1 348

1 348

216

216

– 356

– 356

Ieguldījumi (EUR)

12 662 440

30 259 283

21 600 910

18 670 327

6 542 529

Indekss

Indekss

100

100

239

239

171

171

147

147

208 (*)

208

Ienākums no ieguldījumiem (%)

17,8

552,4

366,5

–3,9

–32,6

Indekss

Indekss

100

100

3 100

3 100

2 057

2 057

–22

–22

– 183

– 183

Avots: izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

(*) Vērtējot gada rezultātus.

| (232) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāti Komisija noteica, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem klientiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma. Attiecīgajā periodā peļņa strauji pieauga 2018.–2019. gadā, bet pēc tam strauji samazinājās un visiem Savienības ražotājiem, izņemot GrafTech France, sāka rasties divciparu skaitļos izsakāmi zaudējumi. Ārkārtīgi augstā peļņa 2018.–2019. gadā ir saistīta ar ļoti īpašo situāciju šajos gados, ko raksturoja grafīta elektrodu ražotājiem ļoti labvēlīga tirgus nelīdzsvarotība. Pēkšņais pieprasījuma kritums 2020. gadā, kas bija saistīts ar Covid-19 pandēmiju un Ķīnas eksporta konkurences palielināšanos, pilnībā mainīja situāciju, un peļņa sasniedza zemāko līmeni. |
| --- | --- |

(232)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāti Komisija noteica, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem klientiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma. Attiecīgajā periodā peļņa strauji pieauga 2018.–2019. gadā, bet pēc tam strauji samazinājās un visiem Savienības ražotājiem, izņemot GrafTech France, sāka rasties divciparu skaitļos izsakāmi zaudējumi. Ārkārtīgi augstā peļņa 2018.–2019. gadā ir saistīta ar ļoti īpašo situāciju šajos gados, ko raksturoja grafīta elektrodu ražotājiem ļoti labvēlīga tirgus nelīdzsvarotība. Pēkšņais pieprasījuma kritums 2020. gadā, kas bija saistīts ar Covid-19 pandēmiju un Ķīnas eksporta konkurences palielināšanos, pilnībā mainīja situāciju, un peļņa sasniedza zemāko līmeni.

GrafTech France

| (233) | Kopējā Savienības ražošanas nozares pārdošanas rentabilitāte pieauga no +8,0 % 2017. gadā līdz +16,1 % izmeklēšanas periodā. Tomēr dažādās ražošanas nozares daļās situācija ir ļoti atšķirīga. |
| --- | --- |

(233)

Kopējā Savienības ražošanas nozares pārdošanas rentabilitāte pieauga no +8,0 % 2017. gadā līdz +16,1 % izmeklēšanas periodā. Tomēr dažādās ražošanas nozares daļās situācija ir ļoti atšķirīga.

| (234) | Komisija vispirms analizēja situāciju tajā Savienības ražošanas nozares daļā, kas nebija noslēgusi ITL un tādējādi bija pilnībā pakļauta mainīgajai tirgus dinamikai, tostarp pieaugošajam importa no ĶTR apjomam par dempinga cenām. To izlasē iekļauto Savienības ražotāju, kas ietilpst šajā kategorijā, rentabilitāte attiecīgajā periodā strauji samazinājās no +[5–15] % 2017. gadā līdz [–10 līdz –20] % IP laikā. |
| --- | --- |

(234)

Komisija vispirms analizēja situāciju tajā Savienības ražošanas nozares daļā, kas nebija noslēgusi ITL un tādējādi bija pilnībā pakļauta mainīgajai tirgus dinamikai, tostarp pieaugošajam importa no ĶTR apjomam par dempinga cenām. To izlasē iekļauto Savienības ražotāju, kas ietilpst šajā kategorijā, rentabilitāte attiecīgajā periodā strauji samazinājās no +[5–15] % 2017. gadā līdz [–10 līdz –20] % IP laikā.

| (235) | Pēc tam Komisija pētīja GrafTech France. Šis uzņēmums gūst labumu no ITL, un attiecīgi IP laikā tam joprojām bija augsta peļņa. Tomēr Komisija atzīmēja, ka daļa GrafTech France grafīta elektrodu tika pārdoti arī atklātā tirgū. Šo darījumu cenas bija ievērojami zemākas nekā tā darījumos saskaņā ar ITL. Salīdzinot GrafTech France ar ITL nesaistīto darījumu cenas pēc PKN ar citu izlasē iekļauto Savienības ražotāju cenām, izrādījās, ka dažiem no tiem bija augstākas cenas, bet citiem – zemākas. Vidēji šo darījumu cenas bija ļoti tuvas citu izlasē iekļauto Savienības ražotāju cenām. Komisija secināja, ka šo atklātā tirgus darījumu cenas bija salīdzināmas ar citu izlasē iekļauto Savienības ražotāju cenām. Tādēļ arī GrafTech France, kad ITL to nepasargāja no konkurences, izjuta konkurences spiedienu, ko radīja imports no Ķīnas par zemām cenām. |
| --- | --- |

(235)

Pēc tam Komisija pētīja GrafTech France. Šis uzņēmums gūst labumu no ITL, un attiecīgi IP laikā tam joprojām bija augsta peļņa. Tomēr Komisija atzīmēja, ka daļa GrafTech France grafīta elektrodu tika pārdoti arī atklātā tirgū. Šo darījumu cenas bija ievērojami zemākas nekā tā darījumos saskaņā ar ITL. Salīdzinot GrafTech France ar ITL nesaistīto darījumu cenas pēc PKN ar citu izlasē iekļauto Savienības ražotāju cenām, izrādījās, ka dažiem no tiem bija augstākas cenas, bet citiem – zemākas. Vidēji šo darījumu cenas bija ļoti tuvas citu izlasē iekļauto Savienības ražotāju cenām. Komisija secināja, ka šo atklātā tirgus darījumu cenas bija salīdzināmas ar citu izlasē iekļauto Savienības ražotāju cenām. Tādēļ arī GrafTech France, kad ITL to nepasargāja no konkurences, izjuta konkurences spiedienu, ko radīja imports no Ķīnas par zemām cenām.

GrafTech France

GrafTech France

GrafTech France

GrafTech France

| (236) | Turklāt Komisija atzīmēja, ka izmeklēšanas perioda beigās pasliktinājās visas Savienības ražošanas nozares, tostarp GrafTech France, stāvoklis, par ko jo īpaši liecina rentabilitātes rādītāji izmeklēšanas perioda ceturtajā ceturksnī, kas ir ievērojami zemāki par peļņas normu, kas šajā nozarē ir ierasta normālos konkurences apstākļos. Nozares stāvokļa pasliktināšanās galvenokārt ir saistīta ar to, ka pasliktinājās stāvoklis tajā nozares daļā, uz kuru neattiecas ITL. |
| --- | --- |

(236)

Turklāt Komisija atzīmēja, ka izmeklēšanas perioda beigās pasliktinājās visas Savienības ražošanas nozares, tostarp GrafTech France, stāvoklis, par ko jo īpaši liecina rentabilitātes rādītāji izmeklēšanas perioda ceturtajā ceturksnī, kas ir ievērojami zemāki par peļņas normu, kas šajā nozarē ir ierasta normālos konkurences apstākļos. Nozares stāvokļa pasliktināšanās galvenokārt ir saistīta ar to, ka pasliktinājās stāvoklis tajā nozares daļā, uz kuru neattiecas ITL.

GrafTech France

| (237) | Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāju spēja pašiem finansēt savu darbību. Tendence attiecībā uz neto naudas plūsmu attīstījās līdzīgi kā rentabilitāte: milzīgs pieaugums 2018.–2019. gadā, kam sekoja straujš kritums 2020. gadā. To izskaidro tie paši faktori. Analizējot dažādu Savienības ražošanas nozares daļu naudas plūsmu, tādas pašas piezīmes var izteikt par atšķirībām starp GrafTech France (liela naudas plūsma) un pārējo Savienības ražošanas nozari (negatīva naudas plūsma). |
| --- | --- |

(237)

Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāju spēja pašiem finansēt savu darbību. Tendence attiecībā uz neto naudas plūsmu attīstījās līdzīgi kā rentabilitāte: milzīgs pieaugums 2018.–2019. gadā, kam sekoja straujš kritums 2020. gadā. To izskaidro tie paši faktori. Analizējot dažādu Savienības ražošanas nozares daļu naudas plūsmu, tādas pašas piezīmes var izteikt par atšķirībām starp GrafTech France (liela naudas plūsma) un pārējo Savienības ražošanas nozari (negatīva naudas plūsma).

GrafTech France

| (238) | Ieguldījumi attiecīgajā periodā pieauga (+ 47 %). 2018.–2019. gadā gūtā lielā peļņa ļāva Savienības ražošanas nozarei veikt ieguldījumus savās ražošanas iekārtās. Ieguldījumi attiecīgā perioda beigās pēc Covid-19 pandēmijas atkal samazinājās. |
| --- | --- |

(238)

Ieguldījumi attiecīgajā periodā pieauga (+ 47 %). 2018.–2019. gadā gūtā lielā peļņa ļāva Savienības ražošanas nozarei veikt ieguldījumus savās ražošanas iekārtās. Ieguldījumi attiecīgā perioda beigās pēc Covid-19 pandēmijas atkal samazinājās.

| (239) | Analizējot dažādas ražošanas nozares daļas, netika novērotas skaidras tendences. GrafTech France veica lielākus ieguldījumus attiecīgā perioda vidū, savukārt pārējā ražošanas nozare vairāk ieguldīja perioda beigās. |
| --- | --- |

(239)

Analizējot dažādas ražošanas nozares daļas, netika novērotas skaidras tendences. GrafTech France veica lielākus ieguldījumus attiecīgā perioda vidū, savukārt pārējā ražošanas nozare vairāk ieguldīja perioda beigās.

GrafTech France

| (240) | Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa, kas izteikta procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības. Tā attīstījās līdzīgi kā rentabilitāte: milzīgs pieaugums 2018.–2019. gadā, kam sekoja straujš kritums 2020. gadā. |
| --- | --- |

(240)

Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa, kas izteikta procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības. Tā attīstījās līdzīgi kā rentabilitāte: milzīgs pieaugums 2018.–2019. gadā, kam sekoja straujš kritums 2020. gadā.

4.4.4.   Secinājums par kaitējumu

Secinājums par kaitējumu

| (241) | Svarīgākie makroekonomiskie rādītāji attiecīgajā periodā uzrādīja negatīvu tendenci. Savienības pārdošanas apjoms samazinājās par 33 %, ražošanas apjoms – par 30 %, un Savienības ražošanas nozare zaudēja tirgus daļu. Ņemot vērā tirgus sarukumu, importa apjoms no Ķīnas attiecīgajā periodā palielinājās par 12 % un tā tirgus daļa – par 49 %, izmeklēšanas periodā sasniedzot 35,8 %. Importa no Ķīnas cenas kopš 2019. gada pastāvīgi bija ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām un izmaksām. |
| --- | --- |

(241)

Svarīgākie makroekonomiskie rādītāji attiecīgajā periodā uzrādīja negatīvu tendenci. Savienības pārdošanas apjoms samazinājās par 33 %, ražošanas apjoms – par 30 %, un Savienības ražošanas nozare zaudēja tirgus daļu. Ņemot vērā tirgus sarukumu, importa apjoms no Ķīnas attiecīgajā periodā palielinājās par 12 % un tā tirgus daļa – par 49 %, izmeklēšanas periodā sasniedzot 35,8 %. Importa no Ķīnas cenas kopš 2019. gada pastāvīgi bija ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām un izmaksām.

| (242) | Attiecībā uz mikroekonomiskajiem rādītājiem, vērtējot ražošanas nozari kopumā, situācija Savienības ražošanas nozarē bija neviennozīmīga: pārdošanas rentabilitāte Savienībā (no + +8,0 % uz + +16,1 %), kā arī naudas plūsma (+ 116 %) palielinājās, bet gan krājumi (+ 33 %), gan ienākums no ieguldījumiem (no + +17,8 % uz – 3,9 %) būtiski pasliktinājās. |
| --- | --- |

(242)

Attiecībā uz mikroekonomiskajiem rādītājiem, vērtējot ražošanas nozari kopumā, situācija Savienības ražošanas nozarē bija neviennozīmīga: pārdošanas rentabilitāte Savienībā (no + +8,0 % uz + +16,1 %), kā arī naudas plūsma (+ 116 %) palielinājās, bet gan krājumi (+ 33 %), gan ienākums no ieguldījumiem (no + +17,8 % uz – 3,9 %) būtiski pasliktinājās.

| (243) | Tomēr šie apkopotie skaitļi slēpj ļoti atšķirīgu situāciju, kas ietekmē tirgus dinamiku un ekonomiskās attiecības starp dažādiem Savienības ražotājiem. Komisija 216.–218. apsvērumā minēto iemeslu dēļ atsevišķi pārbaudīja Savienības ražošanas nozares daļu, kas nebija noslēgusi ITL ar tās klientiem un darbojās brīvajā tirgū (un tādējādi bija pakļauta pastāvīgai konkurencei ar importu par dempinga cenām), no vienas puses, un Savienības ražošanas nozares daļu, kas 2017.–2018. gada laikposmā bija noslēgusi ITL ar tās klientiem (proti, GrafTech), no otras puses. |
| --- | --- |

(243)

Tomēr šie apkopotie skaitļi slēpj ļoti atšķirīgu situāciju, kas ietekmē tirgus dinamiku un ekonomiskās attiecības starp dažādiem Savienības ražotājiem. Komisija 216.–218. apsvērumā minēto iemeslu dēļ atsevišķi pārbaudīja Savienības ražošanas nozares daļu, kas nebija noslēgusi ITL ar tās klientiem un darbojās brīvajā tirgū (un tādējādi bija pakļauta pastāvīgai konkurencei ar importu par dempinga cenām), no vienas puses, un Savienības ražošanas nozares daļu, kas 2017.–2018. gada laikposmā bija noslēgusi ITL ar tās klientiem (proti, GrafTech), no otras puses.

GrafTech

| (244) | Diviem no trim izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, kuri ar pircējiem nebija noslēguši ITL, ievērojami pasliktinājās visi mikroekonomiskie rādītāji: pārdošanas rentabilitāte Savienībā samazinājās no [5–10] % 2017. gadā līdz –[10–20] % 2020. gadā, krājumi palielinājās (+[30–60] %), ienākums no ieguldījumiem samazinājās no [20–50] % līdz –[200–250] %, kā arī samazinājās naudas plūsma (–[220–260] %). |
| --- | --- |

(244)

Diviem no trim izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, kuri ar pircējiem nebija noslēguši ITL, ievērojami pasliktinājās visi mikroekonomiskie rādītāji: pārdošanas rentabilitāte Savienībā samazinājās no [5–10] % 2017. gadā līdz –[10–20] % 2020. gadā, krājumi palielinājās (+[30–60] %), ienākums no ieguldījumiem samazinājās no [20–50] % līdz –[200–250] %, kā arī samazinājās naudas plūsma (–[220–260] %).

| (245) | Turpretī trešā izlasē iekļautā Savienības ražotāja GrafTech France situācija bija atšķirīga un tai bija izņēmuma raksturs. GrafTech France IP laikā sasniedza lielu peļņu un naudas plūsmu. |
| --- | --- |

(245)

Turpretī trešā izlasē iekļautā Savienības ražotāja GrafTech France situācija bija atšķirīga un tai bija izņēmuma raksturs. GrafTech France IP laikā sasniedza lielu peļņu un naudas plūsmu.

GrafTech France

GrafTech France

| (246) | Šajā sakarā izmeklēšana atklāja, cik nozīmīgi ir ITL starp GrafTech France un tā klientiem. Izrādījās, ka ļoti liela daļa GrafTech France pārdošanas apjoma izmeklēšanas periodā tika realizēta saskaņā ar ITL. Tā rezultātā GrafTech France cenas izmeklēšanas periodā bija ievērojami augstākas nekā konkurentiem. Šo ITL rezultātā GrafTech France pārdošanas cenas vairs nebija saistītas ar Savienības tirgus cenām konkurences apstākļos. Faktiski, pateicoties ar klientiem noslēgtajiem ITL, GrafTech France, kā arī Graftech kopumā, bija lielā mērā pasargāti no tādiem ārējiem faktoriem kā pieprasījuma kritums un augošā konkurence, ko radīja lētais imports no Ķīnas. |
| --- | --- |

(246)

Šajā sakarā izmeklēšana atklāja, cik nozīmīgi ir ITL starp GrafTech France un tā klientiem. Izrādījās, ka ļoti liela daļa GrafTech France pārdošanas apjoma izmeklēšanas periodā tika realizēta saskaņā ar ITL. Tā rezultātā GrafTech France cenas izmeklēšanas periodā bija ievērojami augstākas nekā konkurentiem. Šo ITL rezultātā GrafTech France pārdošanas cenas vairs nebija saistītas ar Savienības tirgus cenām konkurences apstākļos. Faktiski, pateicoties ar klientiem noslēgtajiem ITL, GrafTech France, kā arī Graftech kopumā, bija lielā mērā pasargāti no tādiem ārējiem faktoriem kā pieprasījuma kritums un augošā konkurence, ko radīja lētais imports no Ķīnas.

GrafTech France

GrafTech France

GrafTech France

GrafTech France

GrafTech France

Graftech

| (247) | Tomēr tā bija īslaicīga un izņēmuma situācija, jo dažu ITL termiņš jau ir beidzies,bet lielākās daļas pārējo ITL termiņš beigsies 2022. gada beigās. |
| --- | --- |

(247)

Tomēr tā bija īslaicīga un izņēmuma situācija, jo dažu ITL termiņš jau ir beidzies,bet lielākās daļas pārējo ITL termiņš beigsies 2022. gada beigās.

| (248) | Tomēr jau zmeklēšanas perioda ceturtajā ceturksnī bija vērojama tālāka pasliktināšanās, jo rentabilitātes rādītāji (vidēji starp izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, to vidū GrafTech France) samazinājās līdz 2,6 %. Kad būs beigušies visi ITL, Graftech būs jādarbojas tādos pašos tirgus apstākļos kā citiem Savienības ražotājiem. |
| --- | --- |

(248)

Tomēr jau zmeklēšanas perioda ceturtajā ceturksnī bija vērojama tālāka pasliktināšanās, jo rentabilitātes rādītāji (vidēji starp izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, to vidū GrafTech France) samazinājās līdz 2,6 %. Kad būs beigušies visi ITL, Graftech būs jādarbojas tādos pašos tirgus apstākļos kā citiem Savienības ražotājiem.

GrafTech France

Graftech

| (249) | Komisija turpināja pārbaudīt ekonomiskās attiecības starp to Savienības ražošanas nozares daļu, kas nebija noslēgusi ITL ar saviem klientiem, no vienas puses, un to Savienības ražošanas nozares daļu, kas bija noslēgusi ITL ar saviem klientiem (proti, GrafTech France), no otras puses, lai noskaidrotu, vai labākā situācijā esošā ražošanas nozares daļa sekos otrai ražošanas nozares daļai un Savienības ražošanas nozarei kopumā un turpinās jau negatīvo tendenci, kas tika novērota attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(249)

Komisija turpināja pārbaudīt ekonomiskās attiecības starp to Savienības ražošanas nozares daļu, kas nebija noslēgusi ITL ar saviem klientiem, no vienas puses, un to Savienības ražošanas nozares daļu, kas bija noslēgusi ITL ar saviem klientiem (proti, GrafTech France), no otras puses, lai noskaidrotu, vai labākā situācijā esošā ražošanas nozares daļa sekos otrai ražošanas nozares daļai un Savienības ražošanas nozarei kopumā un turpinās jau negatīvo tendenci, kas tika novērota attiecīgajā periodā.

GrafTech France

| (250) | Kas attiecas uz ražošanu, tad visi trīs izlasē iekļautie ražotāji informēja Komisiju, ka tie ražo vienas un tās pašas kategorijas elektrodus (UHP kategorijas elektrodus). Šo trīs atlasīto ražotāju ražoto grafīta elektrodu klāsts aptvēra diametrus no 500 līdz 720 mm un garumu virs 1 651 cm (un jo īpaši virs 1 951 cm). Minētie trīs ražotāji lielos apjomos ražoja elektrodus, kuru diametrs bija aptuveni 600 mm un 700 mm. Komisija nevarēja konstatēt atšķirīgu ražošanas modeli starp to Savienības ražošanas nozares daļu, kas nebija noslēgusi ITL ar saviem klientiem, un GrafTech France. |
| --- | --- |

(250)

Kas attiecas uz ražošanu, tad visi trīs izlasē iekļautie ražotāji informēja Komisiju, ka tie ražo vienas un tās pašas kategorijas elektrodus (UHP kategorijas elektrodus). Šo trīs atlasīto ražotāju ražoto grafīta elektrodu klāsts aptvēra diametrus no 500 līdz 720 mm un garumu virs 1 651 cm (un jo īpaši virs 1 951 cm). Minētie trīs ražotāji lielos apjomos ražoja elektrodus, kuru diametrs bija aptuveni 600 mm un 700 mm. Komisija nevarēja konstatēt atšķirīgu ražošanas modeli starp to Savienības ražošanas nozares daļu, kas nebija noslēgusi ITL ar saviem klientiem, un GrafTech France.

UHP

GrafTech France

| (251) | Kas attiecas uz izmaksām, tad izlasē iekļauto Savienības ražotāju ražošanas izmaksas IP laikā sasniedza aptuveni 5 000 EUR. Būtiskas atšķirības starp trim atlasītajiem ražotājiem netika novērotas. To ražošanas izmaksas visos gadījumos bija +/- 10 % robežās ap šo vidējo rādītāju. |
| --- | --- |

(251)

Kas attiecas uz izmaksām, tad izlasē iekļauto Savienības ražotāju ražošanas izmaksas IP laikā sasniedza aptuveni 5 000 EUR. Būtiskas atšķirības starp trim atlasītajiem ražotājiem netika novērotas. To ražošanas izmaksas visos gadījumos bija +/- 10 % robežās ap šo vidējo rādītāju.

| (252) | Komisija arī atzīmēja, ka GrafTech France to pārdošanas apjoma daļu, kas netika uzskatīta par aptvertu ar ITL, pārdeva par cenām, kas bija ļoti tuvas pārējās ražošanas nozares cenām (sk. 235. apsvērumu). Tāpēc tad, kad GrafTech France nebija aizsargāts ar ITL, arī tas nepārprotami izjuta spiedienu, ko radīja imports no ĶTR par zemām cenām. |
| --- | --- |

(252)

Komisija arī atzīmēja, ka GrafTech France to pārdošanas apjoma daļu, kas netika uzskatīta par aptvertu ar ITL, pārdeva par cenām, kas bija ļoti tuvas pārējās ražošanas nozares cenām (sk. 235. apsvērumu). Tāpēc tad, kad GrafTech France nebija aizsargāts ar ITL, arī tas nepārprotami izjuta spiedienu, ko radīja imports no ĶTR par zemām cenām.

GrafTech France

GrafTech France

| (253) | Tāpēc ražošanas apjoms, kas tika pārdots Savienības tirgū ārpus ITL, ir reprezentatīvs attiecībā uz visu Savienības ražošanas nozari kopumā. Tas tā ir tāpēc, ka ITL ir vienīgais elements, kas atšķir vienu Savienības ražotāju no pārējās Savienības ražošanas nozares. Tomēr atvieglojumi, ko šim ražotājam nodrošina ITL, ir īslaicīgi un neatspoguļo vispārējo tirgus dinamiku izmeklēšanas periodā, ko raksturo importa no ĶTR par zemām cenām pastāvīgs pieaugums. Ja neņem vērā ITL, tad pat GrafTech France cieš no importa par dempinga cenām (sk. 235. apsvērumu). Ņemot vērā to, ka GrafTech France ITL drīz beigsies, var paredzēt, ka GrafTech France pievienosies tām pašām negatīvajām tendencēm, kas jau ir konstatētas pārējā Savienības ražošanas nozarē un tādējādi arī visā Savienības ražošanas nozarē kopumā. |
| --- | --- |

(253)

Tāpēc ražošanas apjoms, kas tika pārdots Savienības tirgū ārpus ITL, ir reprezentatīvs attiecībā uz visu Savienības ražošanas nozari kopumā. Tas tā ir tāpēc, ka ITL ir vienīgais elements, kas atšķir vienu Savienības ražotāju no pārējās Savienības ražošanas nozares. Tomēr atvieglojumi, ko šim ražotājam nodrošina ITL, ir īslaicīgi un neatspoguļo vispārējo tirgus dinamiku izmeklēšanas periodā, ko raksturo importa no ĶTR par zemām cenām pastāvīgs pieaugums. Ja neņem vērā ITL, tad pat GrafTech France cieš no importa par dempinga cenām (sk. 235. apsvērumu). Ņemot vērā to, ka GrafTech France ITL drīz beigsies, var paredzēt, ka GrafTech France pievienosies tām pašām negatīvajām tendencēm, kas jau ir konstatētas pārējā Savienības ražošanas nozarē un tādējādi arī visā Savienības ražošanas nozarē kopumā.

GrafTech France

GrafTech France

GrafTech France

| (254) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija šajā procedūras posmā secināja, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. Rentablā ražošanas nozares daļa nespēs pozitīvi ietekmēt nerentablo daļu, kas cieš no milzīga konkurences spiediena, ko rada imports par zemām cenām no Ķīnas. Turklāt, aplūkojot izmeklēšanas perioda ceturtā ceturkšņa datus, jau ir vērojama turpmāka Savienības ražošanas nozares ekonomiskās situācijas pasliktināšanās kopumā. Paredzams, ka šīs lejupslīdes tendences pastiprināsies, tiklīdz beigsies GrafTech ITL, ņemot vērā arī ievērojamo importa par dempinga cenām pieauguma tempu, kas pastāvīgi ievērojami samazina Savienības cenas, un pēdējos gados panākto ražošanas jaudas pieaugumu ĶTR. |
| --- | --- |

(254)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija šajā procedūras posmā secināja, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. Rentablā ražošanas nozares daļa nespēs pozitīvi ietekmēt nerentablo daļu, kas cieš no milzīga konkurences spiediena, ko rada imports par zemām cenām no Ķīnas. Turklāt, aplūkojot izmeklēšanas perioda ceturtā ceturkšņa datus, jau ir vērojama turpmāka Savienības ražošanas nozares ekonomiskās situācijas pasliktināšanās kopumā. Paredzams, ka šīs lejupslīdes tendences pastiprināsies, tiklīdz beigsies GrafTech ITL, ņemot vērā arī ievērojamo importa par dempinga cenām pieauguma tempu, kas pastāvīgi ievērojami samazina Savienības cenas, un pēdējos gados panākto ražošanas jaudas pieaugumu ĶTR.

GrafTech

5.   CĒLOŅSAKARĪBA

CĒLOŅSAKARĪBA

| (255) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. punktu Komisija pārbaudīja, vai attiecīgās valsts imports par dempinga cenām ir radījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 7. punktu Komisija pārbaudīja, vai kaitējumu Savienības ražošanas nozarei vienlaikus varētu būt izraisījuši arī citi zināmi faktori. Komisija nodrošināja, lai iespējamais kaitējums, ko varētu būtu izraisījuši citi faktori, kuri nav attiecīgās valsts imports par dempinga cenām, netiktu attiecināts uz importu par dempinga cenām. Šie faktori bija Covid-19 pandēmija, 2017.–2018. gada krīzes beigas, Savienības ražošanas nozares novecošanās, imports no citām valstīm, Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji un Savienības patēriņš. |
| --- | --- |

(255)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. punktu Komisija pārbaudīja, vai attiecīgās valsts imports par dempinga cenām ir radījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 7. punktu Komisija pārbaudīja, vai kaitējumu Savienības ražošanas nozarei vienlaikus varētu būt izraisījuši arī citi zināmi faktori. Komisija nodrošināja, lai iespējamais kaitējums, ko varētu būtu izraisījuši citi faktori, kuri nav attiecīgās valsts imports par dempinga cenām, netiktu attiecināts uz importu par dempinga cenām. Šie faktori bija Covid-19 pandēmija, 2017.–2018. gada krīzes beigas, Savienības ražošanas nozares novecošanās, imports no citām valstīm, Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji un Savienības patēriņš.

5.1.   Importa par dempinga cenām radītā ietekme

Importa par dempinga cenām radītā ietekme

| (256) | Attiecīgajā periodā importa no ĶTR apjoms pieauga par 12 % – no 42 256 tonnām 2017. gadā uz 47 429 tonnām 2020. gadā. Tajā pašā periodā to tirgus daļa palielinājās par 49 %, izmeklēšanas periodā sasniedzot 35,8 %. Šis pieaugošais imports notika par cenām, kas bija ievērojami zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas attiecīgā perioda otrajā pusē (2019.–2020. gadā). Tas izmeklēšanas periodā spēcīgi ietekmēja Savienības ražošanas nozari, kuras pārdošanas apjoms samazinājās no 118 025 tonnām 2018. gadā uz 91 949 tonnām 2019. gadā un 70 970 tonnām 2020. gadā. Tā rezultātā visiem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, izņemot vienu, kuram ir ITL, ļoti strauji samazinājās rentabilitāte – no peļņas (+[5–10] % 2017. gadā) līdz lieliem zaudējumiem (–[10–20] % 2020. gadā), kā arī attiecīgi pasliktinājās citi finanšu rādītāji, piemēram, krājumu daudzums, ieguldījumu atdeve un naudas plūsma. |
| --- | --- |

(256)

Attiecīgajā periodā importa no ĶTR apjoms pieauga par 12 % – no 42 256 tonnām 2017. gadā uz 47 429 tonnām 2020. gadā. Tajā pašā periodā to tirgus daļa palielinājās par 49 %, izmeklēšanas periodā sasniedzot 35,8 %. Šis pieaugošais imports notika par cenām, kas bija ievērojami zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas attiecīgā perioda otrajā pusē (2019.–2020. gadā). Tas izmeklēšanas periodā spēcīgi ietekmēja Savienības ražošanas nozari, kuras pārdošanas apjoms samazinājās no 118 025 tonnām 2018. gadā uz 91 949 tonnām 2019. gadā un 70 970 tonnām 2020. gadā. Tā rezultātā visiem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, izņemot vienu, kuram ir ITL, ļoti strauji samazinājās rentabilitāte – no peļņas (+[5–10] % 2017. gadā) līdz lieliem zaudējumiem (–[10–20] % 2020. gadā), kā arī attiecīgi pasliktinājās citi finanšu rādītāji, piemēram, krājumu daudzums, ieguldījumu atdeve un naudas plūsma.

| (257) | Tāpēc ir apstiprināts, ka, ņemot vērā laika sakritību, Ķīnas izcelsmes grafīta elektrodu importa pieaugums par dempinga cenām izraisīja Savienības ražošanas nozares ekonomiskā un finansiālā stāvokļa pasliktināšanos. Pārējie faktori tiks aplūkoti 5.2. iedaļā. |
| --- | --- |

(257)

Tāpēc ir apstiprināts, ka, ņemot vērā laika sakritību, Ķīnas izcelsmes grafīta elektrodu importa pieaugums par dempinga cenām izraisīja Savienības ražošanas nozares ekonomiskā un finansiālā stāvokļa pasliktināšanos. Pārējie faktori tiks aplūkoti 5.2. iedaļā.

5.2.   Citu faktoru ietekme

Citu faktoru ietekme

5.2.1.   Covid-19 pandēmija

Covid-19 pandēmija

| (258) | Sākot ar 2019. gadu, tika reģistrēts grafīta elektrodu imports no ĶTR par zemām cenām. Importa no ĶTR vidējā cena 2019. un 2020. gadā bija attiecīgi 57 % un 51 % no vidējās importa cenas, izņemot Ķīnu. Kopš 2019. gada (proti, pirms pandēmijas) importa no ĶTR apjoms sāka palielināties laikā, kad patēriņš Savienībā samazinājās. Tā rezultātā Ķīnas importa apjoms, kā arī tā tirgus daļa, kopš 2018. gada pastāvīgi pieauga. Tādēļ patēriņa samazināšanās pandēmijas dēļ nepārtrauca cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozares ciesto kaitējumu. |
| --- | --- |

(258)

Sākot ar 2019. gadu, tika reģistrēts grafīta elektrodu imports no ĶTR par zemām cenām. Importa no ĶTR vidējā cena 2019. un 2020. gadā bija attiecīgi 57 % un 51 % no vidējās importa cenas, izņemot Ķīnu. Kopš 2019. gada (proti, pirms pandēmijas) importa no ĶTR apjoms sāka palielināties laikā, kad patēriņš Savienībā samazinājās. Tā rezultātā Ķīnas importa apjoms, kā arī tā tirgus daļa, kopš 2018. gada pastāvīgi pieauga. Tādēļ patēriņa samazināšanās pandēmijas dēļ nepārtrauca cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozares ciesto kaitējumu.

5.2.2.   2017.–2019. gada maksimuma perioda beigas

2017.–2019. gada maksimuma perioda beigas

| (259) | Pēc 2017.–2019. gada perioda gan iekšzemes, gan importa cenas samazinājās. Taču, kā minēts iepriekš, Ķīnas cenas samazinājās straujāk nekā vidējās trešo valstu, izņemot Ķīnu, importa cenas (– 50 % 2019. gadā un – 57 % 2020. gadā, salīdzinot attiecīgi ar – 12 % un – 51 %). Tāpēc cenu samazinājums visā pasaulē neveicināja Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(259)

Pēc 2017.–2019. gada perioda gan iekšzemes, gan importa cenas samazinājās. Taču, kā minēts iepriekš, Ķīnas cenas samazinājās straujāk nekā vidējās trešo valstu, izņemot Ķīnu, importa cenas (– 50 % 2019. gadā un – 57 % 2020. gadā, salīdzinot attiecīgi ar – 12 % un – 51 %). Tāpēc cenu samazinājums visā pasaulē neveicināja Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

5.2.3.   Savienības ražošanas nozares novecošanās

Savienības ražošanas nozares novecošanās

| (260) | Lai gan daži Savienības ražotāji, iespējams, atpaliek aprīkojuma ziņā, tā ir dinamiska ražošanas nozare, kas palielināja ieguldījumus, lai palielinātu jaudu, pielāgotu ražošanas iekārtas un iegādātos jaunākās tehnoloģijas. Attiecīgajā periodā ieguldījumi palielinājās par 47 %. |
| --- | --- |

(260)

Lai gan daži Savienības ražotāji, iespējams, atpaliek aprīkojuma ziņā, tā ir dinamiska ražošanas nozare, kas palielināja ieguldījumus, lai palielinātu jaudu, pielāgotu ražošanas iekārtas un iegādātos jaunākās tehnoloģijas. Attiecīgajā periodā ieguldījumi palielinājās par 47 %.

5.2.4.   Imports no trešām valstīm

Imports no trešām valstīm

| (261) | Importa apjoms no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā attīstījās šādi:

  11. tabula


  Imports no trešām valstīm











  Valsts | | 2017 | 2018 | 2019 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indija | Apjoms (t) | 5 662 | 6 212 | 3 700 | 2 211 |
| | Indekss | 100 | 110 | 65 | 39 |
| | Tirgus daļa (%) | 3,2 | 3,4 | 2,4 | 1,7 |
| | Vidējā cena (EUR) | 2 339 | 13 709 | 10 018 | 4 072 |
| | Indekss | 100 | 586 | 428 | 174 |
| Meksika | Apjoms (t) | 2 865 | 1 379 | 12 | 896 |
| | Indekss | 100 | 48 | 0,4 | 31 |
| | Tirgus daļa (%) | 1,6 | 0,8 | 0 | 0,7 |
| | Vidējā cena (EUR) | 2 218 | 2 525 | 3 344 | 3 976 |
| | Indekss | 100 | 114 | 151 | 179 |
| Krievija | Apjoms (t) | 4 118 | 5 244 | 8 092 | 5 485 |
| | Indekss | 100 | 127 | 197 | 133 |
| | Tirgus daļa (%) | 2,3 | 2,9 | 5,3 | 4,1 |
| | Vidējā cena (EUR) | 2 382 | 9 055 | 6 879 | 3 578 |
| | Indekss | 100 | 380 | 289 | 150 |
| ASV | Apjoms (t) | 9 689 | 3 359 | 1 860 | 2 950 |
| | Indekss | 100 | 35 | 19 | 30 |
| | Tirgus daļa (%) | 5,5 | 1,9 | 1,2 | 2,2 |
| | Vidējā cena (EUR) | 2 398 | 7 997 | 11 376 | 5 025 |
| | Indekss | 100 | 333 | 474 | 210 |
| Citas trešās valstis | Apjoms (t) | 5 629 | 3 671 | 2 162 | 2 514 |
| | Indekss | 100 | 65 | 38 | 45 |
| | Tirgus daļa (%) | 3,2 | 2,0 | 1,4 | 1,9 |
| | Vidējā cena (EUR) | 2 427 | 7 435 | 9 057 | 4 285 |
| | Indekss | 100 | 306 | 373 | 177 |
| Kopā visas trešās valstis, izņemot attiecīgo valsti | Apjoms (t) | 27 962 | 19 866 | 15 826 | 14 055 |
| | Indekss | 100 | 71 | 57 | 50 |
| | Tirgus daļa (%) | 15,9 | 11,0 | 10,3 | 10,6 |
| | Vidējā cena (EUR) | 2 371 | 9 579 | 8 436 | 4 111 |
| | Indekss | 100 | 404 | 356 | 173 |
| Avots: Eurostat (Comext). |

(261)

Importa apjoms no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā attīstījās šādi:

11. tabula

11. tabula

Imports no trešām valstīm

Imports no trešām valstīm

Valsts

2017

2018

2019

Izmeklēšanas periods

Indija

Apjoms (t)

5 662

6 212

3 700

2 211

Indekss

Indekss

100

100

110

110

65

65

39

39

Tirgus daļa (%)

3,2

3,4

2,4

1,7

Vidējā cena (EUR)

2 339

13 709

10 018

4 072

Indekss

Indekss

100

100

586

586

428

428

174

174

Meksika

Apjoms (t)

2 865

1 379

12

896

Indekss

Indekss

100

100

48

48

0,4

0,4

31

31

Tirgus daļa (%)

1,6

0,8

0

0,7

Vidējā cena (EUR)

2 218

2 525

3 344

3 976

Indekss

Indekss

100

100

114

114

151

151

179

179

Krievija

Apjoms (t)

4 118

5 244

8 092

5 485

Indekss

Indekss

100

100

127

127

197

197

133

133

Tirgus daļa (%)

2,3

2,9

5,3

4,1

Vidējā cena (EUR)

2 382

9 055

6 879

3 578

Indekss

Indekss

100

100

380

380

289

289

150

150

ASV

Apjoms (t)

9 689

3 359

1 860

2 950

Indekss

Indekss

100

100

35

35

19

19

30

30

Tirgus daļa (%)

5,5

1,9

1,2

2,2

Vidējā cena (EUR)

2 398

7 997

11 376

5 025

Indekss

Indekss

100

100

333

333

474

474

210

210

Citas trešās valstis

Apjoms (t)

5 629

3 671

2 162

2 514

Indekss

Indekss

100

100

65

65

38

38

45

45

Tirgus daļa (%)

3,2

2,0

1,4

1,9

Vidējā cena (EUR)

2 427

7 435

9 057

4 285

Indekss

Indekss

100

100

306

306

373

373

177

177

Kopā visas trešās valstis, izņemot attiecīgo valsti

Apjoms (t)

27 962

19 866

15 826

14 055

Indekss

Indekss

100

100

71

71

57

57

50

50

Tirgus daļa (%)

15,9

11,0

10,3

10,6

Vidējā cena (EUR)

2 371

9 579

8 436

4 111

Indekss

Indekss

100

100

404

404

356

356

173

173

Avots: Eurostat (Comext).

Avots: Eurostat

Comext

| (262) | Trešo valstu, izņemot attiecīgo valsti, tirgus daļa bija neliela (aptuveni 10–11 %), un laikposmā no 2018. līdz 2020. gadam tā saglabājās stabila. Tas nozīmē, ka absolūtā apjoma ziņā tā samazinājās proporcionāli Savienības patēriņa samazinājumam. |
| --- | --- |

(262)

Trešo valstu, izņemot attiecīgo valsti, tirgus daļa bija neliela (aptuveni 10–11 %), un laikposmā no 2018. līdz 2020. gadam tā saglabājās stabila. Tas nozīmē, ka absolūtā apjoma ziņā tā samazinājās proporcionāli Savienības patēriņa samazinājumam.

| (263) | Importa cenas no trešām valstīm, izņemot attiecīgo valsti, attiecīgajā periodā vidēji bija tādas pašas kā Savienības ražošanas nozares cenas. Turpretī izmeklēšanas periodā cenas bija par 31 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas, un tas bija zemākais līmenis, kāds attiecīgajā periodā tika sasniegts relatīvā izteiksmē, salīdzinot to ar Savienības ražošanas nozares cenām. Tas ir krasā pretstatā importa no ĶTR cenām, kas 2020. gadā ievērojami samazinājās un izmeklēšanas periodā bija par 65 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Tomēr cenas atšķiras atkarībā no elektrodu specifikācijām, un, lai gan vidējo cenu salīdzinājums sniedz zināmu priekšstatu, šāds salīdzinājums nevar aizstāt cenu salīdzinājumu pēc PKN. |
| --- | --- |

(263)

Importa cenas no trešām valstīm, izņemot attiecīgo valsti, attiecīgajā periodā vidēji bija tādas pašas kā Savienības ražošanas nozares cenas. Turpretī izmeklēšanas periodā cenas bija par 31 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas, un tas bija zemākais līmenis, kāds attiecīgajā periodā tika sasniegts relatīvā izteiksmē, salīdzinot to ar Savienības ražošanas nozares cenām. Tas ir krasā pretstatā importa no ĶTR cenām, kas 2020. gadā ievērojami samazinājās un izmeklēšanas periodā bija par 65 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Tomēr cenas atšķiras atkarībā no elektrodu specifikācijām, un, lai gan vidējo cenu salīdzinājums sniedz zināmu priekšstatu, šāds salīdzinājums nevar aizstāt cenu salīdzinājumu pēc PKN.

| (264) | Tāpēc tika secināts, ka imports no citām valstīm neveicināja Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, jo tas tika veikts par būtiski augstākām cenām nekā imports no Ķīnas. |
| --- | --- |

(264)

Tāpēc tika secināts, ka imports no citām valstīm neveicināja Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, jo tas tika veikts par būtiski augstākām cenām nekā imports no Ķīnas.

5.2.5.   Savienības ražošanas nozares pārstāvju eksporta rādītāji

Savienības ražošanas nozares pārstāvju eksporta rādītāji

| (265) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju eksporta apjoma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

  12. tabula


  Izlasē iekļauto Savienības ražotāju eksporta rādītāji | 2017 | 2018 | 2019 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksporta apjoms (t) | 134 311 | 132 850 | 124 460 | 102 222 |
| Indekss | 100 | 99 | 93 | 76 |
| Vidējā cena (EUR/t) | 2 377 | 8 134 | 9 186 | 5 660 |
| Indekss | 100 | 342 | 386 | 238 |
| Avots: izlasē iekļauto Savienības ražotāju un Savienības ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem. |

(265)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju eksporta apjoma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

12. tabula

12. tabula

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju eksporta rādītāji

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju eksporta rādītāji

2017

2018

2019

Izmeklēšanas periods

Eksporta apjoms (t)

134 311

132 850

124 460

102 222

Indekss

Indekss

100

100

99

99

93

93

76

76

Vidējā cena (EUR/t)

2 377

8 134

9 186

5 660

Indekss

Indekss

100

100

342

342

386

386

238

238

Avots: izlasē iekļauto Savienības ražotāju un Savienības ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (266) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares eksporta apjoms nepārtraukti samazinājās (– 24 % attiecīgajā periodā). Savienības ražošanas nozare norādīja uz Ķīnas eksporta radīto konkurenci, kas pastāv ne tikai iekšzemes tirgū, bet arī trešo valstu tirgos. |
| --- | --- |

(266)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares eksporta apjoms nepārtraukti samazinājās (– 24 % attiecīgajā periodā). Savienības ražošanas nozare norādīja uz Ķīnas eksporta radīto konkurenci, kas pastāv ne tikai iekšzemes tirgū, bet arī trešo valstu tirgos.

| (267) | Kopumā eksporta rādītāji bija ar līdzīgu tendenci kā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū, taču eksporta pārdošanas apjoms samazinājās relatīvi mazāk nekā pārdošanas apjoms Savienības tirgū. Pamatojoties uz to, Komisija provizoriski secināja, ka eksporta rādītāju samazināšanās neveicināja kaitējumu. |
| --- | --- |

(267)

Kopumā eksporta rādītāji bija ar līdzīgu tendenci kā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū, taču eksporta pārdošanas apjoms samazinājās relatīvi mazāk nekā pārdošanas apjoms Savienības tirgū. Pamatojoties uz to, Komisija provizoriski secināja, ka eksporta rādītāju samazināšanās neveicināja kaitējumu.

5.2.6.   Patēriņš

Patēriņš

| (268) | Kā redzams 1. tabulā, grafīta elektrodu patēriņš Savienībā attiecīgajā periodā samazinājās par 25 %. Tas bija saistīts ar Covid-19 pandēmiju, kura ietekme ir analizēta 258. apsvērumā. Tajā pašā laikā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms ES tirgū samazinājās par 33 %. Pamatojoties uz to, Komisija provizoriski secināja, ka patēriņa attīstība neveicināja Savienības ražošanas nozarei radīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(268)

Kā redzams 1. tabulā, grafīta elektrodu patēriņš Savienībā attiecīgajā periodā samazinājās par 25 %. Tas bija saistīts ar Covid-19 pandēmiju, kura ietekme ir analizēta 258. apsvērumā. Tajā pašā laikā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms ES tirgū samazinājās par 33 %. Pamatojoties uz to, Komisija provizoriski secināja, ka patēriņa attīstība neveicināja Savienības ražošanas nozarei radīto kaitējumu.

5.2.7.   Izmantošana pašu vajadzībām

Izmantošana pašu vajadzībām

| (269) | No izlasē iekļauto uzņēmumu sniegtās informācijas izriet, ka pārdošana saistītiem uzņēmumiem Savienībā netika veikta, taču tika veikta pārdošana saistītiem uzņēmumiem trešās valstīs. Šis pārdošanas apjoms atkarībā no attiecīgā gada veidoja 5 % līdz 11 % no kopējā pārdošanas apjoma. Pamatojoties uz to, Komisija provizoriski secināja, ka pašpatēriņa attīstības nozīme (ja tāda bija) Savienības ražošanas nozarei radītajā kaitējumā bija ierobežota. |
| --- | --- |

(269)

No izlasē iekļauto uzņēmumu sniegtās informācijas izriet, ka pārdošana saistītiem uzņēmumiem Savienībā netika veikta, taču tika veikta pārdošana saistītiem uzņēmumiem trešās valstīs. Šis pārdošanas apjoms atkarībā no attiecīgā gada veidoja 5 % līdz 11 % no kopējā pārdošanas apjoma. Pamatojoties uz to, Komisija provizoriski secināja, ka pašpatēriņa attīstības nozīme (ja tāda bija) Savienības ražošanas nozarei radītajā kaitējumā bija ierobežota.

5.3.   Secinājums par cēloņsakarību

Secinājums par cēloņsakarību

| (270) | Ķīnas importa cenas kopš 2019. gada bija ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām un izmaksām. Izmeklēšanā atklājās, ka vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība ir 51,2 %. Tajā pašā periodā palielinājās ĶTR ražotāju tirgus daļa. Attiecīgajā periodā importa apjoms no Ķīnas palielinājās par 12 %, savukārt tā tirgus daļa palielinājās par 49 % un izmeklēšanas periodā sasniedza 35,8 %. Šī pieaugošā klātbūtne tirgū kaitēja Savienības ražošanas nozarei. Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās no maksimuma – 65,2 % 2018. gadā uz 53,6 % 2020. gadā. Tas izraisīja negatīvu Savienības ražošanas nozares ekonomiskā stāvokļa attīstību. |
| --- | --- |

(270)

Ķīnas importa cenas kopš 2019. gada bija ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām un izmaksām. Izmeklēšanā atklājās, ka vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība ir 51,2 %. Tajā pašā periodā palielinājās ĶTR ražotāju tirgus daļa. Attiecīgajā periodā importa apjoms no Ķīnas palielinājās par 12 %, savukārt tā tirgus daļa palielinājās par 49 % un izmeklēšanas periodā sasniedza 35,8 %. Šī pieaugošā klātbūtne tirgū kaitēja Savienības ražošanas nozarei. Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās no maksimuma – 65,2 % 2018. gadā uz 53,6 % 2020. gadā. Tas izraisīja negatīvu Savienības ražošanas nozares ekonomiskā stāvokļa attīstību.

| (271) | Komisija nošķīra un nodalīja visu zināmo faktoru ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli no tā kaitējuma, kuru izraisījis imports par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(271)

Komisija nošķīra un nodalīja visu zināmo faktoru ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli no tā kaitējuma, kuru izraisījis imports par dempinga cenām.

| (272) | Covid-19 pandēmija un ar to saistītais grafīta elektrodu patēriņa kritums Savienībā un pasaulē negatīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozares attīstību, taču tika uzskatīts par pagaidu faktoru. Pirms pandēmijas un attiecīgā perioda beigās Savienības ražošanas nozares stāvoklis pasliktinājās. Pastāvēja arī asimetrija, jo, neraugoties uz ekonomikas lejupslīdi, importa apjoms no Ķīnas nemazinājās. Gluži pretēji – 2018.–2020. gadā, patēriņam samazinoties, tas nepārtraukti pieauga. |
| --- | --- |

(272)

Covid-19 pandēmija un ar to saistītais grafīta elektrodu patēriņa kritums Savienībā un pasaulē negatīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozares attīstību, taču tika uzskatīts par pagaidu faktoru. Pirms pandēmijas un attiecīgā perioda beigās Savienības ražošanas nozares stāvoklis pasliktinājās. Pastāvēja arī asimetrija, jo, neraugoties uz ekonomikas lejupslīdi, importa apjoms no Ķīnas nemazinājās. Gluži pretēji – 2018.–2020. gadā, patēriņam samazinoties, tas nepārtraukti pieauga.

| (273) | 2017.–2018. gada krīzes beigu, Savienības ražošanas nozares novecošanās un importa no citām valstīm ietekme uz Savienības ražošanas nozares negatīvo attīstību varēja būt tikai ierobežota. |
| --- | --- |

(273)

2017.–2018. gada krīzes beigu, Savienības ražošanas nozares novecošanās un importa no citām valstīm ietekme uz Savienības ražošanas nozares negatīvo attīstību varēja būt tikai ierobežota.

| (274) | Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto, Komisija šajā posmā secināja, ka imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts radīja būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un citi faktori atsevišķi vai kopā nemazināja cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un būtisko kaitējumu. |
| --- | --- |

(274)

Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto, Komisija šajā posmā secināja, ka imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts radīja būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un citi faktori atsevišķi vai kopā nemazināja cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un būtisko kaitējumu.

6.   SAVIENĪBAS INTERESES

SAVIENĪBAS INTERESES

| (275) | Komisija, ņemot vērā pamatregulas 7. panta 2. punktu, pārbaudīja, vai tā saskaņā ar pamatregulas 21. pantu var izdarīt nepārprotamu secinājumu, ka šajā lietā pieņemt pasākumus nav Savienības interesēs, lai gan ir konstatēts dempings, kas izraisa kaitējumu. Savienības interešu noteikšana tika veikta, novērtējot visas dažādo iesaistīto personu intereses, to vidū Savienības ražošanas nozares, importētāju un tirgotāju, lietotāju un galapatērētāju intereses. |
| --- | --- |

(275)

Komisija, ņemot vērā pamatregulas 7. panta 2. punktu, pārbaudīja, vai tā saskaņā ar pamatregulas 21. pantu var izdarīt nepārprotamu secinājumu, ka šajā lietā pieņemt pasākumus nav Savienības interesēs, lai gan ir konstatēts dempings, kas izraisa kaitējumu. Savienības interešu noteikšana tika veikta, novērtējot visas dažādo iesaistīto personu intereses, to vidū Savienības ražošanas nozares, importētāju un tirgotāju, lietotāju un galapatērētāju intereses.

6.1.   Savienības ražošanas nozares intereses

Savienības ražošanas nozares intereses

| (276) | Savienības ražošanas nozari veido piecas grupas, kas Savienībā ražo grafīta elektrodus. Visas grupas pilnībā sadarbojās izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(276)

Savienības ražošanas nozari veido piecas grupas, kas Savienībā ražo grafīta elektrodus. Visas grupas pilnībā sadarbojās izmeklēšanā.

| (277) | Pasākumu noteikšana ļautu Savienības ražošanas nozarei atgūt zaudēto tirgus daļu, palielināt jaudas izmantojumu, paaugstināt cenas līdz ilgtspējīgam līmenim un uzlabot rentabilitāti līdz līmenim, kāds būtu sagaidāms normālos konkurences apstākļos. |
| --- | --- |

(277)

Pasākumu noteikšana ļautu Savienības ražošanas nozarei atgūt zaudēto tirgus daļu, palielināt jaudas izmantojumu, paaugstināt cenas līdz ilgtspējīgam līmenim un uzlabot rentabilitāti līdz līmenim, kāds būtu sagaidāms normālos konkurences apstākļos.

| (278) | Lai gan daļu ražošanas nozares no importa par dempinga cenām no Ķīnas īslaicīgi pasargā ITL, vairums šo līgumu beigsies, vēlākais, 2022. gada beigās. Jebkāda to pagarināšana, vismaz pašreizējos apstākļos, ir mazticama, ņemot vērā straujo grafīta elektrodu cenu kritumu pasaulē kopš 2019. gada. |
| --- | --- |

(278)

Lai gan daļu ražošanas nozares no importa par dempinga cenām no Ķīnas īslaicīgi pasargā ITL, vairums šo līgumu beigsies, vēlākais, 2022. gada beigās. Jebkāda to pagarināšana, vismaz pašreizējos apstākļos, ir mazticama, ņemot vērā straujo grafīta elektrodu cenu kritumu pasaulē kopš 2019. gada.

| (279) | Pasākumu nepiemērošana, visticamāk, izraisītu turpmāku rentabilitātes pasliktināšanos, kas jau tā bija negatīva visiem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, izņemot vienu, kurš ir uz laiku pasargāts no importa par dempinga cenām radītās ietekmes, jo 2017.–2018. gada laikposmā ir ar saviem klientiem noslēdzis ITL. Pasākumu nepiemērošana varētu novest pie ražošanas iekārtu apturēšanas un darbinieku atlaišanas, tādējādi apdraudot Savienības ražošanas nozares dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(279)

Pasākumu nepiemērošana, visticamāk, izraisītu turpmāku rentabilitātes pasliktināšanos, kas jau tā bija negatīva visiem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, izņemot vienu, kurš ir uz laiku pasargāts no importa par dempinga cenām radītās ietekmes, jo 2017.–2018. gada laikposmā ir ar saviem klientiem noslēdzis ITL. Pasākumu nepiemērošana varētu novest pie ražošanas iekārtu apturēšanas un darbinieku atlaišanas, tādējādi apdraudot Savienības ražošanas nozares dzīvotspēju.

| (280) | Tāpēc Komisija provizoriski secināja, ka pagaidu pasākumu noteikšana ir Savienības ražošanas nozares interesēs. |
| --- | --- |

(280)

Tāpēc Komisija provizoriski secināja, ka pagaidu pasākumu noteikšana ir Savienības ražošanas nozares interesēs.

6.2.   Nesaistītu importētāju un tirgotāju intereses

Nesaistītu importētāju un tirgotāju intereses

| (281) | Atlases veidlapu iesniedza desmit nesaistīti importētāji, kas pārstāv 63 % no Ķīnas importa apjoma. Izlasē iekļauto importētāju vidējā svērtā peļņa izmeklēšanas periodā bija aptuveni 4 %. |
| --- | --- |

(281)

Atlases veidlapu iesniedza desmit nesaistīti importētāji, kas pārstāv 63 % no Ķīnas importa apjoma. Izlasē iekļauto importētāju vidējā svērtā peļņa izmeklēšanas periodā bija aptuveni 4 %.

| (282) | Šie importētāji iestājās pret pasākumu noteikšanu. Viņi apgalvoja, ka Savienības ražotāji nespēj apmierināt pašreizējo Savienības pieprasījumu un nodrošināt ražojumu daudzveidību, jo īpaši attiecībā uz maza diametra elektrodiem (līdz 400–450 mm). Turklāt tie norādīja, ka iespējas pāriet uz citiem piegādes avotiem ir niecīgas. Trešo valstu grafīta elektrodu ražotājiem parasti ir savas pārdošanas nodaļas, un tie tieši kontaktējas ar Savienības klientiem. |
| --- | --- |

(282)

Šie importētāji iestājās pret pasākumu noteikšanu. Viņi apgalvoja, ka Savienības ražotāji nespēj apmierināt pašreizējo Savienības pieprasījumu un nodrošināt ražojumu daudzveidību, jo īpaši attiecībā uz maza diametra elektrodiem (līdz 400–450 mm). Turklāt tie norādīja, ka iespējas pāriet uz citiem piegādes avotiem ir niecīgas. Trešo valstu grafīta elektrodu ražotājiem parasti ir savas pārdošanas nodaļas, un tie tieši kontaktējas ar Savienības klientiem.

| (283) | Komisija atzīmēja, ka Savienības importētāju galvenās priekšrocības ir grafīta elektrodu kvalitātes kontrole un nodrošinātais tehniskais dienests. Tāpēc ir iespējams, ka daļu no papildu izmaksām var novirzīt grafīta elektrodu galalietotājiem. Līdz ar to Komisija uzskatīja, ka antidempinga pasākumu piemērošana varētu ietekmēt Savienības importētāju rezultātus, lai gan šī ietekme būtu ierobežota. |
| --- | --- |

(283)

Komisija atzīmēja, ka Savienības importētāju galvenās priekšrocības ir grafīta elektrodu kvalitātes kontrole un nodrošinātais tehniskais dienests. Tāpēc ir iespējams, ka daļu no papildu izmaksām var novirzīt grafīta elektrodu galalietotājiem. Līdz ar to Komisija uzskatīja, ka antidempinga pasākumu piemērošana varētu ietekmēt Savienības importētāju rezultātus, lai gan šī ietekme būtu ierobežota.

| (284) | Tādēļ ir paredzams, ka jebkāda pasākumu negatīvā ietekme uz nesaistītiem importētājiem kopumā būs ierobežota un neatsvērs pasākumu pozitīvo ietekmi uz Savienības ražotājiem. |
| --- | --- |

(284)

Tādēļ ir paredzams, ka jebkāda pasākumu negatīvā ietekme uz nesaistītiem importētājiem kopumā būs ierobežota un neatsvērs pasākumu pozitīvo ietekmi uz Savienības ražotājiem.

6.3.   Lietotāju intereses

Lietotāju intereses

| (285) | Piecpadsmit lietotāji reģistrējās kā ieinteresētās personas, un no astoņiem lietotājiem tika saņemtas anketas. Šie lietotāji galvenokārt pārstāv Savienības tērauda ražošanas nozari. Lejupējās nozares (un jo īpaši tērauda ražošanas nozare) apgrozījuma un nodarbinātības ziņā ir lielākas nekā grafīta elektrodu ražošanas nozare. Saskaņā ar Eurofer datiem 2019. gadā tērauda ražošanas nozarē tieši bija nodarbināti 330 000 cilvēku, netieši – 1 620 000 cilvēku. |
| --- | --- |

(285)

Piecpadsmit lietotāji reģistrējās kā ieinteresētās personas, un no astoņiem lietotājiem tika saņemtas anketas. Šie lietotāji galvenokārt pārstāv Savienības tērauda ražošanas nozari. Lejupējās nozares (un jo īpaši tērauda ražošanas nozare) apgrozījuma un nodarbinātības ziņā ir lielākas nekā grafīta elektrodu ražošanas nozare. Saskaņā ar Eurofer datiem 2019. gadā tērauda ražošanas nozarē tieši bija nodarbināti 330 000 cilvēku, netieši – 1 620 000 cilvēku.

Eurofer

| (286) | Lietotāji pauda bažas, ka pasākumu noteikšanas gadījumā varētu tikt negatīvi ietekmēta to konkurētspēja. Tiek lēsts, ka grafīta elektrodu izmaksas veido 1–5 % no tērauda ražošanas izmaksām. Tas nozīmē, ka pasākumiem nebūs nozīmīgas ietekmes uz tērauda ražotāju ražošanas izmaksām. |
| --- | --- |

(286)

Lietotāji pauda bažas, ka pasākumu noteikšanas gadījumā varētu tikt negatīvi ietekmēta to konkurētspēja. Tiek lēsts, ka grafīta elektrodu izmaksas veido 1–5 % no tērauda ražošanas izmaksām. Tas nozīmē, ka pasākumiem nebūs nozīmīgas ietekmes uz tērauda ražotāju ražošanas izmaksām.

| (287) | Turklāt sūdzības iesniedzēji un prese ziņoja, ka tērauda cenas ir augstas, jo pieprasījums pārsniedz piedāvājumu. Tas varētu ļaut tērauda rūpniecībai novirzīt papildu izmaksas vai daļu no tām uz lejupējiem lietotājiem. |
| --- | --- |

(287)

Turklāt sūdzības iesniedzēji un prese ziņoja, ka tērauda cenas ir augstas, jo pieprasījums pārsniedz piedāvājumu. Tas varētu ļaut tērauda rūpniecībai novirzīt papildu izmaksas vai daļu no tām uz lejupējiem lietotājiem.

| (288) | Savienības tērauda ražošanas nozare arī apgalvoja, ka Savienības ražotāji izmeklēšanas periodā nespēja apmierināt pieprasījumu. Kas attiecas uz piegādes drošību, tad Savienības ražošanas nozarei ir pietiekama neizmantotā jauda. Savienības ražošanas jauda attiecīgajā periodā palielinājās no 255 500 tonnām uz 294 900 tonnām (+ 15 %). Izmeklēšanas periodā jaudas izmantojums bija tikai 55,6 %. Citas valstis, piemēram, Indija, Meksika, Krievija un ASV, ir varbūtēji alternatīvi piegādes avoti, lai gan tās vēl nav nostiprinājušās Savienības tirgū. Šīs četras valstis 2020. gadā kopā veidoja 11 % no Savienības piegāžu apjoma. |
| --- | --- |

(288)

Savienības tērauda ražošanas nozare arī apgalvoja, ka Savienības ražotāji izmeklēšanas periodā nespēja apmierināt pieprasījumu. Kas attiecas uz piegādes drošību, tad Savienības ražošanas nozarei ir pietiekama neizmantotā jauda. Savienības ražošanas jauda attiecīgajā periodā palielinājās no 255 500 tonnām uz 294 900 tonnām (+ 15 %). Izmeklēšanas periodā jaudas izmantojums bija tikai 55,6 %. Citas valstis, piemēram, Indija, Meksika, Krievija un ASV, ir varbūtēji alternatīvi piegādes avoti, lai gan tās vēl nav nostiprinājušās Savienības tirgū. Šīs četras valstis 2020. gadā kopā veidoja 11 % no Savienības piegāžu apjoma.

| (289) | Tāpēc Komisija provizoriski secināja, ka pasākumu negatīvā ietekme uz lietotājiem būs ierobežota un neatsvērs pasākumu pozitīvo ietekmi uz Savienības ražotājiem. |
| --- | --- |

(289)

Tāpēc Komisija provizoriski secināja, ka pasākumu negatīvā ietekme uz lietotājiem būs ierobežota un neatsvērs pasākumu pozitīvo ietekmi uz Savienības ražotājiem.

6.4.   Citi faktori

Citi faktori

| (290) | Turklāt grafīta elektrodi sekmē Savienības vides mērķu sasniegšanu, jo īpaši – cīņu pret klimata pārmaiņām. Grafīta elektrodi ir tērauda pārstrādē izmantoto elektriskā loka krāšņu būtiska sastāvdaļa. Elektriskā loka krāsnīs ražo tēraudu ar zemāku CO2 emisiju, salīdzinot ar tradicionālo tērauda ražošanas metodi domnās. |
| --- | --- |

(290)

Turklāt grafīta elektrodi sekmē Savienības vides mērķu sasniegšanu, jo īpaši – cīņu pret klimata pārmaiņām. Grafīta elektrodi ir tērauda pārstrādē izmantoto elektriskā loka krāšņu būtiska sastāvdaļa. Elektriskā loka krāsnīs ražo tēraudu ar zemāku CO2 emisiju, salīdzinot ar tradicionālo tērauda ražošanas metodi domnās.

2

| (291) | Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka pasākumu piemērošana negatīvi ietekmētu konkurenci nozarē, kas esot ļoti koncentrēta. Tomēr Komisija atzīmēja, ka tirgū darbojas piecas Savienības grupas, kas apgādā tirgu. Komisija arī norāda, ka Sangraf Italy ir jauns Savienības ražotājs (lai gan atzīmējot, ka ražotnes nav jaunas, bet tās iepriekš pārvaldīja SGL Group). Tāpēc Komisija secināja, ka šajā posmā nav gaidāms, ka pasākumi negatīvi ietekmēs konkurenci Savienības iekšienē. |
| --- | --- |

(291)

Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka pasākumu piemērošana negatīvi ietekmētu konkurenci nozarē, kas esot ļoti koncentrēta. Tomēr Komisija atzīmēja, ka tirgū darbojas piecas Savienības grupas, kas apgādā tirgu. Komisija arī norāda, ka Sangraf Italy ir jauns Savienības ražotājs (lai gan atzīmējot, ka ražotnes nav jaunas, bet tās iepriekš pārvaldīja SGL Group). Tāpēc Komisija secināja, ka šajā posmā nav gaidāms, ka pasākumi negatīvi ietekmēs konkurenci Savienības iekšienē.

Sangraf Italy

SGL Group

6.5.   Secinājums par Savienības interesēm

Secinājums par Savienības interesēm

| (292) | Pamatojoties uz minēto, Komisija secināja, ka nav pārliecinošu iemeslu, kas šajā izmeklēšanas posmā liecinātu par to, ka pasākumu noteikšana Ķīnas izcelsmes grafīta elektrodu sistēmu importam nav Savienības interesēs. |
| --- | --- |

(292)

Pamatojoties uz minēto, Komisija secināja, ka nav pārliecinošu iemeslu, kas šajā izmeklēšanas posmā liecinātu par to, ka pasākumu noteikšana Ķīnas izcelsmes grafīta elektrodu sistēmu importam nav Savienības interesēs.

7.   PASĀKUMU LĪMENIS

PASĀKUMU LĪMENIS

| (293) | Lai noteiktu pasākumu līmeni, Komisija izvērtēja, vai par dempinga starpību mazāks maksājums būtu pietiekams, lai novērstu kaitējumu, ko Savienības ražošanas nozarei ir radījis imports par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(293)

Lai noteiktu pasākumu līmeni, Komisija izvērtēja, vai par dempinga starpību mazāks maksājums būtu pietiekams, lai novērstu kaitējumu, ko Savienības ražošanas nozarei ir radījis imports par dempinga cenām.

| (294) | Sūdzības iesniedzēji šajā lietā apgalvoja, ka pastāv izejvielu tirgus kropļojumi pamatregulas 7. panta 2.a punkta nozīmē. Tāpēc, lai noteiktu piemērotu pasākumu līmeni, Komisija vispirms noteica maksājuma apmēru, kas nepieciešams, lai novērstu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Pēc tam tā pārbaudīja, vai šī maksājuma summa būs piemērota, lai novērstu kaitējumu, ņemot vērā iespējamos izkropļojumus izejvielu tirgū pamatregulas 7. panta 2.a punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(294)

Sūdzības iesniedzēji šajā lietā apgalvoja, ka pastāv izejvielu tirgus kropļojumi pamatregulas 7. panta 2.a punkta nozīmē. Tāpēc, lai noteiktu piemērotu pasākumu līmeni, Komisija vispirms noteica maksājuma apmēru, kas nepieciešams, lai novērstu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Pēc tam tā pārbaudīja, vai šī maksājuma summa būs piemērota, lai novērstu kaitējumu, ņemot vērā iespējamos izkropļojumus izejvielu tirgū pamatregulas 7. panta 2.a punkta nozīmē.

7.1.   Mērķa cenas samazinājuma starpība

Mērķa cenas samazinājuma starpība

| (295) | Komisija vispirms noteica maksājuma summu, kas būtu nepieciešama, lai novērstu Savienības ražošanas nozarei radīto kaitējumu, ja nebūtu izkropļojumu pamatregulas 7. panta 2.a punkta nozīmē. Šajā gadījumā kaitējums būtu novērsts, ja Savienības ražošanas nozare spētu segt savas ražošanas izmaksas, tostarp izmaksas, kas izriet no daudzpusējiem vides nolīgumiem un to protokoliem, kuru līgumslēdzēja puse ir Savienība, un Ia pielikumā minētajām Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) konvencijām, un gūt samērīgu peļņu (“mērķa peļņa”). |
| --- | --- |

(295)

Komisija vispirms noteica maksājuma summu, kas būtu nepieciešama, lai novērstu Savienības ražošanas nozarei radīto kaitējumu, ja nebūtu izkropļojumu pamatregulas 7. panta 2.a punkta nozīmē. Šajā gadījumā kaitējums būtu novērsts, ja Savienības ražošanas nozare spētu segt savas ražošanas izmaksas, tostarp izmaksas, kas izriet no daudzpusējiem vides nolīgumiem un to protokoliem, kuru līgumslēdzēja puse ir Savienība, un Ia pielikumā minētajām Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) konvencijām, un gūt samērīgu peļņu (“mērķa peļņa”).

izriet no daudzpusējiem vides nolīgumiem un to protokoliem, kuru līgumslēdzēja puse ir Savienība, un Ia pielikumā minētajām Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) konvencijām

| (296) | Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.c punktu, lai noteiktu mērķa peļņu, Komisija ņēma vērā šādus faktorus:






  — | ienesīguma līmenis, pirms palielinājās imports no attiecīgās valsts, |
| --- | --- | --- |

(296)

Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.c punktu, lai noteiktu mērķa peļņu, Komisija ņēma vērā šādus faktorus:

—

ienesīguma līmenis, pirms palielinājās imports no attiecīgās valsts,

| — | ienesīguma līmenis, kas vajadzīgs, lai segtu visas izmaksas un ieguldījumus, pētniecību, attīstību un inovāciju, un |
| --- | --- |

—

ienesīguma līmenis, kas vajadzīgs, lai segtu visas izmaksas un ieguldījumus, pētniecību, attīstību un inovāciju, un

| — | ienesīguma līmenis, kas sagaidāms normālos konkurences apstākļos. |
| --- | --- |

—

ienesīguma līmenis, kas sagaidāms normālos konkurences apstākļos.

| (297) | Šādam peļņas procentam nevajadzētu būt zem 6 %. |
| --- | --- |

(297)

Šādam peļņas procentam nevajadzētu būt zem 6 %.

| (298) | Sūdzības iesniedzēji sūdzībā kā mērķa peļņu izmantoja 8 %, bet uzskatīja, ka tas ir piesardzīgs aprēķins un ka būtu sagaidāma lielāka peļņas norma, ja nebūtu kaitējumu radoša importa. |
| --- | --- |

(298)

Sūdzības iesniedzēji sūdzībā kā mērķa peļņu izmantoja 8 %, bet uzskatīja, ka tas ir piesardzīgs aprēķins un ka būtu sagaidāma lielāka peļņas norma, ja nebūtu kaitējumu radoša importa.

| (299) | Iepriekšējā izmeklēšanā attiecībā uz grafīta elektrodu sistēmu importu no Indijas Komisija secināja, ka kaitējuma starpības aprēķināšanā izmantojamais peļņas rādītājs, ko var pamatoti uzskatīt par reprezentatīvu Kopienas ražošanas nozares finansiālā stāvokļa rādītāju, ja nebūtu kaitējumu radoša dempinga, ir jānosaka 8 % apmērā. Tāda bija arī izlasē iekļauto Savienības ražotāju gūtā peļņa 2017. gadā. |
| --- | --- |

(299)

Iepriekšējā izmeklēšanā attiecībā uz grafīta elektrodu sistēmu importu no Indijas Komisija secināja, ka kaitējuma starpības aprēķināšanā izmantojamais peļņas rādītājs, ko var pamatoti uzskatīt par reprezentatīvu Kopienas ražošanas nozares finansiālā stāvokļa rādītāju, ja nebūtu kaitējumu radoša dempinga, ir jānosaka 8 % apmērā. Tāda bija arī izlasē iekļauto Savienības ražotāju gūtā peļņa 2017. gadā.

| (300) | Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, peļņas procents tika noteikts 8 % apmērā saskaņā ar 7. panta 2.c punktu. |
| --- | --- |

(300)

Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, peļņas procents tika noteikts 8 % apmērā saskaņā ar 7. panta 2.c punktu.

| (301) | Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.d punktu Komisija pēdējā solī novērtēja turpmākās izmaksas, kas izriet no daudzpusējiem vides nolīgumiem un to protokoliem, kuru līgumslēdzēja puse ir Savienība, un Ia pielikumā minētajām SDO konvencijām un kas Savienības ražošanas nozarei radīsies pasākuma piemērošanas periodā, kurš atbilst 11. panta 2. punktam. Komisija noteica papildu izmaksas no 0 līdz 42 EUR apmērā par tonnu – tās tika pieskaitītas cenai, kas nerada kaitējumu attiecīgajiem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. Lietas materiālos, kas pieejami ieinteresētajām personām, ir iekļauts paziņojums pie lietas materiāliem par to, kā Komisija noteica šīs papildu izmaksas. |
| --- | --- |

(301)

Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.d punktu Komisija pēdējā solī novērtēja turpmākās izmaksas, kas izriet no daudzpusējiem vides nolīgumiem un to protokoliem, kuru līgumslēdzēja puse ir Savienība, un Ia pielikumā minētajām SDO konvencijām un kas Savienības ražošanas nozarei radīsies pasākuma piemērošanas periodā, kurš atbilst 11. panta 2. punktam. Komisija noteica papildu izmaksas no 0 līdz 42 EUR apmērā par tonnu – tās tika pieskaitītas cenai, kas nerada kaitējumu attiecīgajiem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. Lietas materiālos, kas pieejami ieinteresētajām personām, ir iekļauts paziņojums pie lietas materiāliem par to, kā Komisija noteica šīs papildu izmaksas.

| (302) | Šīs izmaksas ietver turpmākās papildu izmaksas, kas saistītas ar ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (ES ETS) prasību izpildi. ES ETS ir centrālais elements ES politikā par daudzpusēju vides nolīgumu ievērošanu. Šādas papildu izmaksas tika aprēķinātas, pamatojoties uz aplēstajām ES kvotām (ESK), kas būs jāiegādājas pasākumu piemērošanas laikā (2021.–2025. gadā). Papildu izmaksās tika ņemtas vērā arī netiešās CO2 izmaksas, ko rada elektroenerģijas cenu pieaugums laikposmā no 2021. līdz 2025. gadam saistībā ar ES ETS un prognozētajām ESK cenām. |
| --- | --- |

(302)

Šīs izmaksas ietver turpmākās papildu izmaksas, kas saistītas ar ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (ES ETS) prasību izpildi. ES ETS ir centrālais elements ES politikā par daudzpusēju vides nolīgumu ievērošanu. Šādas papildu izmaksas tika aprēķinātas, pamatojoties uz aplēstajām ES kvotām (ESK), kas būs jāiegādājas pasākumu piemērošanas laikā (2021.–2025. gadā). Papildu izmaksās tika ņemtas vērā arī netiešās CO2 izmaksas, ko rada elektroenerģijas cenu pieaugums laikposmā no 2021. līdz 2025. gadam saistībā ar ES ETS un prognozētajām ESK cenām.

2

| (303) | Šo ESK cenu avots ir Bloomberg New Energy Finance izvilkums 2021. gada 30. jūlijā. Šajā periodā vidējā prognozētā ESK cena ir 55 EUR par katru emitētā CO2 tonnu. |
| --- | --- |

(303)

Šo ESK cenu avots ir Bloomberg New Energy Finance izvilkums 2021. gada 30. jūlijā. Šajā periodā vidējā prognozētā ESK cena ir 55 EUR par katru emitētā CO2 tonnu.

Bloomberg New Energy Finance

2

| (304) | Uz šā pamata Komisija aprēķināja Savienības ražošanas nozarei kaitējumu neradošu līdzīgā ražojuma cenu. |
| --- | --- |

(304)

Uz šā pamata Komisija aprēķināja Savienības ražošanas nozarei kaitējumu neradošu līdzīgā ražojuma cenu.

| (305) | Pēc tam Komisija noteica kaitējuma novēršanas līmeni, salīdzinot ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, vidējo svērto importa cenu, kas tika noteikta, lai aprēķinātu cenu starpību, ar izlasē iekļauto Savienības ražotāju izmeklēšanas periodā Savienības tirgū pārdotā līdzīgā ražojuma vidējo svērto cenu, kas nerada kaitējumu. Minētajā salīdzinājumā iegūtā starpība tika izteikta procentos no vidējās svērtās importa CIF vērtības. |
| --- | --- |

(305)

Pēc tam Komisija noteica kaitējuma novēršanas līmeni, salīdzinot ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, vidējo svērto importa cenu, kas tika noteikta, lai aprēķinātu cenu starpību, ar izlasē iekļauto Savienības ražotāju izmeklēšanas periodā Savienības tirgū pārdotā līdzīgā ražojuma vidējo svērto cenu, kas nerada kaitējumu. Minētajā salīdzinājumā iegūtā starpība tika izteikta procentos no vidējās svērtās importa CIF vērtības.

| (306) | Attiecībā uz atlikušo starpību – ņemot vērā, ka Ķīnas eksportētāju sadarbība bija neliela, kas paskaidroti iepriekš 179. apsvērumā, Komisija uzskatīja, ka ir pareizi atlikušo starpību noteikt, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. Šī starpība tika noteikta augstākās mērķa cenas samazinājuma starpības līmenī, kas tika konstatēta ražotāja eksportētāja, kuram bija vislielākā mērķa cenas samazinājuma starpība, reprezentatīvos daudzumos pārdotam ražojumam. Tā aprēķinātā mērķa cenas samazinājuma starpība tika noteikta 153,6 % apmērā. |
| --- | --- |

(306)

Attiecībā uz atlikušo starpību – ņemot vērā, ka Ķīnas eksportētāju sadarbība bija neliela, kas paskaidroti iepriekš 179. apsvērumā, Komisija uzskatīja, ka ir pareizi atlikušo starpību noteikt, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. Šī starpība tika noteikta augstākās mērķa cenas samazinājuma starpības līmenī, kas tika konstatēta ražotāja eksportētāja, kuram bija vislielākā mērķa cenas samazinājuma starpība, reprezentatīvos daudzumos pārdotam ražojumam. Tā aprēķinātā mērķa cenas samazinājuma starpība tika noteikta 153,6 % apmērā.

| (307) | Šo aprēķinu rezultāti atainoti nākamajā tabulā.







  Uzņēmums | Dempinga starpība | Mērķa cenas samazinājuma starpība |
| --- | --- | --- | --- |
| Fangda Group, ko veido četri ražotāji: Fangda Carbon New Material Co., Ltd; Fushun Carbon Co., Ltd; Chengdu Rongguang Carbon Co., Ltd; Hefei Carbon Co., Ltd | 24,5  % | 139,7  % |
| Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd | 17,5  % | 99,5  % |
| Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd | 24,5  % | 150,5  % |
| Citi uzņēmumi, kas sadarbojās | 21,6  % | 123,6  % |
| Visi pārējie uzņēmumi | 66,5  % | 159,3  % |

(307)

Šo aprēķinu rezultāti atainoti nākamajā tabulā.

Uzņēmums

Dempinga starpība

Mērķa cenas samazinājuma starpība

Fangda Group, ko veido četri ražotāji: Fangda Carbon New Material Co., Ltd; Fushun Carbon Co., Ltd; Chengdu Rongguang Carbon Co., Ltd; Hefei Carbon Co., Ltd

Fangda Group

Fangda Carbon New Material Co., Ltd

Fushun Carbon Co., Ltd

Chengdu Rongguang Carbon Co., Ltd

Hefei Carbon Co., Ltd

24,5  %

139,7  %

Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd

17,5  %

99,5  %

Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd

24,5  %

150,5  %

Citi uzņēmumi, kas sadarbojās

21,6  %

123,6  %

Visi pārējie uzņēmumi

66,5  %

159,3  %

7.2.   Kropļojumi izejvielu tirgū

Kropļojumi izejvielu tirgū

| (308) | Kā paskaidrots paziņojumā par procedūras sākšanu, sūdzības iesniedzējs ir sniedzis Komisijai pietiekamus pierādījumus par izejvielu tirgus kropļojumiem, kas attiecīgajā valstī skar izmeklējamo ražojumu. Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.a punktu šajā izmeklēšanā tika pārbaudīti apgalvojumi par kropļojumiem, lai novērtētu, vai attiecīgā gadījumā par dempinga starpību mazāks maksājums būtu pietiekams, lai novērstu kaitējumu. |
| --- | --- |

(308)

Kā paskaidrots paziņojumā par procedūras sākšanu, sūdzības iesniedzējs ir sniedzis Komisijai pietiekamus pierādījumus par izejvielu tirgus kropļojumiem, kas attiecīgajā valstī skar izmeklējamo ražojumu. Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.a punktu šajā izmeklēšanā tika pārbaudīti apgalvojumi par kropļojumiem, lai novērtētu, vai attiecīgā gadījumā par dempinga starpību mazāks maksājums būtu pietiekams, lai novērstu kaitējumu.

| (309) | Tomēr, tā kā starpības, kas ir pietiekamas, lai novērstu kaitējumu, ir lielākas nekā dempinga starpības, Komisija uzskatīja, ka šajā posmā šis aspekts nav jāizskata. |
| --- | --- |

(309)

Tomēr, tā kā starpības, kas ir pietiekamas, lai novērstu kaitējumu, ir lielākas nekā dempinga starpības, Komisija uzskatīja, ka šajā posmā šis aspekts nav jāizskata.

8.   PAGAIDU ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

PAGAIDU ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

| (310) | Ņemot vērā Komisijas secinājumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, būtu jānosaka pagaidu pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, ko varētu izraisīt imports par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(310)

Ņemot vērā Komisijas secinājumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, būtu jānosaka pagaidu pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, ko varētu izraisīt imports par dempinga cenām.

| (311) | Pagaidu antidempinga pasākumi būtu jānosaka Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes grafīta elektrodu importam saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu, kas paredzēts pamatregulas 7. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(311)

Pagaidu antidempinga pasākumi būtu jānosaka Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes grafīta elektrodu importam saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu, kas paredzēts pamatregulas 7. panta 2. punktā.

| (312) | Komisija salīdzināja cenu samazinājuma starpības ar dempinga starpībām, kā norādīts 307. apsvērumā. Maksājumu summa tika noteikta dempinga vai mērķa cenas samazinājuma starpības apmērā atkarībā no tā, kurš no šiem lielumiem ir mazāks. |
| --- | --- |

(312)

Komisija salīdzināja cenu samazinājuma starpības ar dempinga starpībām, kā norādīts 307. apsvērumā. Maksājumu summa tika noteikta dempinga vai mērķa cenas samazinājuma starpības apmērā atkarībā no tā, kurš no šiem lielumiem ir mazāks.

| (313) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, pagaidu antidempinga maksājuma likmēm, kas izteiktas kā CIF cena ar piegādi līdz Savienības robežai pirms muitas nodokļa nomaksas, vajadzētu būt šādām:






  Uzņēmums | Provizoriskā dempinga starpība |
| --- | --- | --- |
| Fangda Group, ko veido četri ražotāji: Fangda Carbon New Material Co., Ltd; Fushun Carbon Co., Ltd; Chengdu Rongguang Carbon Co., Ltd; Hefei Carbon Co., Ltd | 24,5  % |
| Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd | 17,5  % |
| Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd | 24,5  % |
| Citi uzņēmumi, kas sadarbojās | 21,6  % |
| Visi pārējie uzņēmumi | 66,5  % |

(313)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, pagaidu antidempinga maksājuma likmēm, kas izteiktas kā CIF cena ar piegādi līdz Savienības robežai pirms muitas nodokļa nomaksas, vajadzētu būt šādām:

CIF

Uzņēmums

Provizoriskā dempinga starpība

Fangda Group, ko veido četri ražotāji: Fangda Carbon New Material Co., Ltd; Fushun Carbon Co., Ltd; Chengdu Rongguang Carbon Co., Ltd; Hefei Carbon Co., Ltd

Fangda Group

Fangda Carbon New Material Co., Ltd

Fushun Carbon Co., Ltd

Chengdu Rongguang Carbon Co., Ltd

Hefei Carbon Co., Ltd

24,5  %

Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd

17,5  %

Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd

24,5  %

Citi uzņēmumi, kas sadarbojās

21,6  %

Visi pārējie uzņēmumi

66,5  %

| (314) | Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tādējādi tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Šīs maksājumu likmes ir piemērojamas tikai tāda attiecīgā ražojuma importam, kura izcelsme ir attiecīgajā valstī un kuru ražojuši nosauktie tiesību subjekti. Uz importēto attiecīgo ražojumu, ko ražojis kāds cits uzņēmums, kurš nav konkrēti minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā, ieskaitot subjektus, kas saistīti ar konkrēti minētajiem uzņēmumiem, būtu jāattiecina maksājuma likme, kura piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Uz to nebūtu jāattiecina individuālās antidempinga maksājuma likmes. |
| --- | --- |

(314)

Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tādējādi tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Šīs maksājumu likmes ir piemērojamas tikai tāda attiecīgā ražojuma importam, kura izcelsme ir attiecīgajā valstī un kuru ražojuši nosauktie tiesību subjekti. Uz importēto attiecīgo ražojumu, ko ražojis kāds cits uzņēmums, kurš nav konkrēti minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā, ieskaitot subjektus, kas saistīti ar konkrēti minētajiem uzņēmumiem, būtu jāattiecina maksājuma likme, kura piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Uz to nebūtu jāattiecina individuālās antidempinga maksājuma likmes.

| (315) | Ja uzņēmums pēc tam maina kāda sava subjekta nosaukumu, tas var pieprasīt, lai tam piemērotu minētās individuālās antidempinga maksājuma likmes. Šāds pieprasījums ir jāadresē Komisijai (83). Pieprasījumā jāietver visa attiecīgā informācija, kas ļauj pierādīt, ka šāda maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi. Ja uzņēmuma nosaukuma maiņa neietekmē tā tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi, tad Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī tiks publicēta regula par nosaukuma maiņu. |
| --- | --- |

(315)

Ja uzņēmums pēc tam maina kāda sava subjekta nosaukumu, tas var pieprasīt, lai tam piemērotu minētās individuālās antidempinga maksājuma likmes. Šāds pieprasījums ir jāadresē Komisijai (83). Pieprasījumā jāietver visa attiecīgā informācija, kas ļauj pierādīt, ka šāda maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi. Ja uzņēmuma nosaukuma maiņa neietekmē tā tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi, tad Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī tiks publicēta regula par nosaukuma maiņu.

83

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

| (316) | Lai nodrošinātu antidempinga maksājumu pareizu piemērošanu, antidempinga maksājums, kurš noteikts “visiem pārējiem uzņēmumiem”, būtu jāpiemēro ne tikai attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kuri šajā izmeklēšanā nesadarbojās, bet arī attiecībā uz ražotājiem, kuri izmeklēšanas periodā neveica eksportu uz Savienību. |
| --- | --- |

(316)

Lai nodrošinātu antidempinga maksājumu pareizu piemērošanu, antidempinga maksājums, kurš noteikts “visiem pārējiem uzņēmumiem”, būtu jāpiemēro ne tikai attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kuri šajā izmeklēšanā nesadarbojās, bet arī attiecībā uz ražotājiem, kuri izmeklēšanas periodā neveica eksportu uz Savienību.

| (317) | Lai līdz minimumam samazinātu antidempinga pasākumu apiešanas risku maksājuma likmju atšķirību dēļ, ir nepieciešami īpaši pasākumi, kas nodrošina individuālo antidempinga maksājumu piemērošanu. Uzņēmumiem, uz kuriem attiecas individuālie antidempinga maksājumi, ir jāuzrāda derīgs komercrēķins dalībvalstu muitas dienestiem. Rēķinam ir jāatbilst prasībām, kas izklāstītas šīs regulas 1. panta 3. punktā. Uz importu, kuram nav pievienots šāds rēķins, būtu jāattiecina antidempinga maksājums, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”. |
| --- | --- |

(317)

Lai līdz minimumam samazinātu antidempinga pasākumu apiešanas risku maksājuma likmju atšķirību dēļ, ir nepieciešami īpaši pasākumi, kas nodrošina individuālo antidempinga maksājumu piemērošanu. Uzņēmumiem, uz kuriem attiecas individuālie antidempinga maksājumi, ir jāuzrāda derīgs komercrēķins dalībvalstu muitas dienestiem. Rēķinam ir jāatbilst prasībām, kas izklāstītas šīs regulas 1. panta 3. punktā. Uz importu, kuram nav pievienots šāds rēķins, būtu jāattiecina antidempinga maksājums, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”.

| (318) | Kaut arī uzrādīt šo rēķinu dalībvalstu muitas dienestiem ir vajadzīgs, lai importam piemērotu antidempinga maksājuma individuālās likmes, tas nav vienīgais elements, kas muitas dienestiem ir jāņem vērā. Pat tad, ja uzrādītais rēķins atbilst visām šīs regulas 1. panta 3. punktā izklāstītajām prasībām, dalībvalstu muitas dienestiem, ievērojot tiesību aktus muitas jomā, ir jāveic ierastās pārbaudes, un, tāpat kā visos pārējos gadījumos, tie var prasīt papildu dokumentus (kravas nosūtīšanas dokumentus u. c.), lai pārbaudītu deklarācijā sniegto ziņu precizitāti un nodrošinātu, ka vēlāka zemākas maksājuma likmes piemērošana ir pamatota. |
| --- | --- |

(318)

Kaut arī uzrādīt šo rēķinu dalībvalstu muitas dienestiem ir vajadzīgs, lai importam piemērotu antidempinga maksājuma individuālās likmes, tas nav vienīgais elements, kas muitas dienestiem ir jāņem vērā. Pat tad, ja uzrādītais rēķins atbilst visām šīs regulas 1. panta 3. punktā izklāstītajām prasībām, dalībvalstu muitas dienestiem, ievērojot tiesību aktus muitas jomā, ir jāveic ierastās pārbaudes, un, tāpat kā visos pārējos gadījumos, tie var prasīt papildu dokumentus (kravas nosūtīšanas dokumentus u. c.), lai pārbaudītu deklarācijā sniegto ziņu precizitāti un nodrošinātu, ka vēlāka zemākas maksājuma likmes piemērošana ir pamatota.

| (319) | Ja uzņēmumam, kam noteiktas mazākas individuālās maksājuma likmes, pēc attiecīgo pasākumu noteikšanas būtiski palielinās eksporta apjoms, šādu apjoma palielinājumu pašu par sevi var uzskatīt par pārmaiņām tirdzniecības modelī, ko izraisījusi pasākumu noteikšana, pamatregulas 13. panta 1. punkta nozīmē. Tādos apstākļos un tad, ja ir ievēroti nosacījumi, var sākt pretapiešanas izmeklēšanu. Šajā izmeklēšanā citstarp var pārbaudīt vajadzību atcelt individuālo(-ās) maksājuma likmi(-es) un noteikt valsts mēroga maksājumu. |
| --- | --- |

(319)

Ja uzņēmumam, kam noteiktas mazākas individuālās maksājuma likmes, pēc attiecīgo pasākumu noteikšanas būtiski palielinās eksporta apjoms, šādu apjoma palielinājumu pašu par sevi var uzskatīt par pārmaiņām tirdzniecības modelī, ko izraisījusi pasākumu noteikšana, pamatregulas 13. panta 1. punkta nozīmē. Tādos apstākļos un tad, ja ir ievēroti nosacījumi, var sākt pretapiešanas izmeklēšanu. Šajā izmeklēšanā citstarp var pārbaudīt vajadzību atcelt individuālo(-ās) maksājuma likmi(-es) un noteikt valsts mēroga maksājumu.

9.   INFORMĀCIJA PAGAIDU POSMĀ

INFORMĀCIJA PAGAIDU POSMĀ

| (320) | Komisija saskaņā ar pamatregulas 19.a pantu informēja ieinteresētās personas par pagaidu maksājumu plānoto uzlikšanu. Šī informācija tika arī publiskota Tirdzniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē. Ieinteresētajām personām tika dotas trīs darbdienas, lai sniegtu piezīmes par to, vai konkrēti tām izpaustie aprēķini ir pareizi. |
| --- | --- |

(320)

Komisija saskaņā ar pamatregulas 19.a pantu informēja ieinteresētās personas par pagaidu maksājumu plānoto uzlikšanu. Šī informācija tika arī publiskota Tirdzniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē. Ieinteresētajām personām tika dotas trīs darbdienas, lai sniegtu piezīmes par to, vai konkrēti tām izpaustie aprēķini ir pareizi.

| (321) | Tika saņemtas piezīmes par aprēķinu precizitāti. Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd un Fangda Carbon New Material Co., Ltd sniegtās piezīmes neietekmēja aprēķinu precizitāti. Turklāt uzņēmumi Misano S.p.A. un COMAP SAS (attiecīgā ražojuma importētājs un lietotājs) pēc informācijas iepriekšējas izpaušanas izteica vispārīgas piezīmes, kas nebija saistītas ar aprēķinu precizitāti. Tāpēc uz šīm piezīmēm tiks atbildēts tikai galīgajā posmā. |
| --- | --- |

(321)

Tika saņemtas piezīmes par aprēķinu precizitāti. Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd un Fangda Carbon New Material Co., Ltd sniegtās piezīmes neietekmēja aprēķinu precizitāti. Turklāt uzņēmumi Misano S.p.A. un COMAP SAS (attiecīgā ražojuma importētājs un lietotājs) pēc informācijas iepriekšējas izpaušanas izteica vispārīgas piezīmes, kas nebija saistītas ar aprēķinu precizitāti. Tāpēc uz šīm piezīmēm tiks atbildēts tikai galīgajā posmā.

Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd

Fangda Carbon New Material Co., Ltd

Misano S.p.A.

COMAP SAS

10.   NOBEIGUMA NOTEIKUMI

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

| (322) | Pareizas pārvaldības nolūkos Komisija aicinās ieinteresētās personas konkrētā termiņā sniegt rakstiskas piezīmes un/vai lūgt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas. |
| --- | --- |

(322)

Pareizas pārvaldības nolūkos Komisija aicinās ieinteresētās personas konkrētā termiņā sniegt rakstiskas piezīmes un/vai lūgt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas.

| (323) | Konstatējumi, kas attiecas uz pagaidu maksājumu noteikšanu, ir provizoriski un izmeklēšanas galīgajā posmā var tikt grozīti, |
| --- | --- |

(323)

Konstatējumi, kas attiecas uz pagaidu maksājumu noteikšanu, ir provizoriski un izmeklēšanas galīgajā posmā var tikt grozīti,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Tiek noteikts pagaidu antidempinga maksājums tādu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes grafīta elektrodu importam, kurus izmanto elektriskajās krāsnīs, kuru blīvums ir 1,5 g/cm3 vai lielāks un elektriskā pretestība ir 7,0 μ.Ω.m vai mazāka, neatkarīgi no tā, vai tie ir vai nav aprīkoti ar savienotājiem, un ko patlaban klasificē ar KN kodu ex 8545 11 00 (TARIC kodi 8545110010 un 8545110015).

2.   Pagaidu antidempinga maksājuma likmes, kas piemērojamas turpmāk sarakstā norādīto uzņēmumu ražotā 1. punktā aprakstītā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas:

| Valsts | Uzņēmums | Pagaidu antidempinga maksājums | TARIC papildu kods |
| --- | --- | --- | --- |
| ĶTR | Fangda Group, ko veido četri ražotāji: Fangda Carbon New Material Co., Ltd; Fushun Carbon Co., Ltd; Chengdu Rongguang Carbon Co., Ltd; Hefei Carbon Co., Ltd | 24,5  % | C731 |
| ĶTR | Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd | 17,5  % | C732 |
| ĶTR | Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd | 24,5  % | C733 |
| ĶTR | Pārējie pielikumā uzskaitītie uzņēmumi, kas sadarbojās | 21,6  % | |
| ĶTR | Visi pārējie uzņēmumi | 66,5  % | C999 |

Valsts

Uzņēmums

Pagaidu antidempinga maksājums

TARIC papildu kods

ĶTR

Fangda Group, ko veido četri ražotāji: Fangda Carbon New Material Co., Ltd; Fushun Carbon Co., Ltd; Chengdu Rongguang Carbon Co., Ltd; Hefei Carbon Co., Ltd

24,5  %

C731

ĶTR

Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd

17,5  %

C732

ĶTR

Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd

24,5  %

C733

ĶTR

Pārējie pielikumā uzskaitītie uzņēmumi, kas sadarbojās

21,6  %

ĶTR

Visi pārējie uzņēmumi

66,5  %

C999

3.   Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem individuālās maksājuma likmes piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs komercrēķins ar šādu apliecinājumu, kuru datējusi un parakstījusi šo rēķinu izdevušās struktūras amatpersona un kurā norādīts tās vārds, uzvārds un ieņemamais amats: “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka (apjomu) (attiecīgā ražojuma), uz ko attiecas šis rēķins un ko pārdod eksportam uz Eiropas Savienību, ir ražojis uzņēmums (uzņēmuma nosaukums un adrese) (TARIC papildu kods), kurš atrodas [attiecīgajā valstī]. Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un pareiza.” Ja šāds rēķins netiek uzrādīts, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem noteikto maksājuma likmi.

4.   Laižot 1. punktā minēto ražojumu brīvā apgrozībā Savienībā, iemaksā drošības naudu pagaidu maksājuma apmērā.

5.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

1.   Ieinteresētās personas rakstiskās piezīmes par šo regulu iesniedz Komisijai 15 kalendāro dienu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

2.   Ieinteresētās personas, kas to vēlas, uzklausīšanu Komisijā pieprasa 5 kalendāro dienu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

3.   Ieinteresētās personas, kas to vēlas, uzklausīšanu pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas ir aicinātas pieprasīt piecu kalendāro dienu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas. Uzklausīšanas amatpersona izskata arī pēc šā termiņa iesniegtos pieprasījumus un attiecīgā gadījumā var lemt par šo pieprasījumu apmierināšanu.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Regulas 1. pantu piemēro sešus mēnešus.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2021. gada 14. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

1

(2)  Paziņojums par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes grafīta elektrodu sistēmu importu (OV C 57, 17.2.2021., 3. lpp.).

2

(3)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2515

3

(4)  Paziņojums par Covid-19 uzliesmojuma ietekmi uz antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšanām (OV C 86, 16.3.2020., 6. lpp.).

4

Covid-19

(5)  Grafīta elektrodus parasti apzīmē ar dažādām kategorijām: parastās jeb normālās jaudas (“
  RP
  ”), lieljaudas (“
  HP
  ”) un īpaši lielas jaudas (“
  UHP
  ”). RP grafīta elektrodi ir zemas kvalitātes grafīta elektrodi, ko galvenokārt izmanto parastās jaudas krāsnīs, savukārt HP un UHP grafīta elektrodus galvenokārt izmanto tērauda ražošanā elektriskā loka krāsnīs ar augstāku strāvas blīvumu.

5

RP

HP

UHP

RP

HP

UHP

(6)  Reģistrēts dokuments t21.002670.

6

(7)  Reģistrēts dokuments t21.004605.

7

(8)  Komisijas dienestu darba dokuments “
  On Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the purposes of Trade Defence Investigations
  ”, 2017. gada 20. decembris, SWD(2017) 483 final/2.

8

On Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the purposes of Trade Defence Investigations

(9)  Amerikas Savienoto Valstu tirdzniecības pārstāvis, 2019. gada ziņojums par Ķīnas atbilstību PTO noteikumiem, 2020. gada marts.

9

(10)  Sūdzībā tika citētas šādas citu iestāžu veiktas izmeklēšanas: Brazīlijas Attīstības ministrijas ārējās tirdzniecības sekretāra rezolūcija Nr. 19, 2009. gada 8. aprīlis; Indijas valdības Tirdzniecības un rūpniecības ministrija, Antidempinga izmeklēšana attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai no tās eksportētu “jebkāda diametra grafīta elektrodu” importu, galīgie konstatējumi, 2014. gada 19. novembris; Amerikas Savienoto Valstu Tirdzniecības departaments, Eighth Administrative Review of Small Diameter Graphite Electrodes from the PRC: Surrogate Values for the Preliminary Result, 2018. gada 5. marts, A-570-929.

10

Eighth Administrative Review of Small Diameter Graphite Electrodes from the PRC: Surrogate Values for the Preliminary Result

(11)  Xinhua Silk Road, “
  100 000 tons ultra-high power graphite electrode project settled in Lanzhou, Gansu”, 2018. gada 21. augusts, https://www.imsilkroad.com/news/p/107255.html.

11

(12)  Sk. Fangda Carbon 2018. gada pārskatu.

12

Fangda Carbon

(13)  
  Mining News Agency, “
  Is China's Inner Mongolia Region becoming Manufacturing Hub for Graphite Electrode Industry?
  ”, https://www.miningnewspro.com/news/230134/is-china%E2%80%99s-inner-mongolia-region-becoming-manufacturing-hub-for-graphite-electrode-industry; SteelMint's China Roadshow: Precious Insights into Graphite Electrodes and Needle Coke – SteelMint Events, https://www.steelmintevents.com/blog/steelmints-china-roadshow-precious-insights-into-graphite-electrodes-and-needle-coke/.

13

Mining News Agency

Is China's Inner Mongolia Region becoming Manufacturing Hub for Graphite Electrode Industry?

SteelMint's China Roadshow: Precious Insights into Graphite Electrodes and Needle Coke – SteelMint Events

(14)  Ziņojums, 2. nodaļa, 6.–7. lpp.

14

(15)  Ziņojums, 2. nodaļa, 10. lpp.

15

(16)  Pieejama vietnē http://www.fdi.gov.cn/1800000121_39_4866_0_7.html (pēdējo reizi skatīts 2019. gada 15. jūlijā).

16

(17)  Ziņojums, 2. nodaļa, 20.–21. lpp.

17

(18)  Ziņojums, 3. nodaļa, 41., 73. un 74. lpp.

18

(19)  Ziņojums, 6. nodaļa, 120.–121. lpp.

19

(20)  Ziņojums, 6. nodaļa, 122.–135. lpp.

20

(21)  Ziņojums, 7. nodaļa, 167.–168. lpp.

21

(22)  Ziņojums, 8. nodaļa, 169.–170., 200.–201. lpp.

22

(23)  Ziņojums, 2. nodaļa, 15. un 16. lpp.; ziņojums, 4. nodaļa, 50., 84. lpp.; ziņojums, 5. nodaļa, 108. un 109. lpp.

23

(24)  Ziņojums, 3. nodaļa, 22.–24. lpp., 5. nodaļa, 97.–108. lpp.

24

(25)  Ziņojums, 5. nodaļa, 104.–109. lpp.

25

(26)  Sk., piemēram, Asian Metal, Baosteel Chemical and Fangda Carbon jointly construct graphite electrode project, http://www.asianmetal.com/news/data/1440613/Baosteel%20Chemical%20and%20Fangda%20Carbon%20jointly%20construct%20graphite%20electrode%20project (skatīts 2021. gada 2. augustā).

26

Asian Metal, Baosteel Chemical and Fangda Carbon jointly construct graphite electrode project

(27)  Sk. http://www.cnpc.com.cn/cnpc/lyxgdt/201912/74dfc55f14f84da189c03c7654d143c5.shtml (skatīts 2021. gada 15. septembrī) Jinzhou Petrochemical's needle coke quality keeps improving, publicēts China National Petroleum News
  2019. gada 19. decembrī.

27

Jinzhou Petrochemical's needle coke quality keeps improving

China National Petroleum News

(28)  Sk. https://www.sohu.com/a/282104808_120065805 (skatīts 2021. gada 4. augustā).

28

(29)  Sk. https://www.sohu.com/a/314213234_120054226 (skatīts 2021. gada 4. augustā).

29

(30)  Ziņojums, 5. nodaļa, 100.–101. lpp.

30

(31)  Ziņojums, 2. nodaļa, 26. lpp.

31

(32)  Ziņojums, 2. nodaļa, 31.–32. lpp.

32

(33)  Pieejams vietnē Reuters, “Exclusive: In China, the Party’s push for influence inside foreign firms stirs fears, https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU (pēdējo reizi skatīts 2019. gada 15. jūlijā).

33

Reuters

“Exclusive: In China, the Party’s push for influence inside foreign firms stirs fears

(34)  Pieejams vietnē www.gov.cn/zhengce/2020-09/15/content_5543685.htm (pēdējo reizi skatīts 2021. gada 10. martā).

34

(35)  
  Financial Times (2020), Chinese Communist Party asserts greater control over private enterprise, pieejams vietnē https://on.ft.com/3mYxP4j.

35

Financial Times

Chinese Communist Party asserts greater control over private enterprise

(36)  Sk. http://www.hngcmc.com/index.php?m=content&c=index&a=show&catid=27&id=451, Innovative development year, publicēts 2013. gada 28. februārī un pieejams Henan General Machinery tīmekļa vietnē (skatīts 2021. gada 15. septembrī).

36

Innovative development year

Henan General Machinery

(37)  Sk. http://www.kfcc.com.cn/news/newsInfo.asp?ID=110, The Company’s first Party members’ congress was a success, publicēts 2016. gada 28. decembrī un pieejams Kaifeng Carbon tīmekļa vietnē (skatīts 2021. gada 15. septembrī)

37

The Company’s first Party members’ congress was a success

Kaifeng Carbon

(38)  Sk. https://vip.stock.finance.sina.com.cn/corp/view/vCI_CorpManagerInfo.php?stockid=600516&Pcode=30033806&Name=%B5%B3%CE%FD%BD%AD, informatīvs paziņojums par Dang Xijiang, Fangda Carbon New Materials priekšsēdētāju, publicēts informatīvā tīmekļa vietnē sina.com.cn (skatīts 2021. gada 15. septembrī).

38

Dang Xijiang

Fangda Carbon New Materials

(39)  Sk. http://www.fdtsgs.com/htm/202011/13_1830.htm, “Partijas veidošana vada un sekmē attīstību”
  Fangda Carbon New Materials tīmekļa vietnē 2020. gada 25. novembrī (skatīts 2021. gada 15. septembrī).

39

Fangda Carbon New Materials

(40)  Sk. http://www.jlts.cn/Html/NewsView.asp?ID=1367&SortID=13 (skatīts 2021. gada 2. augustā).

40

(41)  Sk. http://www.chinacarbon.org.cn/huiyuan.html (skatīts 2021. gada 2. augustā).

41

(42)  Sk. statūtu 2. un 3. punktu, pieejami tīmekļa vietnē: http://www.chinacarbon.org.cn/zhangcheng.html (skatīts 2021. gada 2. augustā).

42

(43)  Ziņojums, 14.1.–14.3. nodaļa.

43

(44)  Ziņojums, 4. nodaļa, 41.–42., 83. lpp.

44

(45)  Sk. http://www.gov.cn/xinwen/2019-11/06/content_5449193.htm (skatīts 2021. gada 30. jūlijā).

45

(46)  Sk. https://www.jcgov.gov.cn/zwgk/wjgg/sxwj/201611/t20161125_137333.shtml (skatīts 2021. gada 30. jūlijā).

46

(47)  Sk. http://www.dt.gov.cn/dtzww/sxyw/202106/42ef183ea0ab4ab084a2dadc8fd5c7b5.shtml (skatīts 2021. gada 30. jūlijā).

47

(48)  Sk. https://www.ndrc.gov.cn/fzggw/jgsj/zxs/sjdt/202004/P020200401627899644473.pdf (skatīts 2021. gada 3. augustā). Šis plāns sūdzībā tika dēvēts par Rietumhenaņas 2019.–2025. gada piecgades plānu.

48

(49)  Sk. http://www.nmg.gov.cn/zwgk/zfxxgk/zfxxgkml/zzqzfjbgtwj/202012/t20201208_315136.html (skatīts 2021. gada 3. augustā).

49

(50)  Sk. http://www.ln.gov.cn/zwgkx/zfwj/szfbgtwj/zfwj2011_136268/201901/t20190122_3424162.html (skatīts 2021. gada 3. augustā).

50

(51)  Sk. https://www.hlj.gov.cn/zwfb/system/2019/07/02/010903336.shtml (skatīts 2021. gada 3. augustā).

51

(52)  Ziņojums, 6. nodaļa, 138.–149. lpp.

52

(53)  Ziņojums, 9. nodaļa, 216. lpp.

53

(54)  Ziņojums, 9. nodaļa, 213.–215. lpp.

54

(55)  Ziņojums, 9. nodaļa, 209.–211. lpp.

55

(56)  Ziņojums, 13. nodaļa, 332.–337. lpp.

56

(57)  Ziņojums, 13. nodaļa, 336. lpp.

57

(58)  Ziņojums, 13. nodaļa, 337.–341. lpp.

58

(59)  Ziņojums, 6. nodaļa, 114.–117. lpp.

59

(60)  Ziņojums, 6. nodaļa, 119. lpp.

60

(61)  Ziņojums, 6. nodaļa, 120. lpp.

61

(62)  Ziņojums, 6. nodaļa, 121., 122., 126.–128. un 133.–135. lpp.

62

(63)  Sk. Ķīnas Banku un apdrošināšanas regulatīvās komisijas (CBIRC) 2020. gada 28. augusta oficiālo politikas dokumentu Three-year action plan for improving corporate governance of the banking and insurance sectors (2020–2022): http://www.cbirc.gov.cn/cn/view/pages/ItemDetail.html?docId=925393&itemId=928 (pēdējo reizi skatīts 2021. gada 3. aprīlī). Plānā uzdots “turpināt īstenot garu, kas ietverts ģenerālsekretāra Sji Dzjiņpina programmatiskajā runā par finanšu nozares korporatīvās pārvaldības reformas virzību”. Turklāt plāna II iedaļas mērķis ir veicināt partijas vadības organisku integrāciju uzņēmumu pārvaldībā: “Mums jāpadara partijas vadības integrācija uzņēmumu pārvaldībā sistemātiskāka, standartizētāka un uz procedūrām balstīta. (..) Galvenie darbības un vadības jautājumi ir jāapspriež partijas komitejā, pirms par tiem lemj direktoru padome vai augstākā līmeņa vadība.”

63

CBIRC

Three-year action plan for improving corporate governance of the banking and insurance sectors (2020–2022)

(64)  Sk. CBIRC paziņojumu Notice on the Commercial banks performance evaluation method, izdots 2020. gada 15. decembrī: http://jrs.mof.gov.cn/gongzuotongzhi/202101/t20210104_3638904.htm (pēdējo reizi skatīts 2021. gada 12. aprīlī).

64

CBIRC

Notice on the Commercial banks performance evaluation method

(65)  Sk. IMF Working Paper “Resolving China's Corporate Debt Problem”, Wojciech Maliszewski, Serkan Arslanalp, John Caparusso, José Garrido, Si Guo, Joong Shik Kang, W. Raphael Lam, T. Daniel Law, Wei Liao, Nadia Rendak, Philippe Wingender, Jiangyan, October 2016, WP/16/203.

65

IMF Working Paper “Resolving China's Corporate Debt Problem”, Wojciech Maliszewski, Serkan Arslanalp, John Caparusso, José Garrido, Si Guo, Joong Shik Kang, W. Raphael Lam, T. Daniel Law, Wei Liao, Nadia Rendak, Philippe Wingender, Jiangyan, October 2016, WP/16/203

(66)  Ziņojums, 6. nodaļa, 121., 122., 126.–128. un 133.–135. lpp.

66

(67)  Sk. ESAO (2019), ESAO ekonomikas pārskati: China 2019, OECD Publishing, Parīze, 29. lpp.;

67

China 2019

OECD Publishing

https://doi.org/10.1787/eco_surveys-chn-2019-en.

(68)  Sk. http://www.xinhuanet.com/fortune/2020-04/20/c_1125877816.htm (pēdējo reizi skatīts 2021. gada 12. aprīlī).

68

(69)  
  World Bank Open Data – Upper Middle Income: https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

69

World Bank Open Data – Upper Middle Income

(70)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/441 (2021. gada 11. marts), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes sulfanilskābes importam (OV L 85, 12.3.2021., 154. lpp.), 111. apsvērums.

70

(71)  Dati par šo uzņēmumu bija pieejami tīmekļa vietnē https://www.crif.com.my/, kurā ir publiski pieejami Malaizijā reģistrētu uzņēmumu finanšu dati, un dati ir iegūti no SSM – Malaizijas uzņēmumu un uzņēmējsabiedrību valsts reģistra. Tomēr ziņojums ir aizsargāts ar autortiesībām, un pagaidām to nevar iekļaut publiskajos lietas materiālos, bet to var iegādāties par nelielu samaksu.

71

SSM

(72)  
  NORMA Oficial Mexicana NOM-024-SCFI-2013, Información comercial para empaques, instructivos y garantías de los productos electrónicos, eléctricos y electrodomésticos, pieejams: dof.gob.mx/nota_detalle.php?codigo=5309980&fecha=12/08/2013.

72

NORMA Oficial Mexicana

Información comercial para empaques, instructivos y garantías de los productos electrónicos, eléctricos y electrodomésticos

(73)  2019. gada pārskats ir pieejams vietnē https://s2.q4cdn.com/282965219/files/doc_financials/2019/q4/843539-GrafTech-Bookmarked-Annual-Report.pdf.

73

(74)  2020. gada pārskats ir pieejams vietnē: https://s2.q4cdn.com/282965219/files/doc_financials/2020/q4/2020-Graftech-Bookmarked-Annual-Report.pdf, skatīts 16.6.2021.

74

(75)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/755 (2015. gada 29. aprīlis) par kopējiem noteikumiem importam no dažām trešām valstīm (OV L 123, 19.5.2015., 33. lpp.). Pamatregulas 2. panta 7. punktā tiek uzskatīts, ka normālās vērtības noteikšanai nevar izmantot iekšzemes cenas šajās valstīs.

75

(76)  Pieejams: https://ilostat.ilo.org/data/country-profiles/ (pēdējo reizi skatīts 2021. gada 28. martā).

76

(77)  Pieejams: https://www.cre.gob.mx//IPGN/index.html (pēdējo reizi skatīts 2021. gada 28. martā).

77

(78)  https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/tec00115/default/table?lang=en

78

(79)  Turpat.

79

(80)  Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1605 (2020. gada 30. oktobris), ar kuru izbeidz daļējo starpposma pārskatīšanu attiecībā uz antidempinga un kompensācijas pasākumiem, kas piemērojami konkrētu Indijas izcelsmes grafīta elektrodu sistēmu importam

80

(81)  Savienībā ražošanu GrafTech vajadzībām veic GrafTech France un GrafTech Iberica. Šajā apsvērumā norādītie skaitļi attiecas uz abām struktūrām.

81

GrafTech

GrafTech France

GrafTech Iberica

(82)  
  Appellate Body Report, United States – Anti-Dumping Measures on Certain Hot-Rolled Steel Products from Japan, WT/DS184/AB/R, 195 – 205. punkts.

82

Appellate Body Report, United States – Anti-Dumping Measures on Certain Hot-Rolled Steel Products from Japan

(83)  Eiropas Komisija, Tirdzniecības ģenerāldirektorāts, H direktorāts, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

83

Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium

---

PIELIKUMS

Izlasē neiekļautie ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās

| Valsts | Nosaukums | TARIC papildu kods |
| --- | --- | --- |
| Ķīnas Tautas Republika | ANSHAN CARBON CO., LTD. | C 735 |
| Ķīnas Tautas Republika | ASAHI FINE CARBON DALIAN CO., LTD. | C 736 |
| Ķīnas Tautas Republika | DALIAN JINGYI CARBON CO., LTD | C 738 |
| Ķīnas Tautas Republika | DATONG YU LIN DE GRAPHITE NEW MATERIAL CO., LTD. | C 739 |
| Ķīnas Tautas Republika | DECHANG SHIDA CARBON CO., LTD. | C 740 |
| Ķīnas Tautas Republika | Fushun Jinly Petrochemical Carbon Co., Ltd. | C 741 |
| Ķīnas Tautas Republika | FUSHUN ORIENTAL CARBON CO., LTD. | C 742 |
| Ķīnas Tautas Republika | Fushun Xinxinda Furnace Charge Factory | C 743 |
| Ķīnas Tautas Republika | Henan Sangraf Carbon Technologies Co., Limited | C 744 |
| Ķīnas Tautas Republika | Jiangsu Jianglong New Energy Technology Co., Ltd | C 746 |
| Ķīnas Tautas Republika | JILIN CARBON CO., LTD | C 747 |
| Ķīnas Tautas Republika | Jilin City Chengxin Carbon Co., Ltd. | C 748 |
| Ķīnas Tautas Republika | JILIN CITY ZHAOCHEN CARBON CO., LTD. | C 749 |
| Ķīnas Tautas Republika | Kaifeng Pingmei New Carbon Materials Technology Co., Ltd | C 750 |
| Ķīnas Tautas Republika | LIAONING SINCERE CARBON NEW MATERIAL CO., LTD | C 751 |
| Ķīnas Tautas Republika | LIAOYANG CARBON CO., LTD. | C 752 |
| Ķīnas Tautas Republika | LIAOYANG SHOUSHAN CARBON FACTORY | C 753 |
| Ķīnas Tautas Republika | LINGHAI HONGFENG CARBON PRODUCTS CO., LTD | C 754 |
| Ķīnas Tautas Republika | MEISHAN SHIDA NEW MATERIAL CO., LTD. | C 755 |
| Ķīnas Tautas Republika | SHANDONG ASAHI GRAPHITE NEW MATERIAL TECHNOLOGY CO., LTD. | C 756 |
| Ķīnas Tautas Republika | SHANDONG BASAN GRAPHITE NEW MATERIAL PLANT | C 757 |
| Ķīnas Tautas Republika | SHANXI JUXIAN GRAPHITE NEW MATERIALS CO., LTD. | C 758 |
| Ķīnas Tautas Republika | SHANXI SINSAGE CARBON MATERIAL TECHNOLOGY CO., LTD. | C 759 |
| Ķīnas Tautas Republika | TIANJIN KIMWAN CARBON TECHNOLOGY AND DEVELOPMENT CO., LTD | C 760 |
| Ķīnas Tautas Republika | XINGHE COUNTY MUZI CARBON CO., LTD | C 762 |

Valsts

Nosaukums

TARIC papildu kods

Ķīnas Tautas Republika

ANSHAN CARBON CO., LTD.

C 735

Ķīnas Tautas Republika

ASAHI FINE CARBON DALIAN CO., LTD.

C 736

Ķīnas Tautas Republika

DALIAN JINGYI CARBON CO., LTD

C 738

Ķīnas Tautas Republika

DATONG YU LIN DE GRAPHITE NEW MATERIAL CO., LTD.

C 739

Ķīnas Tautas Republika

DECHANG SHIDA CARBON CO., LTD.

C 740

Ķīnas Tautas Republika

Fushun Jinly Petrochemical Carbon Co., Ltd.

C 741

Ķīnas Tautas Republika

FUSHUN ORIENTAL CARBON CO., LTD.

C 742

Ķīnas Tautas Republika

Fushun Xinxinda Furnace Charge Factory

C 743

Ķīnas Tautas Republika

Henan Sangraf Carbon Technologies Co., Limited

C 744

Ķīnas Tautas Republika

Jiangsu Jianglong New Energy Technology Co., Ltd

C 746

Ķīnas Tautas Republika

JILIN CARBON CO., LTD

C 747

Ķīnas Tautas Republika

Jilin City Chengxin Carbon Co., Ltd.

C 748

Ķīnas Tautas Republika

JILIN CITY ZHAOCHEN CARBON CO., LTD.

C 749

Ķīnas Tautas Republika

Kaifeng Pingmei New Carbon Materials Technology Co., Ltd

C 750

Ķīnas Tautas Republika

LIAONING SINCERE CARBON NEW MATERIAL CO., LTD

C 751

Ķīnas Tautas Republika

LIAOYANG CARBON CO., LTD.

C 752

Ķīnas Tautas Republika

LIAOYANG SHOUSHAN CARBON FACTORY

C 753

Ķīnas Tautas Republika

LINGHAI HONGFENG CARBON PRODUCTS CO., LTD

C 754

Ķīnas Tautas Republika

MEISHAN SHIDA NEW MATERIAL CO., LTD.

C 755

Ķīnas Tautas Republika

SHANDONG ASAHI GRAPHITE NEW MATERIAL TECHNOLOGY CO., LTD.

C 756

Ķīnas Tautas Republika

SHANDONG BASAN GRAPHITE NEW MATERIAL PLANT

C 757

Ķīnas Tautas Republika

SHANXI JUXIAN GRAPHITE NEW MATERIALS CO., LTD.

C 758

Ķīnas Tautas Republika

SHANXI SINSAGE CARBON MATERIAL TECHNOLOGY CO., LTD.

C 759

Ķīnas Tautas Republika

TIANJIN KIMWAN CARBON TECHNOLOGY AND DEVELOPMENT CO., LTD

C 760

Ķīnas Tautas Republika

XINGHE COUNTY MUZI CARBON CO., LTD

C 762

---

LĒMUMI

| 15.10.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 366/109 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 366/109

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2021/1813

(2021. gada 14. oktobris),

ar ko Īstenošanas lēmumu (ES) 2019/436 groza attiecībā uz gaisa kuģu zemes apkalpošanas iekārtām, celtņiem, kalnrūpniecības instrumentiem un citām mašīnām piemērojamajiem saskaņotajiem standartiem, kuri izstrādāti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2006/42/EK īstenošanas vajadzībām, un ar ko atceļ Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/27

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1025/2012 (2012. gada 25. oktobris) par Eiropas standartizāciju, ar ko groza Padomes Direktīvas 89/686/EEK un 93/15/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/9/EK, 94/25/EK, 95/16/EK, 97/23/EK, 98/34/EK, 2004/22/EK, 2007/23/EK, 2009/23/EK un 2009/105/EK, un ar ko atceļ Padomes Lēmumu 87/95/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1673/2006/EK (1), un jo īpaši tās 10. panta 6. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/42/EK (2006. gada 17. maijs) par mašīnām un ar kuru groza Direktīvu 95/16/EK (2), un jo īpaši tās 7. panta 3. punktu un 10. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Direktīvas 2006/42/EK 7. pantu mašīnas, kas ražotas atbilstoši saskaņotajam standartam, uz kuru izdarītā atsauce ir publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, uzskatāmas par tādām, kas atbilst šādā saskaņotā standartā ietvertajām būtiskajām veselības aizsardzības un drošības prasībām. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Direktīvas 2006/42/EK 7. pantu mašīnas, kas ražotas atbilstoši saskaņotajam standartam, uz kuru izdarītā atsauce ir publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, uzskatāmas par tādām, kas atbilst šādā saskaņotā standartā ietvertajām būtiskajām veselības aizsardzības un drošības prasībām.

| (2) | Ar 2006. gada 19. decembra vēstuli M/396 Komisija pieprasīja Eiropas Standartizācijas komitejai (CEN) un Eiropas Elektrotehnikas standartizācijas komitejai (Cenelec) (“pieprasījums”) Direktīvas 2006/42/EK īstenošanas vajadzībām izstrādāt saskaņotos standartus, pārskatīt tos un pabeigt darbu pie tiem, lai ņemtu vērā izmaiņas, kas salīdzinājumā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/37/EK (3) ieviestas ar Direktīvu 2006/42/EK. |
| --- | --- |

(2)

Ar 2006. gada 19. decembra vēstuli M/396 Komisija pieprasīja Eiropas Standartizācijas komitejai (CEN) un Eiropas Elektrotehnikas standartizācijas komitejai (Cenelec) (“pieprasījums”) Direktīvas 2006/42/EK īstenošanas vajadzībām izstrādāt saskaņotos standartus, pārskatīt tos un pabeigt darbu pie tiem, lai ņemtu vērā izmaiņas, kas salīdzinājumā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/37/EK (3) ieviestas ar Direktīvu 2006/42/EK.

| (3) | Pamatojoties uz šo pieprasījumu, CEN izstrādāja jaunu saskaņoto standartu EN 1459-5:2020 par drošuma prasībām teleskopisko iekrāvēju aprīkojuma saskarnēm, kā arī standartu EN 16808:2020 par drošuma prasībām manuāliem pacēlājiem naftas, naftas ķīmijas un dabasgāzes rūpniecībā. |
| --- | --- |

(3)

Pamatojoties uz šo pieprasījumu, CEN izstrādāja jaunu saskaņoto standartu EN 1459-5:2020 par drošuma prasībām teleskopisko iekrāvēju aprīkojuma saskarnēm, kā arī standartu EN 16808:2020 par drošuma prasībām manuāliem pacēlājiem naftas, naftas ķīmijas un dabasgāzes rūpniecībā.

| (4) | Pamatojoties uz minēto pieprasījumu, CEN un Cenelec pārskatīja esošos saskaņotos standartus, uz kuriem atsauces ar Komisijas paziņojumu 2018/C092/01 (4) publicētas Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā, nolūkā pielāgot tos tehnoloģiju attīstībai. Rezultātā tika pieņemti šādi jauni saskaņotie standarti: EN 12312-7:2020 ar īpašām prasībām attiecībā uz gaisa kuģu zemes apkalpošanas iekārtām; EN 13586:2020 par piekļuves prasībām attiecībā uz celtņiem; EN 15011:2020 par tilta celtņiem un portālceltņiem; EN 15571:2020 par dabiskā akmens virsmas apdares mašīnu drošuma prasībām; EN 16564:2020 par prasībām tilta tipa zāģēšanas/frēzēšanas mašīnām, tostarp versijām ar ciparu vadību; EN 1804-1:2020 par balstu elementiem un vispārīgām prasībām hidrauliskajiem pārsegumu balstiem; EN 1804-2:2020 par hidrauliskajiem pārsegumu balstiem paredzētiem darbināmiem atbalstiem un rāmjiem; EN 1804-3:2020 par hidrauliskajiem pārsegumu balstiem paredzētām hidrauliskās un elektrohidrauliskās vadības sistēmām; EN 1837:2020 par mašīnās integrēto apgaismojumu; EN 1974:2020 par drošuma un higiēnas prasībām attiecībā uz pārtikas apstrādes mašīnām; EN 81-40:2020 par personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām paredzētiem kāpņu liftiem un diagonālām cēlējplatformām; EN 1175:2020 par autoiekrāvējiem piemērojamajām elektrotehniskajām un elektroniskajām prasībām; EN 12312-3:2017+A1:2020 par konveijertipa kravas transportiekārtām; EN ISO 16092-2:2020 par drošuma prasībām mehāniskajām presēm; EN ISO 16092-4:2020 par drošuma prasībām hidrauliskajām presēm; EN 16307-1:2020 par papildprasībām pašgājējiem autoiekrāvējiem, izņemot autonomos autoiekrāvējus, teleskopiskos iekrāvējus un kravu pārvadāšanas transportlīdzekļus; EN 16808:2020 par manuāliem pacēlājiem; EN ISO 19085-10:2019/A11:2020 par būvlaukuma zāģmašīnām; EN ISO 20430:2020 par veidošanas mašīnām ar iesmidzināšanu; EN IEC 62841-2-6:2020 par īpašām prasībām rokas āmuriem, ar grozījumiem EN IEC 62841-2-6:2020/A11:2020; kā arī EN ISO 11553-1:2020 par lāzeru drošuma prasībām, ar grozījumiem EN ISO 11553-1:2020/A11:2020. |
| --- | --- |

(4)

Pamatojoties uz minēto pieprasījumu, CEN un Cenelec pārskatīja esošos saskaņotos standartus, uz kuriem atsauces ar Komisijas paziņojumu 2018/C092/01 (4) publicētas Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā, nolūkā pielāgot tos tehnoloģiju attīstībai. Rezultātā tika pieņemti šādi jauni saskaņotie standarti: EN 12312-7:2020 ar īpašām prasībām attiecībā uz gaisa kuģu zemes apkalpošanas iekārtām; EN 13586:2020 par piekļuves prasībām attiecībā uz celtņiem; EN 15011:2020 par tilta celtņiem un portālceltņiem; EN 15571:2020 par dabiskā akmens virsmas apdares mašīnu drošuma prasībām; EN 16564:2020 par prasībām tilta tipa zāģēšanas/frēzēšanas mašīnām, tostarp versijām ar ciparu vadību; EN 1804-1:2020 par balstu elementiem un vispārīgām prasībām hidrauliskajiem pārsegumu balstiem; EN 1804-2:2020 par hidrauliskajiem pārsegumu balstiem paredzētiem darbināmiem atbalstiem un rāmjiem; EN 1804-3:2020 par hidrauliskajiem pārsegumu balstiem paredzētām hidrauliskās un elektrohidrauliskās vadības sistēmām; EN 1837:2020 par mašīnās integrēto apgaismojumu; EN 1974:2020 par drošuma un higiēnas prasībām attiecībā uz pārtikas apstrādes mašīnām; EN 81-40:2020 par personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām paredzētiem kāpņu liftiem un diagonālām cēlējplatformām; EN 1175:2020 par autoiekrāvējiem piemērojamajām elektrotehniskajām un elektroniskajām prasībām; EN 12312-3:2017+A1:2020 par konveijertipa kravas transportiekārtām; EN ISO 16092-2:2020 par drošuma prasībām mehāniskajām presēm; EN ISO 16092-4:2020 par drošuma prasībām hidrauliskajām presēm; EN 16307-1:2020 par papildprasībām pašgājējiem autoiekrāvējiem, izņemot autonomos autoiekrāvējus, teleskopiskos iekrāvējus un kravu pārvadāšanas transportlīdzekļus; EN 16808:2020 par manuāliem pacēlājiem; EN ISO 19085-10:2019/A11:2020 par būvlaukuma zāģmašīnām; EN ISO 20430:2020 par veidošanas mašīnām ar iesmidzināšanu; EN IEC 62841-2-6:2020 par īpašām prasībām rokas āmuriem, ar grozījumiem EN IEC 62841-2-6:2020/A11:2020; kā arī EN ISO 11553-1:2020 par lāzeru drošuma prasībām, ar grozījumiem EN ISO 11553-1:2020/A11:2020.

| (5) | Turklāt, pamatojoties uz pieprasījumu, CEN un Cenelec pārskatīja standartu EN 12999:2011+A2:2018, uz kuru atsauce ir iekļauta Komisijas Īstenošanas lēmuma (ES) 2019/436 (5) I pielikumā, un nomainīja uz standartu EN 12999:2020 par iekraušanas celtņiem nolūkā pielāgot to tehnoloģiju attīstībai. |
| --- | --- |

(5)

Turklāt, pamatojoties uz pieprasījumu, CEN un Cenelec pārskatīja standartu EN 12999:2011+A2:2018, uz kuru atsauce ir iekļauta Komisijas Īstenošanas lēmuma (ES) 2019/436 (5) I pielikumā, un nomainīja uz standartu EN 12999:2020 par iekraušanas celtņiem nolūkā pielāgot to tehnoloģiju attīstībai.

| (6) | CEN un Cenelec arī grozīja standartu EN 16851:2017 par vieglo celtņu sistēmām un standartu EN 16486:2014 par presēšanas mašīnām, uz kuriem atsauces ir publicētas ar paziņojumu 2018/C092/01, un nomainīja attiecīgi uz EN 16851:2017+A1:2020 par vieglo celtņu sistēmām un 16486:2014+A1:2020 par presēšanas mašīnām. |
| --- | --- |

(6)

CEN un Cenelec arī grozīja standartu EN 16851:2017 par vieglo celtņu sistēmām un standartu EN 16486:2014 par presēšanas mašīnām, uz kuriem atsauces ir publicētas ar paziņojumu 2018/C092/01, un nomainīja attiecīgi uz EN 16851:2017+A1:2020 par vieglo celtņu sistēmām un 16486:2014+A1:2020 par presēšanas mašīnām.

| (7) | Komisija kopā ar CEN un Cenelec ir novērtējusi, vai CEN un Cenelec izstrādātie, pārskatītie un grozītie standarti atbilst pieprasījumam. |
| --- | --- |

(7)

Komisija kopā ar CEN un Cenelec ir novērtējusi, vai CEN un Cenelec izstrādātie, pārskatītie un grozītie standarti atbilst pieprasījumam.

| (8) | Saskaņotie standarti, ko uz pieprasījuma pamata izstrādājusi, pārskatījusi un grozījusi CEN un Cenelec, atbilst drošuma prasībām, kuras bija paredzēts aptvert un kuras ir noteiktas Direktīvā 2006/42/EK. Tāpēc atsauces uz minētajiem standartiem ir lietderīgi publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī kopā ar atsaucēm uz visiem attiecīgajiem standartiem, ar ko tie grozīti vai laboti. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņotie standarti, ko uz pieprasījuma pamata izstrādājusi, pārskatījusi un grozījusi CEN un Cenelec, atbilst drošuma prasībām, kuras bija paredzēts aptvert un kuras ir noteiktas Direktīvā 2006/42/EK. Tāpēc atsauces uz minētajiem standartiem ir lietderīgi publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī kopā ar atsaucēm uz visiem attiecīgajiem standartiem, ar ko tie grozīti vai laboti.

| (9) | Atsauce uz standartu EN 474-1:2006+A4:2013 Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī tika publicēta ar ierobežojumu, proti, Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2015/27 (6) izslēdza standartā paredzēto atbilstības prezumpciju attiecībā uz Direktīvas 2006/42/EK I pielikuma 1.2.2. un 3.2.1. punktā iekļautajām būtiskajām veselības aizsardzības un drošības prasībām. |
| --- | --- |

(9)

Atsauce uz standartu EN 474-1:2006+A4:2013 Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī tika publicēta ar ierobežojumu, proti, Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2015/27 (6) izslēdza standartā paredzēto atbilstības prezumpciju attiecībā uz Direktīvas 2006/42/EK I pielikuma 1.2.2. un 3.2.1. punktā iekļautajām būtiskajām veselības aizsardzības un drošības prasībām.

| (10) | Kā noteikts Īstenošanas lēmumā (ES) 2019/436, standartu EN 474-1:2006+A4:2013 atsauc no 2020. gada 19. septembra. Tāpēc ir lietderīgi atcelt Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/27. |
| --- | --- |

(10)

Kā noteikts Īstenošanas lēmumā (ES) 2019/436, standartu EN 474-1:2006+A4:2013 atsauc no 2020. gada 19. septembra. Tāpēc ir lietderīgi atcelt Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/27.

| (11) | CEN uzlaboja standarta EN 474-1:2006+A5:2018 redakciju. Tomēr jaunajā redakcijā nebija ņemti vērā redzamības lauka apsvērumi, ko radīja EN 474-1:2006+A5:2018 mijiedarbība ar EN 474 sērijas 5. daļu, kura attiecas uz īpašām prasībām hidrauliskajiem ekskavatoriem. Tāpēc standarts EN 474-1:2006+A5:2018 pilnībā neatbilda būtiskajām veselības aizsardzības un drošības prasībām, kas izklāstītas Direktīvas 2006/42/EK I pielikuma 1.2.2. un 3.2.1. punktā. Saskaņotais standarts ar jaunu ierobežojumu attiecībā uz tā piemērošanu atbilstoši EN 474-5:2006+A3:2013 prasībām hidrauliskajiem ekskavatoriem Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī tika publicēts ar Īstenošanas lēmumu (ES) 2019/436. |
| --- | --- |

(11)

CEN uzlaboja standarta EN 474-1:2006+A5:2018 redakciju. Tomēr jaunajā redakcijā nebija ņemti vērā redzamības lauka apsvērumi, ko radīja EN 474-1:2006+A5:2018 mijiedarbība ar EN 474 sērijas 5. daļu, kura attiecas uz īpašām prasībām hidrauliskajiem ekskavatoriem. Tāpēc standarts EN 474-1:2006+A5:2018 pilnībā neatbilda būtiskajām veselības aizsardzības un drošības prasībām, kas izklāstītas Direktīvas 2006/42/EK I pielikuma 1.2.2. un 3.2.1. punktā. Saskaņotais standarts ar jaunu ierobežojumu attiecībā uz tā piemērošanu atbilstoši EN 474-5:2006+A3:2013 prasībām hidrauliskajiem ekskavatoriem Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī tika publicēts ar Īstenošanas lēmumu (ES) 2019/436.

| (12) | CEN turpināja uzlabot standartu EN 474-1 un iesniedza saskaņotā standarta EN 474-1:2006+A6:2019 grozītu redakciju. Komisija kopā ar CEN un Cenelec novērtēja, vai standarts EN 474-1:2006+A6:2019 atbilst būtiskajām veselības aizsardzības un drošības prasībām, kas izklāstītas Direktīvas 2006/42/EK I pielikuma 1.2.2. un 3.2.1. punktā, un secināja, ka ierobežojumu attiecībā uz standartā minētajiem redzamības lauka apsvērumiem varētu atcelt. |
| --- | --- |

(12)

CEN turpināja uzlabot standartu EN 474-1 un iesniedza saskaņotā standarta EN 474-1:2006+A6:2019 grozītu redakciju. Komisija kopā ar CEN un Cenelec novērtēja, vai standarts EN 474-1:2006+A6:2019 atbilst būtiskajām veselības aizsardzības un drošības prasībām, kas izklāstītas Direktīvas 2006/42/EK I pielikuma 1.2.2. un 3.2.1. punktā, un secināja, ka ierobežojumu attiecībā uz standartā minētajiem redzamības lauka apsvērumiem varētu atcelt.

| (13) | Tomēr, pārbaudot standartu EN 474-1, ar Direktīvas 2006/42/EK 22. pantu izveidotās komitejas pārstāvji pauda jaunas bažas par standarta B.2. pielikumā minēto autosakabes mehānismu, kas ļauj zemesdarbu mašīnām pievienot dažādas darbīgās daļas. Konkrēti, dalībvalstis bija reģistrējušas lielu skaitu smagu ievainojumu un nāves gadījumu, kas radušies nepareizas darbīgo daļu saslēgšanas dēļ un tādēļ, ka operatoram nav pieejama aktīvās brīdināšanas sistēma vai aktīvās uzraudzības sistēma gadījumā, ja mašīna tiek iedarbināta ar nepareizi pievienotām darbīgajām daļām, piemēram, bagarētājiekrāvējiem, satvērējiem un vibroplāksnēm. Negadījumu skaits ir īpaši izteikts attiecībā uz dažām mašīnām, piemēram, ekskavatoriem, kam ikdienā regulāri maina dažādas darbīgās daļas. |
| --- | --- |

(13)

Tomēr, pārbaudot standartu EN 474-1, ar Direktīvas 2006/42/EK 22. pantu izveidotās komitejas pārstāvji pauda jaunas bažas par standarta B.2. pielikumā minēto autosakabes mehānismu, kas ļauj zemesdarbu mašīnām pievienot dažādas darbīgās daļas. Konkrēti, dalībvalstis bija reģistrējušas lielu skaitu smagu ievainojumu un nāves gadījumu, kas radušies nepareizas darbīgo daļu saslēgšanas dēļ un tādēļ, ka operatoram nav pieejama aktīvās brīdināšanas sistēma vai aktīvās uzraudzības sistēma gadījumā, ja mašīna tiek iedarbināta ar nepareizi pievienotām darbīgajām daļām, piemēram, bagarētājiekrāvējiem, satvērējiem un vibroplāksnēm. Negadījumu skaits ir īpaši izteikts attiecībā uz dažām mašīnām, piemēram, ekskavatoriem, kam ikdienā regulāri maina dažādas darbīgās daļas.

| (14) | Pārbaudījusi standartu EN 474-1:2006+A6:2019, Komisija secināja, ka tas neatbilst būtiskajām veselības aizsardzības un drošības prasībām, kas izklāstītas Direktīvas 2006/42/EK I pielikuma 1.2.2. un 3.2.1. punktā, proti, prasībai par drošības integrāciju un prasībai, ka vadītājs, būdams pilnīgā drošībā pats un neapdraudot citas apdraudējumam pakļautas personas, var darbināt mašīnu un tās darbīgās daļas paredzamajos lietošanas apstākļos. Tāpēc atsauce uz standartu EN 474-1:2006+A6:2019 Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī būtu jāpublicē ar ierobežojumu, ja to piemēro kopā ar daļas EN 474-4:2006+A2:2012 prasībām attiecībā uz bagarētājiekrāvējiem un daļas EN 474-5:2006+A3:2013 prasībām attiecībā uz hidrauliskajiem ekskavatoriem. |
| --- | --- |

(14)

Pārbaudījusi standartu EN 474-1:2006+A6:2019, Komisija secināja, ka tas neatbilst būtiskajām veselības aizsardzības un drošības prasībām, kas izklāstītas Direktīvas 2006/42/EK I pielikuma 1.2.2. un 3.2.1. punktā, proti, prasībai par drošības integrāciju un prasībai, ka vadītājs, būdams pilnīgā drošībā pats un neapdraudot citas apdraudējumam pakļautas personas, var darbināt mašīnu un tās darbīgās daļas paredzamajos lietošanas apstākļos. Tāpēc atsauce uz standartu EN 474-1:2006+A6:2019 Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī būtu jāpublicē ar ierobežojumu, ja to piemēro kopā ar daļas EN 474-4:2006+A2:2012 prasībām attiecībā uz bagarētājiekrāvējiem un daļas EN 474-5:2006+A3:2013 prasībām attiecībā uz hidrauliskajiem ekskavatoriem.

| (15) | Saskaņotais standarts EN 62841-4-1:2020 par īpašām prasībām rokas ķēdes zāģiem ieviesa būtiskas izmaiņas saskaņotajā standartā EN 60745-2-13:2009 izklāstītajās specifikācijās. Rokas ķēdes zāģi, uz kuriem attiecas EN 62841-4-1:2020 un EN 60745-2-13:2009, ir mašīnas, kas uzskaitītas Direktīvas 2006/42/EK IV pielikumā un kam jāpiemēro stingrāka sertifikācijas procedūra, kurā piesaista pilnvaroto iestādi, ja nav saskaņota standarta, kas aptver visas attiecīgās būtiskās veselības aizsardzības un drošības prasības. Ņemot vērā to, ka to ķēdes zāģu konstrukcija, uz kuriem attiecas saskaņotais standarts EN 62841-4-1:2020, ir būtiski jāmaina un ka saskaņotais standarts EN 60745-2-13:2009 pēc 2022. gada 3. septembra vairs nenodrošinās atbilstības prezumpciju, ir iespējams, ka vairāki ražotāji nespēs ievērot minēto termiņu. Tāpēc ir lietderīgi izņēmuma kārtā atlikt saskaņotā standarta EN 60745-2-13:2009 atsaukšanas dienu vēl uz 8 mēnešiem. Tādēļ Īstenošanas lēmuma (ES) 2019/436 III pielikumā ieraksts par saskaņoto standartu EN 60745-2-13:2019 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(15)

Saskaņotais standarts EN 62841-4-1:2020 par īpašām prasībām rokas ķēdes zāģiem ieviesa būtiskas izmaiņas saskaņotajā standartā EN 60745-2-13:2009 izklāstītajās specifikācijās. Rokas ķēdes zāģi, uz kuriem attiecas EN 62841-4-1:2020 un EN 60745-2-13:2009, ir mašīnas, kas uzskaitītas Direktīvas 2006/42/EK IV pielikumā un kam jāpiemēro stingrāka sertifikācijas procedūra, kurā piesaista pilnvaroto iestādi, ja nav saskaņota standarta, kas aptver visas attiecīgās būtiskās veselības aizsardzības un drošības prasības. Ņemot vērā to, ka to ķēdes zāģu konstrukcija, uz kuriem attiecas saskaņotais standarts EN 62841-4-1:2020, ir būtiski jāmaina un ka saskaņotais standarts EN 60745-2-13:2009 pēc 2022. gada 3. septembra vairs nenodrošinās atbilstības prezumpciju, ir iespējams, ka vairāki ražotāji nespēs ievērot minēto termiņu. Tāpēc ir lietderīgi izņēmuma kārtā atlikt saskaņotā standarta EN 60745-2-13:2009 atsaukšanas dienu vēl uz 8 mēnešiem. Tādēļ Īstenošanas lēmuma (ES) 2019/436 III pielikumā ieraksts par saskaņoto standartu EN 60745-2-13:2019 būtu attiecīgi jāgroza.

| (16) | Atsauce uz saskaņoto standartu EN ISO 3743-2:2019 par metodēm speciālajām reverberācijas mērkamerām ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2021/377 (7) tika iekļauta Īstenošanas lēmuma (ES) 2019/436 I pielikumā. Tomēr atsauce uz minētā standarta iepriekšējo redakciju, proti, EN ISO 3743-2:2009, ir publicēta paziņojumā 2018/C092/01 un nav atsaukta. Tā kā standarts EN ISO 3743-2:2009 vairs neatbilst tehnoloģiju attīstības līmenim, atsauci uz šo standartu no Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša ir lietderīgi atsaukt. Lai dotu ražotājiem pietiekami daudz laika, kurā sagatavoties standarta EN ISO 3743-2:2019 piemērošanai, standarta EN ISO 3743-2:2009 atsaukšana ir jāatliek. |
| --- | --- |

(16)

Atsauce uz saskaņoto standartu EN ISO 3743-2:2019 par metodēm speciālajām reverberācijas mērkamerām ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2021/377 (7) tika iekļauta Īstenošanas lēmuma (ES) 2019/436 I pielikumā. Tomēr atsauce uz minētā standarta iepriekšējo redakciju, proti, EN ISO 3743-2:2009, ir publicēta paziņojumā 2018/C092/01 un nav atsaukta. Tā kā standarts EN ISO 3743-2:2009 vairs neatbilst tehnoloģiju attīstības līmenim, atsauci uz šo standartu no Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša ir lietderīgi atsaukt. Lai dotu ražotājiem pietiekami daudz laika, kurā sagatavoties standarta EN ISO 3743-2:2019 piemērošanai, standarta EN ISO 3743-2:2009 atsaukšana ir jāatliek.

| (17) | Īstenošanas lēmuma (ES) 2019/436 I pielikumā ir uzskaitītas atsauces uz saskaņotajiem standartiem, uz kuru pamata var izdarīt prezumpciju par atbilstību Direktīvai 2006/42/EK, un tā II pielikumā ir uzskaitītas atsauces uz saskaņotajiem standartiem, uz kuru pamata var izdarīt prezumpciju par atbilstību ierobežojumiem. Lai nodrošinātu, ka atsauces uz saskaņotajiem standartiem, kas izstrādāti Direktīvas 2006/42/EK īstenošanas vajadzībām, ir uzskaitītas vienā tiesību aktā, atsauces uz CEN un Cenelec aizstātajiem, pārskatītajiem vai grozītajiem standartiem būtu jāiekļauj Īstenošanas lēmumā (ES) 2019/436. |
| --- | --- |

(17)

Īstenošanas lēmuma (ES) 2019/436 I pielikumā ir uzskaitītas atsauces uz saskaņotajiem standartiem, uz kuru pamata var izdarīt prezumpciju par atbilstību Direktīvai 2006/42/EK, un tā II pielikumā ir uzskaitītas atsauces uz saskaņotajiem standartiem, uz kuru pamata var izdarīt prezumpciju par atbilstību ierobežojumiem. Lai nodrošinātu, ka atsauces uz saskaņotajiem standartiem, kas izstrādāti Direktīvas 2006/42/EK īstenošanas vajadzībām, ir uzskaitītas vienā tiesību aktā, atsauces uz CEN un Cenelec aizstātajiem, pārskatītajiem vai grozītajiem standartiem būtu jāiekļauj Īstenošanas lēmumā (ES) 2019/436.

| (18) | Īstenošanas lēmuma (ES) 2019/436 III pielikumā ir uzskaitītas tās atsauces uz saskaņotajiem standartiem Direktīvas 2006/42/EK īstenošanas vajadzībām, kuras no minētajā pielikumā noteiktajiem datumiem atsauc no Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijas. |
| --- | --- |

(18)

Īstenošanas lēmuma (ES) 2019/436 III pielikumā ir uzskaitītas tās atsauces uz saskaņotajiem standartiem Direktīvas 2006/42/EK īstenošanas vajadzībām, kuras no minētajā pielikumā noteiktajiem datumiem atsauc no Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijas.

| (19) | CEN un Cenelec uz pieprasījuma pamata veiktā darba rezultātā ir aizstāti, pārskatīti vai grozīti šādi Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā publicētie saskaņotie standarti: EN 12312-7:2005+A1:2009; EN 13155:2003+A2:2009; EN 13586:2004+A1:2008; EN 15011:2011+A1:2014; EN 15571:2014; EN 15746-2:2010+A1:2011; EN 1804-1:2001+A1:2010; EN 1804-2:2001+A1:2010; EN 1804-3:2006+A1:2010; EN 1837:1999+A1:2009; EN 1974:1998+A1:2009; EN 60745-2-6:2010; EN IEC 62841-2-6:2020; EN ISO 11553-1:2008; EN ISO 11553-1:2020; EN 1175-1:1998+A1:2010; EN 1175-2:1998+A1:2010; EN 1175-3:1998+A1:2010; EN 12312-3:2017; EN 13411-1:2002+A1:2008; EN 13411-2:2001+A1:2008; EN 13411-3:2004+A1:2008; EN 13411-4:2011; EN 13411-5:2003+A1:2008; EN 13411-6:2004+A1:2008; EN 13411-7:2006+A1:2008; EN 13411-8:2011; EN 16307-1:2013+A1:2015; EN 16486:2014; EN 201:2009 un EN 81-40:2008. Tāpēc atsauces uz minētajiem standartiem no Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša ir jāatsauc, iekļaujot minētās atsauces Īstenošanas lēmuma (ES) 2019/436 III pielikumā. |
| --- | --- |

(19)

CEN un Cenelec uz pieprasījuma pamata veiktā darba rezultātā ir aizstāti, pārskatīti vai grozīti šādi Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā publicētie saskaņotie standarti: EN 12312-7:2005+A1:2009; EN 13155:2003+A2:2009; EN 13586:2004+A1:2008; EN 15011:2011+A1:2014; EN 15571:2014; EN 15746-2:2010+A1:2011; EN 1804-1:2001+A1:2010; EN 1804-2:2001+A1:2010; EN 1804-3:2006+A1:2010; EN 1837:1999+A1:2009; EN 1974:1998+A1:2009; EN 60745-2-6:2010; EN IEC 62841-2-6:2020; EN ISO 11553-1:2008; EN ISO 11553-1:2020; EN 1175-1:1998+A1:2010; EN 1175-2:1998+A1:2010; EN 1175-3:1998+A1:2010; EN 12312-3:2017; EN 13411-1:2002+A1:2008; EN 13411-2:2001+A1:2008; EN 13411-3:2004+A1:2008; EN 13411-4:2011; EN 13411-5:2003+A1:2008; EN 13411-6:2004+A1:2008; EN 13411-7:2006+A1:2008; EN 13411-8:2011; EN 16307-1:2013+A1:2015; EN 16486:2014; EN 201:2009 un EN 81-40:2008. Tāpēc atsauces uz minētajiem standartiem no Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša ir jāatsauc, iekļaujot minētās atsauces Īstenošanas lēmuma (ES) 2019/436 III pielikumā.

| (20) | Ir arī jāatsauc Īstenošanas lēmumā (ES) 2019/436 publicētā atsauce uz saskaņoto standartu EN 12999:2011+A2:2018, jo minētais standarts ir pārskatīts. Tāpēc ir lietderīgi no minētā īstenošanas lēmuma I pielikuma atsauci svītrot. |
| --- | --- |

(20)

Ir arī jāatsauc Īstenošanas lēmumā (ES) 2019/436 publicētā atsauce uz saskaņoto standartu EN 12999:2011+A2:2018, jo minētais standarts ir pārskatīts. Tāpēc ir lietderīgi no minētā īstenošanas lēmuma I pielikuma atsauci svītrot.

| (21) | Nolūkā dot ražotājiem pietiekami daudz laika, kurā sagatavoties jauno, pārskatīto vai grozīto standartu piemērošanai, ir jāatliek atsauču uz šādiem saskaņotajiem standartiem atsaukšana: EN 12999:2011+A2:2018, EN 1175-1:1998+A1:2010, EN 1175-2:1998+A1:2010, EN 1175-3:1998+A1:2010, EN 12312-3:2017, EN 12312-7:2005+A1:2009, EN 13411-1:2002+A1:2008, EN 13411-2:2001+A1:2008, EN 13411-3:2004+A1:2008, EN 13411-4:2011, EN 13411-5:2003+A1:2008, EN 13411-6:2004+A1:2008, EN 13411-7:2006+A1:2008, EN 13411-8:2011, EN 13586:2004+A1:2008, EN 15011:2011+A1:2014, EN 16307-1:2013+A1:2015, EN 16486:2014, EN 16851:2017, EN 1804-1:2001+A1:2010, EN 1804-2:2001+A1:2010, EN 1804-3:2006+A1:2010, EN 1837:1999+A1:2009, EN 1974:1998+A1:2009, EN 201:2009, EN 60745-2-6:2010, EN 81-40:2008, EN ISO 11553-1:2008 un EN ISO 3743-2:2009. |
| --- | --- |

(21)

Nolūkā dot ražotājiem pietiekami daudz laika, kurā sagatavoties jauno, pārskatīto vai grozīto standartu piemērošanai, ir jāatliek atsauču uz šādiem saskaņotajiem standartiem atsaukšana: EN 12999:2011+A2:2018, EN 1175-1:1998+A1:2010, EN 1175-2:1998+A1:2010, EN 1175-3:1998+A1:2010, EN 12312-3:2017, EN 12312-7:2005+A1:2009, EN 13411-1:2002+A1:2008, EN 13411-2:2001+A1:2008, EN 13411-3:2004+A1:2008, EN 13411-4:2011, EN 13411-5:2003+A1:2008, EN 13411-6:2004+A1:2008, EN 13411-7:2006+A1:2008, EN 13411-8:2011, EN 13586:2004+A1:2008, EN 15011:2011+A1:2014, EN 16307-1:2013+A1:2015, EN 16486:2014, EN 16851:2017, EN 1804-1:2001+A1:2010, EN 1804-2:2001+A1:2010, EN 1804-3:2006+A1:2010, EN 1837:1999+A1:2009, EN 1974:1998+A1:2009, EN 201:2009, EN 60745-2-6:2010, EN 81-40:2008, EN ISO 11553-1:2008 un EN ISO 3743-2:2009.

| (22) | Tāpēc Īstenošanas lēmums (ES) 2019/436 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(22)

Tāpēc Īstenošanas lēmums (ES) 2019/436 būtu attiecīgi jāgroza.

| (23) | No dienas, kad Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēta atsauce uz saskaņoto standartu, tāda standarta ievērošana ļauj izdarīt prezumpciju par atbilstību attiecīgajām Savienības saskaņošanas tiesību aktos noteiktajām pamatprasībām. Tāpēc šim lēmumam būtu jāstājas spēkā tā publicēšanas dienā, |
| --- | --- |

(23)

No dienas, kad Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēta atsauce uz saskaņoto standartu, tāda standarta ievērošana ļauj izdarīt prezumpciju par atbilstību attiecīgajām Savienības saskaņošanas tiesību aktos noteiktajām pamatprasībām. Tāpēc šim lēmumam būtu jāstājas spēkā tā publicēšanas dienā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Īstenošanas lēmumu (ES) 2019/436 groza šādi:

| 1) | I pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma I pielikumu; |
| --- | --- |

1)

I pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma I pielikumu;

| 2) | II pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma II pielikumu; |
| --- | --- |

2)

II pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma II pielikumu;

| 3) | III pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma III pielikumu. |
| --- | --- |

3)

III pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma III pielikumu.

2. pants

Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/27 atceļ.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

I pielikuma 1. punktu piemēro no 2023. gada 15. aprīļa.

Briselē, 2021. gada 14. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 316, 14.11.2012., 12. lpp.

1

(2)  
  OV L 157, 9.6.2006., 24. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 98/37/EK (1998. gada 22. jūnijs) par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz mašīnām (OV L 207, 23.7.1998., 1. lpp.).

3

(4)  Komisijas paziņojums saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2006/42/EK par mašīnām un ar kuru groza Direktīvu 95/16/EK īstenošanu (Saskaņoto standartu nosaukumu un numuru publicēšana saskaņā ar Savienības saskaņošanas tiesību aktiem) (OV C 92, 9.3.2018., 1. lpp.).

4

(5)  Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/436 (2019. gada 18. marts) par mašīnu saskaņotajiem standartiem, kas izstrādāti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2006/42/EK īstenošanas vajadzībām (OV L 75, 19.3.2019., 108. lpp.).

5

(6)  Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2015/27 (2015. gada 7. janvāris) par atsauces uz standartu EN 474-1:2006+A4:2013 par zemesdarbu mašīnām publicēšanu ar ierobežojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/42/EK (OV L 4, 8.1.2015., 24. lpp.).

6

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

(7)  Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2021/377 (2021. gada 2. marts), ar ko groza Īstenošanas lēmumu (ES) 2019/436 par mašīnu saskaņotajiem standartiem, kas izstrādāti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2006/42/EK īstenošanas vajadzībām (OV L 72, 3.3.2021., 12. lpp.).

7

---

I PIELIKUMS

I pielikumu groza šādi:

| 1) | pielikuma 10. rindu svītro; |
| --- | --- |

1)

pielikuma 10. rindu svītro;

| 2) | iekļauj šādu 10.a rindu:







  “10.a | EN 12999:2020
  Celtņi. Iekraušanas celtņi | C”; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

iekļauj šādu 10.a rindu:

“10.a

EN 12999:2020

Celtņi. Iekraušanas celtņi

C”;

| 3) | pievieno šādas rindas:







  “95. | EN 1837:2020
  Mašīnu drošums. Mašīnās integrētais apgaismojums | B |
| --- | --- | --- | --- |
| 96. | EN ISO 11553-1:2020
  Mašīnu drošums. Lāzermašīnas. 1. daļa: Lāzeru drošuma prasības (ISO 11553-1:2020)
  EN ISO 11553-1:2020/A11:2020 | B |
| 97. | EN 81-40:2020
  Drošuma noteikumi liftu uzbūvei un uzstādīšanai. Speciālie kravas un pasažieru lifti. 40. daļa: Kāpņu lifti un diagonālās cēlējplatformas personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām | C |
| 98. | EN 1175:2020
  Autoiekrāvēju drošums. Elektrotehniskās/elektroniskās prasības | C |
| 99. | EN 1459-5:2020
  Apvidus transportlīdzekļi. Drošuma prasības un verifikācija. 5. daļa: Aprīkojuma saskarne | C |
| 100. | EN 1804-1:2020
  Mašīnas apakšzemes raktuvēm. Drošuma prasības hidrauliskajiem pārsegumu balstiem. 1. daļa: Balstu elementi un vispārīgās prasības | C |
| 101. | EN 1804-2:2020
  Mašīnas apakšzemes raktuvēm. Drošuma prasības hidrauliskajiem pārsegumu balstiem. 2. daļa: Darbināmie atbalsti un rāmji | C |
| 102. | EN 1804-3:2020
  Mašīnas apakšzemes raktuvēm. Drošuma prasības hidrauliskajiem pārsegumu balstiem. 3. daļa: Hidrauliskās un elektrohidrauliskās vadības sistēmas | C |
| 103. | EN 1974:2020
  Pārtikas apstrādes mašīnas. Šķēlēšanas iekārtas. Drošuma un higiēnas prasības | C |
| 104. | EN 12312-3:2017+A1:2020
  Gaisa kuģu zemes apkalpošanas iekārtas. Īpašās prasības. 3. daļa: Konveijertipa kravas transportiekārtas | C |
| 105. | EN 12312-7:2020
  Gaisa kuģu zemes apkalpošanas iekārtas. Īpašās prasības. 7. daļa: Gaisa kuģu pārvietošanas iekārtas | C |
| 106. | EN 13586:2020
  Celtņi. Piekļuve | C |
| 107. | EN 15011:2020
  Celtņi. Tilta celtņi un portālceltņi | C |
| 108. | EN 15571:2020
  Dabiskā akmens ieguves un apstrādes mašīnas un ierīces. Drošums. Prasības virsmas apdares mašīnām | C |
| 109. | EN ISO 16092-2:2020
  Darbgaldu drošums. Preses. 2. daļa: Drošuma prasības hidrauliskajām presēm (ISO 16092-2:2019) | C |
| 110. | EN ISO 16092-4:2020
  Darbgaldu drošums. Preses. 4. daļa: Drošuma prasības pneimatiskajām presēm (ISO 16092-4:2019) | C |
| 111. | EN 16307-1:2020
  Autoiekrāvēji. Drošuma prasības un verifikācija. 1. daļa: Papildprasības pašgājējiem autoiekrāvējiem, izņemot autonomos autoiekrāvējus, teleskopiskos iekrāvējus un kravu pārvadāšanas transportlīdzekļus | C |
| 112. | EN 16486:2014+A1:2020
  Atkritumu vai pārstrādājamo frakciju presēšanas mašīnas. Presēšanas mašīnas. Drošuma prasības | C |
| 113. | EN 16564:2020
  Dabiskā akmens ieguves un apstrādes mašīnas un ierīces. Drošums. Prasības tilta tipa zāģēšanas/frēzēšanas mašīnām, tostarp versijām ar ciparu vadību (NC/CNC) | C |
| 114. | EN 16808:2020
  Naftas, naftas ķīmijas un dabasgāzes rūpniecība. Mašīnu drošums. Manuālie pacēlāji | C |
| 115. | EN 16851:2017+A1:2020
  Celtņi. Vieglo celtņu sistēmas | C |
| 116. | EN ISO 19085-10:2019
  Kokapstrādes mašīnas. Drošums. 10. daļa: Būvlaukuma zāģmašīnas (ISO 19085-10:2018)
  EN ISO 19085-10:2019/A11:2020 | C |
| 117. | EN ISO 20430:2020
  Plastmasas un gumijas izstrādājumu mašīnas. Veidošanas mašīnas ar iesmidzināšanu. Drošuma prasības (ISO 20430:2020) | C |
| 118. | EN IEC 62841-2-6:2020
  Rokas elektroinstrumenti, pārvietojami darbarīki un dārza tehnika. Drošums. 2-6. daļa: Īpašās prasības rokas āmuriem (IEC 62841-2-6:2020, ar grozījumiem)
  EN IEC 62841-2-6:2020/A11:2020 | C” |

3)

pievieno šādas rindas:

“95.

EN 1837:2020

Mašīnu drošums. Mašīnās integrētais apgaismojums

B

96.

EN ISO 11553-1:2020

Mašīnu drošums. Lāzermašīnas. 1. daļa: Lāzeru drošuma prasības (ISO 11553-1:2020)

EN ISO 11553-1:2020/A11:2020

B

97.

EN 81-40:2020

Drošuma noteikumi liftu uzbūvei un uzstādīšanai. Speciālie kravas un pasažieru lifti. 40. daļa: Kāpņu lifti un diagonālās cēlējplatformas personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām

C

98.

EN 1175:2020

Autoiekrāvēju drošums. Elektrotehniskās/elektroniskās prasības

C

99.

EN 1459-5:2020

Apvidus transportlīdzekļi. Drošuma prasības un verifikācija. 5. daļa: Aprīkojuma saskarne

C

100.

EN 1804-1:2020

Mašīnas apakšzemes raktuvēm. Drošuma prasības hidrauliskajiem pārsegumu balstiem. 1. daļa: Balstu elementi un vispārīgās prasības

C

101.

EN 1804-2:2020

Mašīnas apakšzemes raktuvēm. Drošuma prasības hidrauliskajiem pārsegumu balstiem. 2. daļa: Darbināmie atbalsti un rāmji

C

102.

EN 1804-3:2020

Mašīnas apakšzemes raktuvēm. Drošuma prasības hidrauliskajiem pārsegumu balstiem. 3. daļa: Hidrauliskās un elektrohidrauliskās vadības sistēmas

C

103.

EN 1974:2020

Pārtikas apstrādes mašīnas. Šķēlēšanas iekārtas. Drošuma un higiēnas prasības

C

104.

EN 12312-3:2017+A1:2020

Gaisa kuģu zemes apkalpošanas iekārtas. Īpašās prasības. 3. daļa: Konveijertipa kravas transportiekārtas

C

105.

EN 12312-7:2020

Gaisa kuģu zemes apkalpošanas iekārtas. Īpašās prasības. 7. daļa: Gaisa kuģu pārvietošanas iekārtas

C

106.

EN 13586:2020

Celtņi. Piekļuve

C

107.

EN 15011:2020

Celtņi. Tilta celtņi un portālceltņi

C

108.

EN 15571:2020

Dabiskā akmens ieguves un apstrādes mašīnas un ierīces. Drošums. Prasības virsmas apdares mašīnām

C

109.

EN ISO 16092-2:2020

Darbgaldu drošums. Preses. 2. daļa: Drošuma prasības hidrauliskajām presēm (ISO 16092-2:2019)

C

110.

EN ISO 16092-4:2020

Darbgaldu drošums. Preses. 4. daļa: Drošuma prasības pneimatiskajām presēm (ISO 16092-4:2019)

C

111.

EN 16307-1:2020

Autoiekrāvēji. Drošuma prasības un verifikācija. 1. daļa: Papildprasības pašgājējiem autoiekrāvējiem, izņemot autonomos autoiekrāvējus, teleskopiskos iekrāvējus un kravu pārvadāšanas transportlīdzekļus

C

112.

EN 16486:2014+A1:2020

Atkritumu vai pārstrādājamo frakciju presēšanas mašīnas. Presēšanas mašīnas. Drošuma prasības

C

113.

EN 16564:2020

Dabiskā akmens ieguves un apstrādes mašīnas un ierīces. Drošums. Prasības tilta tipa zāģēšanas/frēzēšanas mašīnām, tostarp versijām ar ciparu vadību (NC/CNC)

C

114.

EN 16808:2020

Naftas, naftas ķīmijas un dabasgāzes rūpniecība. Mašīnu drošums. Manuālie pacēlāji

C

115.

EN 16851:2017+A1:2020

Celtņi. Vieglo celtņu sistēmas

C

116.

EN ISO 19085-10:2019

Kokapstrādes mašīnas. Drošums. 10. daļa: Būvlaukuma zāģmašīnas (ISO 19085-10:2018)

EN ISO 19085-10:2019/A11:2020

C

117.

EN ISO 20430:2020

Plastmasas un gumijas izstrādājumu mašīnas. Veidošanas mašīnas ar iesmidzināšanu. Drošuma prasības (ISO 20430:2020)

C

118.

EN IEC 62841-2-6:2020

Rokas elektroinstrumenti, pārvietojami darbarīki un dārza tehnika. Drošums. 2-6. daļa: Īpašās prasības rokas āmuriem (IEC 62841-2-6:2020, ar grozījumiem)

EN IEC 62841-2-6:2020/A11:2020

C”

---

II PIELIKUMS

II pielikuma 1. rindu aizstāj ar šādu:

| “1. | EN 474-1:2006+A6:2019
  Zemesdarbu mašīnas. Drošums. 1. daļa: Vispārīgās prasības

  Piezīme. Attiecībā uz B.2. pielikumā minētajām autosakabēm – saskaņotais standarts EN 474-1:2006+A6:2019 neļauj izdarīt prezumpciju par atbilstību Direktīvas 2006/42/EK I pielikuma 1.2.2. un 3.2.1. būtiskajām veselības aizsardzības un drošības prasībām, ja to piemēro kopā ar standarta N 474-4:2006+A2:2012 prasībām attiecībā uz bagarētājiekrāvējiem un EN 474-5:2006+A3:2013 prasībām attiecībā uz hidrauliskajiem ekskavatoriem. | C” |
| --- | --- | --- |

“1.

EN 474-1:2006+A6:2019

Zemesdarbu mašīnas. Drošums. 1. daļa: Vispārīgās prasības

Piezīme. Attiecībā uz B.2. pielikumā minētajām autosakabēm – saskaņotais standarts EN 474-1:2006+A6:2019 neļauj izdarīt prezumpciju par atbilstību Direktīvas 2006/42/EK I pielikuma 1.2.2. un 3.2.1. būtiskajām veselības aizsardzības un drošības prasībām, ja to piemēro kopā ar standarta N 474-4:2006+A2:2012 prasībām attiecībā uz bagarētājiekrāvējiem un EN 474-5:2006+A3:2013 prasībām attiecībā uz hidrauliskajiem ekskavatoriem.

C”

---

III PIELIKUMS

III pielikumu groza šādi:

| 1) | pielikuma 73. rindu aizstāj ar šādu:








  “73. | EN 60745-2-13:2009
  Rokas elektroinstrumenti. Drošums. 2-13. daļa: Īpašās prasības ķēdes zāģiem (IEC 60745-2-13:2006, ar grozījumiem)
  EN 60745-2-13:2009/A1:2010 | 2023. gada 3. maijs | C”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1)

pielikuma 73. rindu aizstāj ar šādu:

“73.

EN 60745-2-13:2009

Rokas elektroinstrumenti. Drošums. 2-13. daļa: Īpašās prasības ķēdes zāģiem (IEC 60745-2-13:2006, ar grozījumiem)

EN 60745-2-13:2009/A1:2010

2023. gada 3. maijs

C”;

| 2) | pievieno šādas rindas:








  “86. | EN 1175-1:1998+A1:2010
  Autoiekrāvēju drošums. Elektrotehniskās prasības. 1. daļa: Vispārīgās prasības ar akumulatoriem darbināmiem transportlīdzekļiem | 2023. gada 15. aprīlis | C |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 87. | EN 1175-2:1998+A1:2010
  Autoiekrāvēju drošums. Elektrotehniskās prasības. 2. daļa: Vispārīgās prasības ar iekšdedzes dzinējiem darbināmiem transportlīdzekļiem | 2023. gada 15. aprīlis | C |
| 88. | EN 1175-3:1998+A1:2010
  Autoiekrāvēju drošums. Elektrotehniskās prasības. 3. daļa: Īpašās prasības elektropārvades sistēmām ar iekšdedzes dzinējiem darbināmiem transportlīdzekļiem | 2023. gada 15. aprīlis | C |
| 89. | EN 12312-3:2017
  Gaisa kuģu zemes apkalpošanas iekārtas. Īpašās prasības. 3. daļa: Konveijertipa kravas transportiekārtas | 2023. gada 15. aprīlis | C |
| 90. | EN 12312-7:2005+A1:2009
  Gaisa kuģu zemes apkalpošanas iekārtas. Īpašās prasības. 7. daļa: Gaisa kuģu pārvietošanas iekārtas | 2023. gada 15. aprīlis | C |
| 91. | EN 13411-1:2002+A1:2008
  Tērauda stiepļu trošu gali. Drošums. 1. daļa: Tērauda stiepļu trošu stropju uzgaļi | 2023. gada 15. aprīlis | C |
| 92. | EN 13411-2:2001+A1:2008
  Tērauda stiepļu trošu gali. Drošums. 2. daļa: Cilpu izveidošana stiepļu trošu stropēm | 2023. gada 15. aprīlis | C |
| 93. | EN 13411-3:2004+A1:2008
  Tērauda stiepļu trošu gali. Drošums. 3. daļa: Gredzeni un gredzenu stiprinājumi | 2023. gada 15. aprīlis | C |
| 94. | EN 13411-4:2011
  Tērauda stiepļu trošu gali. Drošums. 4. daļa: Metāla un sintētisko sveķu uzmavas | 2023. gada 15. aprīlis | C |
| 95. | EN 13411-5:2003+A1:2008
  Tērauda stiepļu trošu gali. Drošums. 5. daļa: U veida skrūvskavas stiepļu trošu galiem | 2023. gada 15. aprīlis | C |
| 96. | EN 13411-6:2004+A1:2008
  Tērauda stiepļu trošu gali. Drošums. 6. daļa: Asimetriska ķīļuzmava | 2023. gada 15. aprīlis | C |
| 97. | EN 13411-7:2006+A1:2008
  Tērauda stiepļu trošu gali. Drošums. 7. daļa: Simetriska ķīļuzmava | 2023. gada 15. aprīlis | C |
| 98. | EN 13411-8:2011
  Tērauda stiepļu trošu gali. Drošums. 8. daļa: Apspaides uzgaļi un appresēšana | 2023. gada 15. aprīlis | C |
| 99. | EN 13586:2004+A1:2008
  Celtņi. Piekļuve | 2023. gada 15. aprīlis | C |
| 100. | EN 15011:2011+A1:2014
  Celtņi. Tilta celtņi un portālceltņi | 2023. gada 15. aprīlis | C |
| 101. | EN 16307-1:2013+A1:2015
  Autoiekrāvēji. Drošuma prasības un verifikācija. 1. daļa: Papildprasības pašgājējiem autoiekrāvējiem, izņemot autonomos autoiekrāvējus, teleskopiskos iekrāvējus un kravu pārvadāšanas transportlīdzekļus | 2023. gada 15. aprīlis | C |
| 102. | EN 16486:2014
  Atkritumu vai pārstrādājamo frakciju presēšanas mašīnas. Presēšanas mašīnas. Drošuma prasības | 2023. gada 15. aprīlis | C |
| 103. | EN 16851:2017
  Celtņi. Vieglo celtņu sistēmas | 2023. gada 15. aprīlis | C |
| 104. | EN 1804-1:2001+A1:2010
  Mašīnas apakšzemes raktuvēm. Drošuma prasības hidrauliskajiem pārsegumu balstiem. 1. daļa: Balstu elementi un vispārīgās prasības | 2023. gada 15. aprīlis | C |
| 105. | EN 1804-2:2001+A1:2010
  Mašīnas apakšzemes raktuvēm. Drošuma prasības hidrauliskajiem pārsegumu balstiem. 2. daļa: Darbināmie atbalsti un rāmji | 2023. gada 15. aprīlis | C |
| 106. | EN 1804-3:2006+A1:2010
  Mašīnas apakšzemes raktuvēm. Drošuma prasības hidrauliskajiem pārsegumu balstiem. 3. daļa: Hidrauliskās vadības sistēmas | 2023. gada 15. aprīlis | C |
| 107. | EN 1837:1999+A1:2009
  Mašīnu drošums. Mašīnās integrētais apgaismojums | 2023. gada 15. aprīlis | B |
| 108. | EN 1974:1998+A1:2009
  Pārtikas apstrādes mašīnas. Šķēlēšanas iekārtas. Drošuma un higiēnas prasības | 2023. gada 15. aprīlis | C |
| 109. | EN 201:2009
  Plastmasas un gumijas izstrādājumu mašīnas. Veidošanas mašīnas ar iesmidzināšanu | 2023. gada 15. aprīlis | C |
| 110. | EN 60745-2-6:2010
  Rokas elektroinstrumenti. Drošums. 2-6. daļa: Īpašās prasības āmuriem (IEC 60745-2-6:2003, ar grozījumiem, + A1:2006) | 2023. gada 15. aprīlis | C |
| 111. | EN 81-40:2008
  Drošuma noteikumi liftu uzbūvei un uzstādīšanai. Speciālie kravas un pasažieru lifti. 40. daļa: Kāpņu lifti un diagonālās cēlējplatformas personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām | 2023. gada 15. aprīlis | C |
| 112. | EN ISO 11553-1:2008
  Mašīnu drošums. Lāzermašīnas. 1. daļa: Vispārīgās drošuma prasības (ISO 11553-1:2005) | 2023. gada 15. aprīlis | C |
| 113. | EN ISO 3743-2:2009
  Akustika. Trokšņu avotu skaņas jaudas līmeņu noteikšana ar skaņas spiedienu. Inženiertehniskās metodes maziem, kustīgiem avotiem reverberācijas laukos. 2. daļa: Metodes speciālajām reverbācijas mērkamerām (ISO 3743-2:1994) | 2023. gada 15. aprīlis | B” |

2)

pievieno šādas rindas:

“86.

EN 1175-1:1998+A1:2010

Autoiekrāvēju drošums. Elektrotehniskās prasības. 1. daļa: Vispārīgās prasības ar akumulatoriem darbināmiem transportlīdzekļiem

2023. gada 15. aprīlis

C

87.

EN 1175-2:1998+A1:2010

Autoiekrāvēju drošums. Elektrotehniskās prasības. 2. daļa: Vispārīgās prasības ar iekšdedzes dzinējiem darbināmiem transportlīdzekļiem

2023. gada 15. aprīlis

C

88.

EN 1175-3:1998+A1:2010

Autoiekrāvēju drošums. Elektrotehniskās prasības. 3. daļa: Īpašās prasības elektropārvades sistēmām ar iekšdedzes dzinējiem darbināmiem transportlīdzekļiem

2023. gada 15. aprīlis

C

89.

EN 12312-3:2017

Gaisa kuģu zemes apkalpošanas iekārtas. Īpašās prasības. 3. daļa: Konveijertipa kravas transportiekārtas

2023. gada 15. aprīlis

C

90.

EN 12312-7:2005+A1:2009

Gaisa kuģu zemes apkalpošanas iekārtas. Īpašās prasības. 7. daļa: Gaisa kuģu pārvietošanas iekārtas

2023. gada 15. aprīlis

C

91.

EN 13411-1:2002+A1:2008

Tērauda stiepļu trošu gali. Drošums. 1. daļa: Tērauda stiepļu trošu stropju uzgaļi

2023. gada 15. aprīlis

C

92.

EN 13411-2:2001+A1:2008

Tērauda stiepļu trošu gali. Drošums. 2. daļa: Cilpu izveidošana stiepļu trošu stropēm

2023. gada 15. aprīlis

C

93.

EN 13411-3:2004+A1:2008

Tērauda stiepļu trošu gali. Drošums. 3. daļa: Gredzeni un gredzenu stiprinājumi

2023. gada 15. aprīlis

C

94.

EN 13411-4:2011

Tērauda stiepļu trošu gali. Drošums. 4. daļa: Metāla un sintētisko sveķu uzmavas

2023. gada 15. aprīlis

C

95.

EN 13411-5:2003+A1:2008

Tērauda stiepļu trošu gali. Drošums. 5. daļa: U veida skrūvskavas stiepļu trošu galiem

2023. gada 15. aprīlis

C

96.

EN 13411-6:2004+A1:2008

Tērauda stiepļu trošu gali. Drošums. 6. daļa: Asimetriska ķīļuzmava

2023. gada 15. aprīlis

C

97.

EN 13411-7:2006+A1:2008

Tērauda stiepļu trošu gali. Drošums. 7. daļa: Simetriska ķīļuzmava

2023. gada 15. aprīlis

C

98.

EN 13411-8:2011

Tērauda stiepļu trošu gali. Drošums. 8. daļa: Apspaides uzgaļi un appresēšana

2023. gada 15. aprīlis

C

99.

EN 13586:2004+A1:2008

Celtņi. Piekļuve

2023. gada 15. aprīlis

C

100.

EN 15011:2011+A1:2014

Celtņi. Tilta celtņi un portālceltņi

2023. gada 15. aprīlis

C

101.

EN 16307-1:2013+A1:2015

Autoiekrāvēji. Drošuma prasības un verifikācija. 1. daļa: Papildprasības pašgājējiem autoiekrāvējiem, izņemot autonomos autoiekrāvējus, teleskopiskos iekrāvējus un kravu pārvadāšanas transportlīdzekļus

2023. gada 15. aprīlis

C

102.

EN 16486:2014

Atkritumu vai pārstrādājamo frakciju presēšanas mašīnas. Presēšanas mašīnas. Drošuma prasības

2023. gada 15. aprīlis

C

103.

EN 16851:2017

Celtņi. Vieglo celtņu sistēmas

2023. gada 15. aprīlis

C

104.

EN 1804-1:2001+A1:2010

Mašīnas apakšzemes raktuvēm. Drošuma prasības hidrauliskajiem pārsegumu balstiem. 1. daļa: Balstu elementi un vispārīgās prasības

2023. gada 15. aprīlis

C

105.

EN 1804-2:2001+A1:2010

Mašīnas apakšzemes raktuvēm. Drošuma prasības hidrauliskajiem pārsegumu balstiem. 2. daļa: Darbināmie atbalsti un rāmji

2023. gada 15. aprīlis

C

106.

EN 1804-3:2006+A1:2010

Mašīnas apakšzemes raktuvēm. Drošuma prasības hidrauliskajiem pārsegumu balstiem. 3. daļa: Hidrauliskās vadības sistēmas

2023. gada 15. aprīlis

C

107.

EN 1837:1999+A1:2009

Mašīnu drošums. Mašīnās integrētais apgaismojums

2023. gada 15. aprīlis

B

108.

EN 1974:1998+A1:2009

Pārtikas apstrādes mašīnas. Šķēlēšanas iekārtas. Drošuma un higiēnas prasības

2023. gada 15. aprīlis

C

109.

EN 201:2009

Plastmasas un gumijas izstrādājumu mašīnas. Veidošanas mašīnas ar iesmidzināšanu

2023. gada 15. aprīlis

C

110.

EN 60745-2-6:2010

Rokas elektroinstrumenti. Drošums. 2-6. daļa: Īpašās prasības āmuriem (IEC 60745-2-6:2003, ar grozījumiem, + A1:2006)

2023. gada 15. aprīlis

C

111.

EN 81-40:2008

Drošuma noteikumi liftu uzbūvei un uzstādīšanai. Speciālie kravas un pasažieru lifti. 40. daļa: Kāpņu lifti un diagonālās cēlējplatformas personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām

2023. gada 15. aprīlis

C

112.

EN ISO 11553-1:2008

Mašīnu drošums. Lāzermašīnas. 1. daļa: Vispārīgās drošuma prasības (ISO 11553-1:2005)

2023. gada 15. aprīlis

C

113.

EN ISO 3743-2:2009

Akustika. Trokšņu avotu skaņas jaudas līmeņu noteikšana ar skaņas spiedienu. Inženiertehniskās metodes maziem, kustīgiem avotiem reverberācijas laukos. 2. daļa: Metodes speciālajām reverbācijas mērkamerām (ISO 3743-2:1994)

2023. gada 15. aprīlis

B”

---