# Úřední věstník L 410/2021

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 410 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 6418. listopadu 2021 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 410

České vydání

Právní předpisy

Ročník 6418. listopadu 2021

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Komise (EU) 2021/2009 ze dne 12. listopadu 2021, kterým se stanoví ukončení rybolovu mníka mořského ve vodách Spojeného království a mezinárodních vodách oblastí 1 a 2 pro plavidla plující pod vlajkou Francie | 1 |
| | * | Nařízení Komise (EU) 2021/2010 ze dne 17. listopadu 2021, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1185/2009 o statistice pesticidů, pokud jde o seznam účinných látek (
  1
  ) | 4 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/2011 ze dne 17. listopadu 2021 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz kabelů z optických vláken pocházejících z Čínské lidové republiky | 51 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/2012 ze dne 17. listopadu 2021, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností se vybírá prozatímní clo uložené na dovoz plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie a Indonésie | 153 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Rozhodnutí Rady (EU) 2021/2013 ze dne 15. listopadu 2021 o jmenování jedné členky a jednoho náhradníka Výboru regionů, navržených Španělským královstvím | 178 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2021/2014 ze dne 17. listopadu 2021, kterým se mění prováděcí rozhodnutí (EU) 2021/1073, kterým se stanoví technické specifikace a pravidla k provedení rámce pro důvěryhodnost pro digitální certifikát EU COVID stanoveného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/953 (
  1
  ) | 180 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Komise (EU) 2021/2009 ze dne 12. listopadu 2021, kterým se stanoví ukončení rybolovu mníka mořského ve vodách Spojeného království a mezinárodních vodách oblastí 1 a 2 pro plavidla plující pod vlajkou Francie

1

*

Nařízení Komise (EU) 2021/2010 ze dne 17. listopadu 2021, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1185/2009 o statistice pesticidů, pokud jde o seznam účinných látek (
  1
  )

1

4

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/2011 ze dne 17. listopadu 2021 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz kabelů z optických vláken pocházejících z Čínské lidové republiky

51

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/2012 ze dne 17. listopadu 2021, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností se vybírá prozatímní clo uložené na dovoz plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie a Indonésie

153

ROZHODNUTÍ

*

Rozhodnutí Rady (EU) 2021/2013 ze dne 15. listopadu 2021 o jmenování jedné členky a jednoho náhradníka Výboru regionů, navržených Španělským královstvím

178

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2021/2014 ze dne 17. listopadu 2021, kterým se mění prováděcí rozhodnutí (EU) 2021/1073, kterým se stanoví technické specifikace a pravidla k provedení rámce pro důvěryhodnost pro digitální certifikát EU COVID stanoveného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/953 (
  1
  )

1

180

| | | Opravy |
| --- | --- | --- |
| | * | Oprava nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 ze dne 12. února 2021, kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost ( Úř. věst. L 57, 18.2.2021 ) | 197 |
| | * | Oprava nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2021/771 ze dne 21. ledna 2021, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/848 stanovením zvláštních kritérií a podmínek pro kontroly účetních dokladů v rámci úředních kontrol ekologické produkce a úředních kontrol skupin hospodářských subjektů ( Úř. věst. L 165, 11.5.2021 ) | 198 |
| | * | Oprava prováděcího nařízení Komise (EU) 2021/1100 ze dne 5. července 2021, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z Turecka ( Úř. věst. L 238, 6.7.2021 ) | 199 |

Opravy

*

Oprava nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 ze dne 12. února 2021, kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost ( Úř. věst. L 57, 18.2.2021 )

( Úř. věst. L 57, 18.2.2021 )

197

*

Oprava nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2021/771 ze dne 21. ledna 2021, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/848 stanovením zvláštních kritérií a podmínek pro kontroly účetních dokladů v rámci úředních kontrol ekologické produkce a úředních kontrol skupin hospodářských subjektů ( Úř. věst. L 165, 11.5.2021 )

( Úř. věst. L 165, 11.5.2021 )

198

*

Oprava prováděcího nařízení Komise (EU) 2021/1100 ze dne 5. července 2021, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z Turecka ( Úř. věst. L 238, 6.7.2021 )

( Úř. věst. L 238, 6.7.2021 )

199

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 18.11.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 410/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 410/1

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2021/2009

ze dne 12. listopadu 2021,

kterým se stanoví ukončení rybolovu mníka mořského ve vodách Spojeného království a mezinárodních vodách oblastí 1 a 2 pro plavidla plující pod vlajkou Francie

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Unie k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky (1), a zejména na čl. 36 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Rady (EU) 2021/92 (2) stanoví kvóty na rok 2021. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Rady (EU) 2021/92 (2) stanoví kvóty na rok 2021.

| (2) | Podle informací, jež Komise obdržela, byly kvóty přidělené na rok 2021 na úlovky mníka mořského ve vodách Spojeného království a v mezinárodních vodách oblastí 1 a 2 plavidly plujícími pod vlajkou Francie nebo plavidly v ní registrovaných již vyčerpány. |
| --- | --- |

(2)

Podle informací, jež Komise obdržela, byly kvóty přidělené na rok 2021 na úlovky mníka mořského ve vodách Spojeného království a v mezinárodních vodách oblastí 1 a 2 plavidly plujícími pod vlajkou Francie nebo plavidly v ní registrovaných již vyčerpány.

| (3) | Rybolov uvedené populace je proto nutné zakázat, |
| --- | --- |

(3)

Rybolov uvedené populace je proto nutné zakázat,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Vyčerpání kvóty

Rybolovná kvóta přidělená Francii na populaci mníka mořského ve vodách Spojeného království a mezinárodních vodách oblastí 1 a 2 pro rok 2021, jež je uvedena v příloze, se považuje za vyčerpanou od data stanoveného v dotčené příloze.

Článek 2

Zákazy

1.   Rybolov populace uvedené v článku 1 plavidly plujícími pod vlajkou Francie nebo registrovanými ve Francii se zakazuje od data stanoveného v dotčené příloze. Zakazuje se zejména vyhledávat ryby, nahazovat, pokládat nebo vytahovat lovné zařízení za účelem rybolovu této populace.

2.   Přeprava, uchovávání na palubě, zpracovávání na palubě, přemísťování, umísťování do klecí, výkrm a vykládka ryb a produktů rybolovu z této populace odlovené těmito plavidly zůstávají povoleny pro úlovky odlovené před tímto dnem.

3.   Nežádoucí úlovky druhů z uvedené populace odlovené těmito plavidly musí být vyloveny a uchovány na palubě rybářských plavidel, zaznamenány, vyloženy a započítány do kvót v souladu s článkem 15 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 (3).

Článek 3

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 12. listopadu 2021.

Za Komisi,

jménem předsedkyně,

Virginijus SINKEVIČIUS

člen Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  Nařízení Rady (EU) 2021/92 ze dne 28. ledna 2021, kterým se pro rok 2021 stanoví rybolovná práva ve vodách Unie a rybolovná práva, jimiž disponují rybářská plavidla Unie v některých vodách mimo Unii, pro některé rybí populace a skupiny rybích populací (Úř. věst. L 31, 29.1.2021, s. 31).

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 ze dne 11. prosince 2013 o společné rybářské politice, o změně nařízení Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutí Rady 2004/585/ES (Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 22).

3

---

PŘÍLOHA

| Č. | 19/TQ92 |
| --- | --- |
| ČLENSKÝ STÁT | Francie |
| POPULACE | LIN/1/2 |
| DRUH | Mník mořský (Molva molva) |
| OBLAST | vody Spojeného království a mezinárodní vody oblastí 1 a 2 |
| DATUM UKONČENÍ | 22. října 2021 |

Č.

19/TQ92

ČLENSKÝ STÁT

Francie

POPULACE

LIN/1/2

DRUH

Mník mořský (Molva molva)

OBLAST

vody Spojeného království a mezinárodní vody oblastí 1 a 2

DATUM UKONČENÍ

22. října 2021

---

| 18.11.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 410/4 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 410/4

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2021/2010

ze dne 17. listopadu 2021,

kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1185/2009 o statistice pesticidů, pokud jde o seznam účinných látek

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1185/2009 ze dne 25. listopadu 2009 o statistice pesticidů (1), a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení (ES) č. 1185/2009 stanoví společný rámec pro vypracovávání srovnatelných evropských statistik o prodeji a používání pesticidů. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení (ES) č. 1185/2009 stanoví společný rámec pro vypracovávání srovnatelných evropských statistik o prodeji a používání pesticidů.

| (2) | Komise má pravidelně, avšak nejméně každých pět let, upravovat seznam látek, které mají být sledovány, a jejich klasifikaci do kategorií přípravků a chemických skupin uvedených v příloze III nařízení (ES) č. 1185/2009. Jelikož seznam v příloze uvedeného nařízení byl naposledy aktualizován v roce 2017 nařízením Komise (EU) 2017/269 (2), je třeba jej znovu aktualizovat pro období 2021–2024. |
| --- | --- |

(2)

Komise má pravidelně, avšak nejméně každých pět let, upravovat seznam látek, které mají být sledovány, a jejich klasifikaci do kategorií přípravků a chemických skupin uvedených v příloze III nařízení (ES) č. 1185/2009. Jelikož seznam v příloze uvedeného nařízení byl naposledy aktualizován v roce 2017 nařízením Komise (EU) 2017/269 (2), je třeba jej znovu aktualizovat pro období 2021–2024.

| (3) | Vzhledem k počtu dotčených látek a složitému procesu identifikace a klasifikace relevantních sloučenin je pro národní statistické úřady obtížné vytvořit soubor potřebných nástrojů pro sběr informací o používání pesticidů a jejich uvádění na trh. Proto by se měly zařadit jen látky, kterým přidělila identifikační číslo jedna nebo obě hlavní mezinárodně uznávané instituce pro registraci chemických sloučenin nebo pesticidů: Chemical Abstracts Service Americké chemické společnosti a Collaborative International Pesticides Analytical Council. |
| --- | --- |

(3)

Vzhledem k počtu dotčených látek a složitému procesu identifikace a klasifikace relevantních sloučenin je pro národní statistické úřady obtížné vytvořit soubor potřebných nástrojů pro sběr informací o používání pesticidů a jejich uvádění na trh. Proto by se měly zařadit jen látky, kterým přidělila identifikační číslo jedna nebo obě hlavní mezinárodně uznávané instituce pro registraci chemických sloučenin nebo pesticidů: Chemical Abstracts Service Americké chemické společnosti a Collaborative International Pesticides Analytical Council.

| (4) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro Evropský statistický systém zřízeného článkem 7 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 (3), |
| --- | --- |

(4)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro Evropský statistický systém zřízeného článkem 7 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 (3),

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Příloha III nařízení (ES) č. 1185/2009 se nahrazuje přílohou tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 17. listopadu 2021.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 324, 10.12.2009, s. 1.

1

(2)  Nařízení Komise (EU) 2017/269 ze dne 16. února 2017, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1185/2009 o statistice pesticidů, pokud jde o seznam účinných látek (Úř. věst. L 40, 17.2.2017, s. 4).

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 ze dne 11. března 2009 o evropské statistice a zrušení nařízení (ES, Euratom) č. 1101/2008 o předávání údajů, na které se vztahuje statistická důvěrnost, Statistickému úřadu Evropských společenství, nařízení Rady (ES) č. 322/97 o statistice Společenství a rozhodnutí Rady 89/382/EHS, Euratom, kterým se zřizuje Výbor pro statistické programy Evropských společenství (Úř. věst. L 87, 31.3.2009, s. 164).

3

---

PŘÍLOHA

„PŘÍLOHA III

HARMONIZOVANÁ KLASIFIKACE LÁTEK

| Hlavní skupiny | Kategorie přípravků | Kód | Chemická skupina | Obecné názvy látek


  Společná nomenklatura | CAS
   (1) | CIPAC
   (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pesticidy uváděné na trh, celkem | | PPM_TOT | | | | |
| | Pesticidy uváděné na trh pro profesionální uživatele (3) | PPM_PU | | | | |
| | — | z toho určené k použití v zemědělství (4) |

Hlavní skupiny

Kategorie přípravků

Kód

Chemická skupina

Obecné názvy látek

Společná nomenklatura

CAS
   (1)

CIPAC
   (2)

Pesticidy uváděné na trh, celkem

PPM_TOT

Pesticidy uváděné na trh pro profesionální uživatele (3)

PPM_PU

—

z toho určené k použití v zemědělství (4)

PPM_AGRI

| — | z toho určené k použití v lesnictví (5) |
| --- | --- |

—

z toho určené k použití v lesnictví (5)

PPM_FORE

| — | z toho určené pro jiné profesionální použití (6) |
| --- | --- |

—

z toho určené pro jiné profesionální použití (6)

PPM_AMU

| — | z toho používané pouze při skladování (6) |
| --- | --- |

—

z toho používané pouze při skladování (6)

PPM_STOR

Pesticidy uváděné na trh v souladu s články 22 a 24 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 (7)

Skupina 1 – Účinné látky představující nízké riziko v souladu s článkem 22 nařízení (ES) č. 1107/2009 (8)

GRP1

Skupina 3 – Látky, které se mají nahradit, v souladu s článkem 24 nařízení (ES) č. 1107/2009 (9)

GRP3

Pesticidy uváděné na trh, skupiny a kategorie vymezené v příloze IV směrnice 2009/128/ES

Skupina 2 – Účinné látky schválené nebo považované za schválené podle nařízení (ES) č. 1107/2009, které nespadají do jiných kategorií a jsou uvedeny v částech A a B přílohy prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011 (10)

GRP2

Skupina 4 – Účinné látky, které nejsou schválené podle nařízení (ES) č. 1107/2009, a nejsou proto uvedeny v příloze prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011

GRP4

Kategorie A a C: Jiné než chemické účinné látky

CAT_A_C

Kategorie B, D, E, F: Chemické účinné látky

CAT_B_D-F

Fungicidy a baktericidy

PES_F

Anorganické fungicidy

F01

F01_01

SLOUČENINY MĚDI

F01_01_01

BORDEAUXSKÁ JÍCHA

8011-63-0

44.604

F01_01_02

HYDROXID MĚĎNATÝ

20427-59-2

44.305

F01_01_03

OXID MĚĎNÝ

1317-39-1

44.603

F01_01_04

OXYCHLORID MĚĎNATÝ

1332-65-6

1332-40-7

44.602

F01_01_05

TROJSYTNÝ SÍRAN MĚĎNATÝ

12527-76-3

44.306

F01_01_06

OSTATNÍ SOLI MĚDI J.N.

F01_02

ANORGANICKÁ SÍRA

F01_02_01

SÍRA

7704-34-9

18

F01_99

OSTATNÍ ANORGANICKÉ FUNGICIDY

F01_99_01

POLYSULFID VÁPENATÝ

1344-81-6

17

F01_99_02

JODID DRASELNÝ

7681-11-0

773

F01_99_03

FOSFONÁTY DRASELNÉ (DŘÍVE FOSFORITAN DRASELNÝ)

13977-65-6

13492-26-7

756

F01_99_04

THIOKYANÁT DRASELNÝ

333-20-0

772

F01_99_06

FOSFORITAN DISODNÝ

13708-85-5

808

F01_99_07

HYDROGENUHLIČITAN DRASELNÝ

298-14-6

853

F01_99_08

HYDROGENUHLIČITAN SODNÝ

144-55-8

F01_99_99

OSTATNÍ ANORGANICKÉ FUNGICIDY J.N.

Fungicidy na bázi karbamátů a dithiokarbamátů

F02

F02_01

FUNGICIDY NA BÁZI KARBANILÁTU

F02_01_01

DIETHOFENKARB

87130-20-9

513

F02_02

FUNGICIDY NA BÁZI KARBAMÁTU

F02_02_01

BENTHIAVALIKARB

413615-35-7

744

F02_02_02

IPROVALIKARB

140923-17-7

620

F02_02_03

PROPAMOKARB

24579-73-5

399

F02_03

FUNGICIDY NA BÁZI DITHIOKARBAMÁTU

F02_03_01

MANKOZEB

8018-01-7

34

F02_03_02

MANEB

12427-38-2

61

F02_03_03

METIRAM

9006-42-2

478

F02_03_04

PROPINEB

12071-83-9

177

F02_03_05

THIRAM

137-26-8

24

F02_03_06

ZIRAM

137-30-4

31

F02_99

OSTATNÍ FUNGICIDY NA BÁZI KARBAMÁTŮ A DITHIOKARBAMÁTŮ

F02_99_99

OSTATNÍ FUNGICIDY NA BÁZI KARBAMÁTŮ A DITHIOKARBAMÁTŮ J.N.

Fungicidy na bázi benzimidazolů

F03

F03_01

FUNGICIDY NA BÁZI BENZIMIDAZOLU

F03_01_01

KARBENDAZIM

10605-21-7

263

F03_01_02

FUBERIDAZOL

3878-19-1

525

F03_01_03

THIABENDAZOL

148-79-8

323

F03_01_04

THIOFANÁT-METHYL

23564-05-8

262

F03_99

OSTATNÍ FUNGICIDY NA BÁZI BENZIMIDAZOLŮ

F03_99_99

OSTATNÍ FUNGICIDY NA BÁZI BENZIMIDAZOLŮ J.N.

Fungicidy na bázi imidazolů a triazolů

F04

F04_01

FUNGICIDY NA BÁZI KONAZOLU

F04_01_01

BITERTANOL

55179-31-2

386

F04_01_02

BROMUKONAZOL

116255-48-2

680

F04_01_03

CYPROKONAZOL

94361-06-5

600

F04_01_04

DIFENOKONAZOL

119446-68-3

687

F04_01_05

EPOXIKONAZOL

106325-08-0

609

F04_01_06

ETRIDIAZOL

2593-15-9

518

F04_01_07

FENBUKONAZOL

114369-43-6

694

F04_01_08

FLUCHINKONAZOL

136426-54-5

474

F04_01_09

FLUSILAZOL

85509-19-9

435

F04_01_10

FLUTRIAFOL

76674-21-0

436

F04_01_11

IMAZALIL (ENILKONAZOL)

35554-44-0

335

F04_01_12

IPKONAZOL

125225-28-7

115850-69-6

115937-89-8

798

F04_01_13

METKONAZOL

125116-23-6

706

F04_01_14

MYKLOBUTANIL

88671-89-0

442

F04_01_15

PENKONAZOL

66246-88-6

446

F04_01_16

PROPIKONAZOL

60207-90-1

408

F04_01_17

PROTHIOKONAZOL

178928-70-6

745

F04_01_18

TEBUKONAZOL

107534-96-3

494

F04_01_19

TETRAKONAZOL

112281-77-3

726

F04_01_20

TRIADIMENOL

55219-65-3

398

F04_01_21

TRIFLUMIZOL

99387-89-0

730

F04_01_22

TRITIKONAZOL

131983-72-7

652

F04_01_23

MEFENTRIFLUKONAZOL

1417782-03-6

1004

F04_02

FUNGICIDY NA BÁZI IMIDAZOLU

F04_02_01

CYAZOFAMID

120116-88-3

653

F04_02_02

FENAMIDON

161326-34-7

650

F04_02_03

TRIAZOXID

72459-58-6

729

F04_99

OSTATNÍ FUNGICIDY NA BÁZI IMIDAZOLŮ A TRIAZOLŮ

F04_99_01

AMETOKTRADIN

865318-97-4

818

F04_99_02

AMISULBROM

348635-87-0

789

F04_99_03

TRICYKLAZOL

41814-78-2

547

F04_99_99

OSTATNÍ FUNGICIDY NA BÁZI IMIDAZOLŮ A TRIAZOLŮ J.N.

Fungicidy na bázi morfolinů

F05

F05_01

FUNGICIDY NA BÁZI MORFOLINU

F05_01_01

DIMETHOMORF

110488-70-5

483

F05_01_02

DODEMORF

1593-77-7

300

F05_01_03

FENPROPIMORF

67564-91-4

427

F05_99

OSTATNÍ FUNGICIDY NA BÁZI MORFOLINŮ

F05_99_99

OSTATNÍ FUNGICIDY NA BÁZI MORFOLINŮ J.N.

Fungicidy mikrobiologického nebo botanického původu

F06

F06_01

MIKROBIOLOGICKÉ FUNGICIDY

F06_01_01

AMPELOMYCES QUISQUALIS KMEN AQ10

589

F06_01_021

AUREOBASIDIUM PULLULANS KMEN DSM 14940

809

F06_01_022

AUREOBASIDIUM PULLULANS KMEN DSM 14941

810

F06_01_03

BACILLUS AMYLOLIQUEFACIENS (DŘÍVE SUBTILIS QST 713) KMEN AQ 713

661

F06_01_04

CONIOTHYRIUM MINITANS KMEN CON/M/91-08

614

F06_01_05

CLONOSTACHYS ROSEA (DŘÍVE GLIOCLADIUM CATENULATUM) KMEN J1446

624

F06_01_08

PSEUDOMONAS CHLORORAPHIS KMEN MA342

574

F06_01_09

PSEUDOZYMA FLOCCULOSA

669

F06_01_111

TRICHODERMA HARZIANUM KMEN T-22

1007

F06_01_112

TRICHODERMA HARZIANUM KMEN ITEM 908

1008

F06_01_12

CANDIDA OLEOPHILA KMEN O

947

F06_01_141

PHLEBIOPSIS GIGANTEA KMEN FOC PG 410.3

930

F06_01_142

PHLEBIOPSIS GIGANTEA KMEN VRA 1835

921

F06_01_143

PHLEBIOPSIS GIGANTEA KMEN VRA 1984

922

F06_01_15

PSEUDOMONAS SP. KMEN DSMZ 13134

935

F06_01_16

PYTHIUM OLIGANDRUM KMEN M1

936

F06_01_17

STREPTOMYCES (DŘÍVE STREPTOMYCES GRISEOVIRIDIS) KMEN K61

937

F06_01_181

TRICHODERMA ASPERELLUM (DŘÍVE T. HARZIANUM) KMEN ICC012

938

F06_01_182

TRICHODERMA ASPERELLUM (DŘÍVE T. VIRIDE) KMEN T25

1010

F06_01_183

TRICHODERMA ASPERELLUM (DŘÍVE T. VIRIDE) KMEN TV1

940

F06_01_19

TRICHODERMA ASPERELLUM KMEN T34

941

F06_01_201

TRICHODERMA ATROVIRIDE (DŘÍVE T. HARZIANUM) KMEN IMI 206040

942

F06_01_202

TRICHODERMA ATROVIRIDE (DŘÍVE T. HARZIANUM) KMEN T11

943

F06_01_21

TRICHODERMA ATROVIRIDE KMEN I-1237

944

F06_01_22

TRICHODERMA GAMSII (DŘÍVE T. VIRIDE) KMEN ICC080

945

F06_01_23

TRICHODERMA POLYSPORUM (IMI 206039)

946

F06_01_24

VERTICILLIUM ALBO-ATRUM (DŘÍVE VERTICILLIUM DAHLIAE) KMEN WCS850

948

F06_01_25

BACILLUS AMYLOLIQUEFACIENS KMEN MBI 600

1011

F06_01_26

BACILLUS AMYLOLIQUEFACIENS KMEN FZB24

1012

F06_01_27

SACCHAROMYCES CEREVISIAE KMEN LAS02

1016

F06_01_28

TRICHODERMA ATROVIRIDE KMEN SC1

988

F06_01_29

BACILLUS AMYLOLIQUEFACIENS SUBSP. PLANTARUM KMEN D747

1013

F06_01_30

BACILLUS PUMILUS QST KMEN 2808

1014

F06_01_31

METSCHNIKOWIA FRUCTICOLA KMEN NRRL Y-27328

F06_01_32

STREPTOMYCES LYDICUS WYEC 108

F06_01_33

ABE-IT 56

F06_01_34

BACILLUS SUBTILIS KMEN IAB/BS03

F06_01_35

ASPERGILLUS FLAVUS KMEN MUCL 54911

F06_01_36

VERTICILLIUM NONALFAFAE

F06_02

BOTANICKÉ FUNGICIDY

F06_02_01

EUGENOL

97-53-0

967

F06_02_02

GERANIOL

106-24-1

968

F06_02_03

THYMOL

89-83-8

969

F06_02_04

VÝTAŽEK Z KAJEPUTU STŘÍDAVOLISTÉHO (TEA TREE)

68647-73-4

914

F06_02_05

LAMINARIN

9008-22-4

671

F06_02_06

FEN 560 (PRÁŠEK ZE SEMEN PÍSKAVICE)

858

F06_02_07

VÝTAŽEK Z KŘÍDLATKY SACHALINSKÉ

F06_99

OSTATNÍ FUNGICIDY MIKROBIOLOGICKÉHO NEBO BOTANICKÉHO PŮVODU

F06_99_01

CEREVISAN

980

F06_99_99

OSTATNÍ FUNGICIDY MIKROBIOLOGICKÉHO NEBO BOTANICKÉHO PŮVODU J.N.

F07

BAKTERICIDY

F07_01

ANORGANICKÉ BAKTERICIDY

F07_01_01

CHLORNAN SODNÝ

7681-52-9

848

F07_01_02

SÍRAN HLINITÝ

10043-01-3

849

F07_99

OSTATNÍ BAKTERICIDY

F07_99_01

KASUGAMYCIN

6980-18-3

19408-46-9

703

F07_99_02

STREPTOMYCIN

57-92-1

312

F07_99_03

SÍRAN DRASELNO-HLINITÝ, DODEKAHYDRÁT

7784-24-9

Ostatní fungicidy a baktericidy

F99

F99_01

ALIFATICKÉ DUSÍKATÉ FUNGICIDY

F99_01_01

CYMOXANIL

57966-95-7

419

F99_01_02

DODIN

2439-10-3

101

F99_01_03

GUAZATIN

108173-90-6

361

F99_02

FUNGICIDY NA BÁZI AMIDU

F99_02_01

CYFLUFENAMID

180409-60-3

759

F99_02_02

FLUOPIKOLID

239110-15-7

787

F99_02_03

PROCHLORAZ

67747-09-5

407

F99_02_04

SILTHIOFAM

175217-20-6

635

F99_02_05

ZOXAMID

156052-68-5

640

F99_02_06

MANDIPROPAMID

374726-62-2

783

F99_02_07

PENTHIOPYRAD

183675-82-3

824

F99_02_08

BENZOVINDIFLUPYR

1072957-71-1

981

F99_02_09

ISOFETAMID

875915-78-9

972

F99_02_10

MANDESTROBIN

173662-97-0

F99_02_11

FLUOPYRAM

658066-35-4

807

F99_03

FUNGICIDY NA BÁZI ANILIDU

F99_03_01

BENALAXYL

71626-11-4

416

F99_03_02

BOSKALID

188425-85-6

673

F99_03_03

KARBOXIN

5234-68-4

273

F99_03_04

FENHEXAMID

126833-17-8

603

F99_03_05

FLUTOLANIL

66332-96-5

524

F99_03_06

METALAXYL-M

70630-17-0

580

F99_03_07

METALAXYL

57837-19-1

365

F99_03_08

BENALAXYL-M

98243-83-5

766

F99_03_09

BIXAFEN

581809-46-3

819

F99_03_12

ISOPYRAZAM

881685-58-1

683777-13

683777-14-2

963

F99_03_13

FLUXAPYROXAD

907204-31-3

828

F99_03_14

PENFLUFEN

494793-67-8

826

F99_03_15

SEDAXAN

874967-67-6

599197-38-3

599194-51-1

833

F99_05

AROMATICKÉ FUNGICIDY

F99_05_01

CHLORTHALONIL

1897-45-6

288

F99_05_02

DIKLORAN

99-30-9

150

F99_05_03

METHYLESTER KYSELINY 2,5-DICHLORBENZOOVÉ

2905-69-3

686

F99_06

FUNGICIDY NA BÁZI DIKARBOXIMIDU

F99_06_01

IPRODION

36734-19-7

278

F99_07

FUNGICIDY NA BÁZI DINITROANILINU

F99_07_01

FLUAZINAM

79622-59-6

521

F99_08

FUNGICIDY NA BÁZI DINITROFENOLU

F99_08_01

DINOKAP

39300-45-3

98

F99_08_02

MEPTYLDINOKAP

6119-92-2

811

F99_09

ORGANOFOSFOROVÉ FUNGICIDY

F99_09_01

FOSETYL

15845-66-6

384

F99_09_02

TOLKLOFOS-METHYL

57018-04-9

479

F99_10

FUNGICIDY NA BÁZI OXAZOLU

F99_10_01

FAMOXADON

131807-57-3

594

F99_10_02

HYMEXAZOL

10004-44-1

528

F99_10_03

OXATHIAPIPROLIN

1003318-67-9

985

F99_11

FUNGICIDY NA BÁZI FENYLPYRROLU

F99_11_01

FLUDIOXONIL

131341-86-1

522

F99_12

FUNGICIDY NA BÁZI FTALIMIDU

F99_12_01

KAPTAN

133-06-2

40

F99_12_02

FOLPET

133-07-3

75

F99_13

FUNGICIDY NA BÁZI PYRIMIDINU

F99_13_01

BUPIRIMÁT

41483-43-6

261

F99_13_02

CYPRODINIL

121552-61-2

511

F99_13_03

MEPANIPYRIM

110235-47-7

611

F99_13_04

PYRIMETHANIL

53112-28-0

714

F99_14

FUNGICIDY NA BÁZI CHINOLINU

F99_14_01

8-HYDROXYCHINOLIN

148-24-3

677

F99_14_02

CHINOXYFEN

124495-18-7

566

F99_15

FUNGICIDY NA BÁZI CHINONU

F99_15_01

DITHIANON

3347-22-6

153

F99_16

FUNGICIDY NA BÁZI STROBILURINU

F99_16_01

AZOXYSTROBIN

131860-33-8

571

F99_16_02

DIMOXYSTROBIN

149961-52-4

739

F99_16_03

FLUOXASTROBIN

361377-29-9

746

F99_16_04

KRESOXIM-METHYL

143390-89-0

568

F99_16_05

PIKOXYSTROBIN

117428-22-5

628

F99_16_06

PYRAKLOSTROBIN

175013-18-0

657

F99_16_07

TRIFLOXYSTROBIN

141517-21-7

617

F99_16_08

FENPIKOXAMID (DŘÍVE LYSERFENVALPYR)

517875-34-2

991

F99_17

FUNGICIDY NA BÁZI MOČOVINY

F99_17_01

PENCYKURON

66063-05-6

402

F99_17_02

MOČOVINA

57-13-6

913

F99_99

NEZAŘAZENÉ FUNGICIDY

F99_99_01

2-FENYLFENOL (VČETNĚ SOLÍ, JAKO JE SODNÁ SŮL)

90-43-7

246

F99_99_02

ACIBENZOLAR-S-METHYL

135158-54-2

597

F99_99_04

KYSELINA L-ASKORBOVÁ

50-81-7

774

F99_99_05

KYSELINA BENZOOVÁ

65-85-0

622

F99_99_06

FENPROPIDIN

67306-00-7

520

F99_99_08

METRAFENON

220899-03-6

752

F99_99_09

PYRIOFENON

688046-61-9

827

F99_99_10

SPIROXAMIN

118134-30-8

572

F99_99_11

DIDECYLDIMETHYLAMONIUM-CHLORID

859

F99_99_12

PROCHINAZID

189278-12-4

764

F99_99_13

VALIFENALÁT (DŘÍVE VALIFENAL)

283159-90-0

857

F99_99_14

DIMETHYL-DISULFID

624-92-0

F99_99_15

COS-OGA

979

F99_99_16

FLUTIANIL

958647-10-4

835

F99_99_17

FENPYRAZAMIN

473798-59-3

832

F99_99_99

OSTATNÍ FUNGICIDY A BAKTERICIDY, NEZAŘAZENÉ (J.N.)

Herbicidy, desikanty a přípravky proti mechům

PES_H

Herbicidy na bázi fenoxy-fytohormonů

H01

H01_01

HERBICIDY NA BÁZI FENOXYKYSELIN

H01_01_01

2,4-D

94-75-7

1

H01_01_02

2,4-DB

94-82-6

83

H01_01_03

DICHLORPROP-P

15165-67-0

476

H01_01_04

MCPA

94-74-6

2

H01_01_05

MCPB

94-81-5

50

H01_01_06

MEKOPROP

7085-19-0

51

H01_01_07

MEKOPROP-P

16484-77-8

475

H01_99

OSTATNÍ HERBICIDY NA BÁZI FENOXY-FYTOHORMONŮ

H01_99_99

OSTATNÍ HERBICIDY NA BÁZI FENOXY-FYTOHORMONŮ J.N.

Herbicidy na bázi triazinů a triazinonů

H02

H02_02

HERBICIDY NA BÁZI TRIAZINU

H02_02_01

TERBUTHYLAZIN

5915-41-3

234

H02_02_02

HEXAZINON

51235-04-2

374

H02_03

HERBICIDY NA BÁZI TRIAZINONU

H02_03_01

METAMITRON

41394-05-2

381

H02_03_02

METRIBUZIN

21087-64-9

283

H02_99

OSTATNÍ HERBICIDY NA BÁZI TRIAZINŮ A TRIAZINONŮ

H02_99_99

OSTATNÍ HERBICIDY NA BÁZI TRIAZINŮ A TRIAZINONŮ J.N.

Herbicidy na bázi amidů a anilidů

H03

H03_01

HERBICIDY NA BÁZI AMIDU

H03_01_01

BEFLUBUTAMID

113614-08-7

662

H03_01_02

DIMETHENAMID-P

163515-14-8

638

H03_01_03

ISOXABEN

82558-50-7

701

H03_01_04

NAPROPAMID

15299-99-7

271

H03_01_05

PENOXSULAM

219714-96-2

758

H03_01_06

PETHOXAMID

106700-29-2

665

H03_01_07

PROPYZAMID

23950-58-5

315

H03_01_08

PYROXSULAM

422556-08-9

793

H03_02

HERBICIDY NA BÁZI ANILIDU

H03_02_01

DIFLUFENIKAN

83164-33-4

462

H03_02_02

FLORASULAM

145701-23-1

616

H03_02_03

FLUFENACET

142459-58-3

588

H03_02_04

METAZACHLOR

67129-08-2

411

H03_02_05

METOSULAM

139528-85-1

707

H03_02_06

PROPANIL

709-98-8

205

H03_03

HERBICIDY NA BÁZI CHLORACETANILIDU

H03_03_01

ACETOCHLOR

34256-82-1

496

H03_03_02

DIMETHACHLOR

50563-36-5

688

H03_03_03

PROPISOCHLOR

86763-47-5

836

H03_03_04

S-METOLACHLOR

87392-12-9

178961-20-1

607

H03_03_05

PRETILACHLOR

51218-49-6

711

H03_99

OSTATNÍ HERBICIDY NA BÁZI AMIDŮ A ANILIDŮ

H03_99_99

OSTATNÍ HERBICIDY NA BÁZI AMIDŮ A ANILIDŮ J.N.

Herbicidy na bázi karbamátů a bis-karbamátů

H04

H04_01

HERBICIDY NA BÁZI BIS-KARBAMÁTU

H04_01_01

CHLORPROFAM

101-21-3

43

H04_01_02

DESMEDIFAM

13684-56-5

477

H04_01_03

FENMEDIFAM

13684-63-4

77

H04_02

HERBICIDY NA BÁZI KARBAMÁTU

H04_02_01

ASULAM

3337-71-1

240

H04_02_02

KARBETAMID

16118-49-3

95

H04_99

OSTATNÍ HERBICIDY NA BÁZI KARBAMÁTŮ A BIS-KARBAMÁTŮ

H04_99_99

OSTATNÍ HERBICIDY NA BÁZI KARBAMÁTŮ A BIS-KARBAMÁTŮ J.N.

Herbicidy na bázi derivátů dinitroanilinu

H05

H05_01

HERBICIDY NA BÁZI DINITROANILINU

H05_01_01

BENFLURALIN

1861-40-1

285

H05_01_02

PENDIMETHALIN

40487-42-1

357

H05_01_03

ORYZALIN

19044-88-3

537

H05_99

OSTATNÍ HERBICIDY NA BÁZI DERIVÁTŮ DINITROANILINU

H05_99_99

OSTATNÍ HERBICIDY NA BÁZI DERIVÁTŮ DINITROANILINU J.N.

Herbicidy na bázi derivátů močoviny, uracilu nebo sulfonylmočoviny

H06

H06_01

HERBICIDY NA BÁZI SULFONYLMOČOVINY

H06_01_01

AMIDOSULFURON

120923-37-7

515

H06_01_02

AZIMSULFURON

120162-55-2

584

H06_01_03

BENSULFURON-METHYL

83055-99-6

502.201

H06_01_04

CHLORSULFURON

64902-72-3

391

H06_01_05

ETHOXYSULFURON

126801-58-9

591

H06_01_06

FLAZASULFURON

104040-78-0

595

H06_01_07

FLUPYRSULFURON-METHYL

150315-10-9

1447440-54-5

577

H06_01_08

FORAMSULFURON

173159-57-4

659

H06_01_09

IMAZOSULFURON

122548-33-8

590

H06_01_10

JODOSULFURON (JODOSULFURON-METHYL SODNÝ)

185119-76-0

144550-36-7

634

634.501

H06_01_11

MESOSULFURON (MESOSULFURON-METHYL)

400852-66-6

208465-21-8

663

663.201

H06_01_12

METSULFURON-METHYL

74223-64-6

441.201

H06_01_13

NIKOSULFURON

111991-09-4

709

H06_01_14

OXASULFURON

144651-06-9

626

H06_01_15

PROSULFURON

94125-34-5

579

H06_01_16

RIMSULFURON

122931-48-0

716

H06_01_17

SULFOSULFURON

141776-32-1

601

H06_01_18

THIFENSULFURON-METHYL

79277-27-3

452

H06_01_19

TRIASULFURON

82097-50-5

480

H06_01_20

TRIBENURON (VÝCHOZÍ LÁTKA)

106040-48-6

546

H06_01_21

TRIFLUSULFURON

126535-15-7

731

H06_01_22

TRITOSULFURON

142469-14-5

735

H06_01_23

ORTHOSULFAMURON

213464-77-8

781

H06_01_24

ETHAMETSULFURON-METHYL

97780-06-8

834.201

H06_01_25

HALOSULFURON-METHYL

100784-20-1

785.201

H06_01_26

TRIFLOXYSULFURON

145099-21-4

617

H06_02

HERBICIDY NA BÁZI URACILU

H06_02_01

LENACIL

2164-08-1

163

H06_02_02

TERBACIL

5902-51-2

272

H06_03

HERBICIDY NA BÁZI MOČOVINY

H06_03_01

CHLORTOLURON

15545-48-9

217

H06_03_02

DIURON

330-54-1

100

H06_03_03

FLUOMETURON

2164-17-2

159

H06_03_04

ISOPROTURON

34123-59-6

336

H06_03_05

LINURON

330-55-2

76

H06_03_06

METOBROMURON

3060-89-7

168

H06_99

OSTATNÍ HERBICIDY NA BÁZI DERIVÁTŮ MOČOVINY, URACILU NEBO SULFONYLMOČOVINY

H06_99_99

OSTATNÍ HERBICIDY NA BÁZI DERIVÁTŮ MOČOVINY, URACILU NEBO SULFONYLMOČOVINY J.N.

Ostatní herbicidy

H99

H99_01

HERBICIDY NA BÁZI ARYLOXYFENOXYPROPIONOVÝCH KYSELIN

H99_01_01

KLODINAFOP

114420-56-3

683

H99_01_02

CYHALOFOP-BUTYL

122008-85-9

596

H99_01_03

DIKLOFOP (DIKLOFOP-METHYL)

40843-25-2

257-141-8

358

358.201

H99_01_04

FENOXAPROP-P

113158-40-0

484

H99_01_05

FLUAZIFOP-P

83066-88-0

467

H99_01_06

HALOXYFOP-P (METHYLESTER HALOXYFOPU-P)

95977-29-0

72619-32-0

526

526.201

H99_01_07

PROPACHIZAFOP

111479-05-1

713

H99_01_08

CHIZALOFOP-P

94051-08-8

641

H99_01_09

CHIZALOFOP-P-ETHYL

100646-51-3

641.202

H99_01_10

CHIZALOFOP-P-TEFURYL

119738-06-6

641.226

H99_02

HERBICIDY NA BÁZI BENZOFURANU

H99_02_01

ETHOFUMESÁT

26225-79-6

233

H99_03

HERBICIDY NA BÁZI KYSELINY BENZOOVÉ

H99_03_01

DIKAMBA

1918-00-9

85

H99_03_02

PYRITHIOBAK SODNÝ

123343-16-8

H99_04

HERBICIDY NA BÁZI BIPYRIDYLU

H99_04_01

DIKVAT

85-00-7

55

H99_05

HERBICIDY NA BÁZI CYKLOHEXANDIONU

H99_05_01

KLETHODIM

99129-21-2

508

H99_05_02

CYKLOXYDIM

101205-02-1

510

H99_05_03

PROFOXYDIM

139001-49-3

621

H99_05_04

TEPRALOXYDIM

149979-41-9

608

H99_05_05

TRALKOXYDIM

87820-88-0

544

H99_06

HERBICIDY NA BÁZI DIAZINU

H99_06_01

PYRIDÁT

55512-33-9

447

H99_07

HERBICIDY NA BÁZI DIKARBOXIMIDU

H99_07_01

CINIDON-ETHYL

142891-20-1

598

H99_07_02

FLUMIOXAZIN

103361-09-7

578

H99_08

HERBICIDY NA BÁZI DIFENYLETHERU

H99_08_01

AKLONIFEN

74070-46-5

498

H99_08_02

BIFENOX

42576-02-3

413

H99_08_03

OXYFLUORFEN

42874-03-3

538

H99_09

HERBICIDY NA BÁZI IMIDAZOLINONU

H99_09_01

IMAZAMOX

114311-32-9

619

H99_10

ANORGANICKÉ HERBICIDY

H99_10_01

SÍRAN ŽELEZNATÝ

7720-78-7

17375-41-6

7782-63-0

837

H99_11

HERBICIDY NA BÁZI ISOXAZOLU

H99_11_01

ISOXAFLUTOL

141112-29-0

575

H99_11_02

TOPRAMEZON

210631-68-8

800

H99_13

HERBICIDY NA BÁZI NITRILU

H99_13_01

BROMOXYNIL

1689-84-5

87

H99_13_02

DICHLOBENIL

1194-65-6

73

H99_13_03

IOXYNIL

1689-83-4

3861-47-0

86

H99_14

ORGANOFOSFOROVÉ HERBICIDY

H99_14_01

GLUFOSINÁT AMONNÝ

51276-47-2

77182-82-2

437

H99_14_02

GLYFOSÁT

1071-83-6

284

H99_15

HERBICIDY NA BÁZI FENYLPYRAZOLU

H99_15_01

PINOXADEN

243973-20-8

776

H99_15_02

PYRAFLUFEN-ETHYL

129630-19-9

605.202

H99_16

HERBICIDY NA BÁZI PYRIDAZINONU

H99_16_01

CHLORIDAZON

1698-60-8

111

H99_16_02

FLURTAMON

96525-23-4

569

H99_17

HERBICIDY NA BÁZI PYRIDINKARBOXAMIDU

H99_17_01

PIKOLINAFEN

137641-05-5

639

H99_18

HERBICIDY NA BÁZI KYSELINY PYRIDINKARBOXYLOVÉ

H99_18_01

KLOPYRALID

1702-17-6

455

H99_18_02

PIKLORAM

1918-02-1

174

H99_18_03

HALAUXIFEN-METHYL

943831-98-9

970.201

H99_18_04

AMINOPYRALID

150114-71-9

771

H99_18_05

FLORPYRAUXIFEN-BENZYL

1390661-72-9

990.227

H99_19

HERBICIDY NA BÁZI KYSELINY PYRIDYLOXYOCTOVÉ

H99_19_02

FLUROXYPYR

69377-81-7

431

H99_19_03

TRIKLOPYR

55335-06-3

376

H99_20

HERBICIDY NA BÁZI CHINOLINU

H99_20_01

CHINMERAK

90717-03-6

563

H99_20_02

CHINKLORAK

84087-01-4

493

H99_21

HERBICIDY NA BÁZI THIADIAZINU

H99_21_01

BENTAZON

25057-89-0

366

H99_22

HERBICIDY NA BÁZI THIOKARBAMÁTU

H99_22_01

MOLINÁT

2212-67-1

235

H99_22_02

PROSULFOKARB

52888-80-9

539

H99_22_03

TRIALLÁT

2303-17-5

97

H99_23

HERBICIDY NA BÁZI TRIAZOLU

H99_23_01

AMITROL

61-82-5

90

H99_24

HERBICIDY NA BÁZI TRIAZOLINONU

H99_24_01

KARFENTRAZON-ETHYL

128639-02-1

587.202

H99_25

HERBICIDY NA BÁZI TRIAZOLONU

H99_25_01

PROPOXYKARBAZON (PROPOXYKARBAZON-NATRIUM)

145026-81-9

181274-15-7

655

655.011

H99_25_02

THIENKARBAZON

317815-83-1

797

H99_26

HERBICIDY NA BÁZI TRIKETONU

H99_26_01

MESOTRION

104206-82-8

625

H99_26_02

SULKOTRION

99105-77-8

723

H99_26_03

TEMBOTRION

335104-84-2

790

H99_99

NEZAŘAZENÉ HERBICIDY

H99_99_01

KYSELINA OCTOVÁ

64-19-7

838

H99_99_02

BISPYRIBAK

125401-75-4

748

H99_99_03

KLOMAZON

81777-89-1

509

H99_99_04

FLUROCHLORIDON

61213-25-0

430

H99_99_05

OXADIARGYL

39807-15-3

604

H99_99_06

OXADIAZON

19666-30-9

213

H99_99_07

KYSELINA PELARGONOVÁ

112-05-0

888

H99_99_08

CHINOKLAMIN

2797-51-5

648

H99_99_99

OSTATNÍ NEZAŘAZENÉ HERBICIDY, DESIKANTY A PŘÍPRAVKY PROTI MECHŮM J.N.

Insekticidy a akaricidy

PES_I

Insekticidy na bázi pyrethroidů

I01

I01_01

INSEKTICIDY NA BÁZI PYRETHROIDŮ

I01_01_01

AKRINATHRIN

101007-06-1

678

I01_01_02

ALFA-CYPERMETHRIN

67375-30-8

454

I01_01_03

BETA-CYFLUTHRIN

68359-37-5

482

I01_01_04

BIFENTHRIN

82657-04-3

415

I01_01_05

CYFLUTHRIN

68359-37-5

385

I01_01_06

CYPERMETHRIN

52315-07-8

332

I01_01_07

DELTAMETHRIN

52918-63-5

333

I01_01_08

ESFENVALERÁT

66230-04-4

481

I01_01_09

ETOFENPROX

80844-07-1

471

I01_01_10

GAMA-CYHALOTHRIN

76703-62-3

768

I01_01_11

LAMBDA-CYHALOTHRIN

91465-08-6

463

I01_01_12

TAU-FLUVALINÁT

102851-06-9

786

I01_01_13

TEFLUTHRIN

79538-32-2

451

I01_01_14

ZETA-CYPERMETHRIN

52315-07-8

733

I01_01_15

BETA-CYPERMETHRIN

65731-84-2

72204-43-4

65732-07-2

83860-31-5

632

I01_99

OSTATNÍ INSEKTICIDY NA BÁZI PYRETHROIDŮ

I01_99_99

OSTATNÍ INSEKTICIDY NA BÁZI PYRETHROIDŮ J.N.

Insekticidy na bázi chlorovaných uhlovodíků

I02

I02_01

INSEKTICIDY NA BÁZI DIAMIDU KYSELINY ANTHRANILOVÉ

I02_01_01

CYANTRANILIPROL

736994-63-1

998

I02_99

OSTATNÍ INSEKTICIDY NA BÁZI CHLOROVANÝCH UHLOVODÍKŮ

I02_99_99

OSTATNÍ INSEKTICIDY NA BÁZI CHLOROVANÝCH UHLOVODÍKŮ J.N.

Insekticidy na bázi karbamátů a oxim-karbamátů

I03

I03_01

INSEKTICIDY NA BÁZI OXIM-KARBAMÁTU

I03_01_01

METHOMYL

16752-77-5

264

I03_01_02

OXAMYL

23135-22-0

342

I03_02

INSEKTICIDY NA BÁZI KARBAMÁTU

I03_02_01

FENOXYKARB

79127-80-3

425

I03_02_02

FORMETANÁT

23422-53-9

697

I03_02_03

METHIOKARB

2032-65-7

165

I03_02_04

PIRIMIKARB

23103-98-2

231

I03_99

OSTATNÍ INSEKTICIDY NA BÁZI KARBAMÁTU A OXIM-KARBAMÁTU

I03_99_99

OSTATNÍ INSEKTICIDY NA BÁZI KARBAMÁTU A OXIM-KARBAMÁTU J.N.

Insekticidy na bázi organofosfátů

I04

I04_01

ORGANOFOSFOROVÉ INSEKTICIDY

I04_01_01

CHLORPYRIFOS

2921-88-2

221

I04_01_02

CHLORPYRIFOS-METHYL

5589-13-0

486

I04_01_03

DIMETHOÁT

60-51-5

59

I04_01_04

ETHOPROFOS

13194-48-4

218

I04_01_07

MALATHION

121-75-5

12

I04_01_08

FOSMET

732-11-6

318

I04_01_09

PIRIMIFOS-METHYL

29232-93-7

239

I04_01_10

DICHLORVOS

62-73-7

11

I04_99

OSTATNÍ INSEKTICIDY NA BÁZI ORGANOFOSFÁTŮ

I04_99_99

OSTATNÍ INSEKTICIDY NA BÁZI ORGANOFOSFÁTŮ J.N.

Insekticidy mikrobiologického nebo botanického původu

I05

I05_01

MIKROBIOLOGICKÉ INSEKTICIDY

I05_01_01

VIRUS GRANULÓZY OBALEČE ZIMOLÉZOVÉHO ADOXOPHYES ORANA KMEN BV-0001

782

I05_01_03

BACILLUS THURINGIENSIS SUBSP. ISRAELIENSIS (SÉROTYP H-14) KMEN AM65-52

770

I05_01_04

METARHIZIUM ANISOPLIAE VAR. ANISOPLIAE KMEN BIPESCO 5/F52

1020

I05_01_05

PAECILOMYCES FUMOSOROSEUS KMEN FE 9901

778

I05_01_081

BACILLUS THURINGIENSIS SUBSP. AIZAWAI KMEN ABTS-1857

949

I05_01_082

BACILLUS THURINGIENSIS SUBSP. AIZAWAI KMEN GC-91

950

I05_01_091

BACILLUS THURINGIENSIS SUBSP. KURSTAKI KMEN ABTS 351

951

I05_01_092

BACILLUS THURINGIENSIS SUBSP. KURSTAKI KMEN PB 54

952

I05_01_093

BACILLUS THURINGIENSIS SUBSP. KURSTAKI KMEN SA 11

953

I05_01_094

BACILLUS THURINGIENSIS SUBSP. KURSTAKI KMEN SA 12

954

I05_01_095

BACILLUS THURINGIENSIS SUBSP. KURSTAKI KMEN EG 2348

955

I05_01_10

BACILLUS THURINGIENSIS SUBSP. TENEBRIONIS KMEN NB 176 (TM 141)

956

I05_01_111

BEAUVERIA BASSIANA KMEN ATCC 74040

957

I05_01_112

BEAUVERIA BASSIANA KMEN GHA

958

I05_01_12

CYDIA POMONELLA GRANULOVIRUS (CPGV)

959

I05_01_13

VIRUS JADERNÉ POLYEDRIE ČERNOPÁSKY BAVLNÍKOVÉ HELICOVERPA ARMIGERA (HEARNPV)

960

I05_01_14

LECANICILLIUM MUSCARIUM (DŘÍVE VERTICILIUM LECANII) KMEN VE 6

961

I05_01_15

VIRUS JADERNÉ POLYEDRIE BLÝSKAVKY SPODOPTERA LITTORALIS

962

I05_01_16

BEAUVERIA BASSIANA KMEN 147

1017

I05_01_17

BEAUVERIA BASSIANA KMEN NPP111B005

1018

I05_01_18

ISARIA FUMOSOROSEA KMEN APOPKA 97 (DŘÍVE PAECILOMYCES FUMOSOROSEUS)

573

I05_01_19

VIRUS JADERNÉ POLYEDRIE BLÝSKAVKY ČERVIVCOVÉ SPODOPTERA EXIGUA

592

I05_01_20

BEAUVERIA BASSIANA KMEN IMI389521

I05_01_21

BEAUVERIA BASSIANA KMEN PPRI 5339

I05_01_22

BAKULOVIRUS GV

I05_01_23

BEAUVERIA BASSIANA KMEN BB1

I05_01_24

BEAUVERIA BRONGNIARTII

I05_01_25

PHTHORIMAEA OPERCULELLA GRANULOVIRUS (PHOPGV)

I05_01_26

MULTIKAPSIDOVÝ VIRUS JADERNÉ POLYEDRIE BLÝSKAVKY ČERVIVCOVÉ SPODOPTERA EXIGUA (SEMNPV)

I05_01_27

BEAUVERIA BASSIANA 203

I05_01_28

METARHIZIUM BRUNNEUM KMEN CB15-III

I05_02

BOTANICKÉ INSEKTICIDY

I05_02_01

OLEJ Z POMERANČOVÉ KŮRY

8028-48-6

5989-27-5

902

I05_02_02

OLEJ Z AKSAMITNÍKU

903

I05_02_03

AZADIRACHTIN

11141-17-6

627

I05_02_04

PYRETHRINY

8003-34-7

32

I05_99

OSTATNÍ INSEKTICIDY MIKROBIOLOGICKÉHO NEBO BOTANICKÉHO PŮVODU

I05_99_99

OSTATNÍ INSEKTICIDY MIKROBIOLOGICKÉHO NEBO BOTANICKÉHO PŮVODU J.N.

Akaricidy

I06

I06_01

AKARICIDY NA BÁZI PYRAZOLU

I06_01_01

FENPYROXIMÁT

134098-61-6

695

I06_02

AKARICIDY NA BÁZI TETRAZINU

I06_02_01

KLOFENTEZIN

74115-24-5

418

I06_02_02

FLUFENZIN

162320-67-4

734

I06_99

OSTATNÍ AKARICIDY

I06_99_01

ACECHINOCYL

57960-19-7

760

I06_99_02

CYFLUMETOFEN

400882-07-7

821

I06_99_99

OSTATNÍ AKARICIDY J.N.

Ostatní insekticidy

I99

I99_01

INSEKTICIDY VYROBENÉ FERMENTACÍ

I99_01_01

ABAMEKTIN, AVERMEKTIN B1 A, AVERMEKTIN B1B (VYJÁDŘENO JAKO ABAMEKTIN)

71751-41-2

65195-55-3

65195-56-4

495

I99_01_02

MILBEMEKTIN

51596-10-2

51596-11-3

660

I99_01_03

SPINOSAD

168316-95-8

131929-60-7

131929-63-0

636

I99_01_04

EMAMEKTIN

119791-41-2

155569-91-8

791

I99_01_05

SPINETORAM

935545-74-7

802

I99_03

INSEKTICIDY NA BÁZI BENZOYLMOČOVINY

I99_03_01

DIFLUBENZURON

35367-38-5

339

I99_03_02

FLUFENOXURON

01463-69-8

470

I99_03_03

LUFENURON

103055-07-8

704

I99_03_04

NOVALURON

116714-46-6

672

I99_03_05

TEFLUBENZURON

83121-18-0

450

I99_03_06

TRIFLUMURON

64628-44-0

548

I99_04

INSEKTICIDY NA BÁZI KARBAZÁTU

I99_04_01

BIFENAZÁT

149877-41-8

736

I99_05

INSEKTICIDY NA BÁZI DIAZYLHYDRAZINU

I99_05_01

METHOXYFENOZID

161050-58-4

656

I99_05_02

TEBUFENOZID

112410-23-8

724

I99_05_03

CHROMAFENOZID

143807-66-3

775

I99_06

REGULÁTORY RŮSTU HMYZU

I99_06_01

CYROMAZIN

66215-27-8

420

I99_06_02

BUPROFEZIN

953030-84-7

681

I99_06_03

HEXYTHIAZOX

78587-05-0

439

I99_08

INSEKTICIDY NA BÁZI NITROGUANIDINU

I99_08_01

KLOTHIANIDIN

210880-92-5

738

I99_08_02

THIAMETHOXAM

153719-23-4

637

I99_09

ORGANOCÍNOVÉ INSEKTICIDY

I99_09_01

FENBUTATINOXID

13356-08-6

359

I99_10

INSEKTICIDY NA BÁZI OXADIAZINU

I99_10_01

INDOXAKARB

173584-44-6

612

I99_11

INSEKTICIDY NA BÁZI FENYLETHERU

I99_11_01

PYRIPROXYFEN

95737-68-1

715

I99_12

INSEKTICIDY NA BÁZI (FENYL-)PYRAZOLU

I99_12_02

FIPRONIL

120068-37-3

581

I99_12_03

TEBUFENPYRAD

119168-77-3

725

I99_12_04

CHLORANTRANILIPROL

500008-45-7

794

I99_13

INSEKTICIDY NA BÁZI PYRIDINU

I99_13_01

PYMETROZIN

123312-89-0

593

I99_13_02

FLONIKAMID (IKI-220)

158062-67-0

763

I99_13_03

SULFOXAFLOR

946578-00-3

820

I99_14

INSEKTICIDY NA BÁZI PYRIDYLMETHYLAMINU

I99_14_01

ACETAMIPRID

135410-20-7

649

I99_14_02

IMIDAKLOPRID

138261-41-3

582

I99_14_03

THIAKLOPRID

111988-49-9

631

I99_14_04

FLUPYRADIFURON

951659-40-8

987

I99_15

INSEKTICIDY ZE SKUPINY ESTERŮ KYSELINY SIŘIČITÉ

I99_15_01

PROPARGIT

2312-35-8

216

I99_17

INSEKTICIDY NA BÁZI KYSELINY TETRONOVÉ

I99_17_01

SPIRODIKLOFEN

148477-71-8

737

I99_17_02

SPIROMESIFEN

283594-90-1

747

I99_18

ATRAKTANTY HMYZU LINEÁRNÍ MOTÝLÍ FEROMONY (SCLPS)

I99_18_01

(8E,10E)-DODEKA-8,10-DIEN-1-OL

33956-49-9

860

I99_18_02

[(Z)-DODEC-9-EN-1-YL]-ACETÁT

16974-11-1

112-66-3

422

I99_18_03

[(Z)-DODEC-8-EN-1-YL]-ACETÁT

28079-04-1

861

I99_18_04

[(2E,13Z)-OKTADEKA-2,13-DIEN-1-YL]-ACETÁT

86252-65-5

862

I99_18_05

[(7E,9E)-DODEKA-7,9-DIEN-1-YL]-ACETÁT

54364-63-5

863

I99_18_06

[(7E,9Z)-DODEKA-7,9-DIEN-1-YL]-ACETÁT

55774-32-8

864

I99_18_07

[(7Z,11E)-HEXADEKA-7,11-DIEN-1-YL]-ACETÁT

51606-94-4

865

I99_18_08

[(7Z,11Z)-HEXADEKA-7,11-DIEN-1-YL]-ACETÁT

53042-79-8

52207-99-5

866

I99_18_09

[(9Z,12E)-TETRADEKA-9,12-DIEN-1-YL]-ACETÁT

31654-77-0

867

I99_18_10

[(E)-TETRADEC-11-EN-1-YL]-ACETÁT

33189-72-9

868

I99_18_11

(E)-DEC-5-EN-1-OL

56578-18-8

869

I99_18_12

[(E)-DEC-5-EN-1-YL]-ACETÁT

38421-90-8

870

I99_18_13

[(E)-DODEC-8-EN-1-YL]-ACETÁT

38363-29-0

871

I99_18_14

[(E/Z)-DODEC-8-EN-1-YL]-ACETÁT

38363-29-0

28079-04-1

872

I99_18_15

(Z)-HEXADEC-11-EN-1-OL

56683-54-6

873

I99_18_16

[(Z)-HEXADEC-11-EN-1-YL]-ACETÁT

34010-21-4

874

I99_18_17

(Z)-HEXADEC-11-ENAL

53939-28-9

875

I99_18_18

[(Z)-TETRADEC-11-EN-1-YL]-ACETÁT

20711-10-8

876

I99_18_19

(Z)-OKTADEC-13-ENAL

58594-45-9

878

I99_18_20

(Z)-TETRADEC-7-ENAL

65128-96-3

879

I99_18_21

(Z)-DODEC-8-EN-1-OL

40642-40-8

880

I99_18_22

(Z)-HEXADEC-9-ENAL

56219-04-6

881

I99_18_23

[(Z)-TETRADEC-9-EN-1-YL]-ACETÁT

16725-53-4

882

I99_18_24

DODECYL-ACETÁT

112-66-3

884

I99_18_25

TETRADEKAN-1-OL

112-72-1

856

I99_18_26

DODEKAN-1-OL

112-53-8

I99_18_27

[(E/Z)-DODEC-9-EN-1-YL]-ACETÁT

16974-34-8

I99_18_28

[(3E,8Z,11Z)-TETRADEKA-3,8,11-TRIEN-1-YL]-ACETÁT

163041-94-9

I99_18_29

[(3E,8Z)-TETRADEKA-3,8-DIEN-1-YL]-ACETÁT

I99_18_30

N-TETRADECYLACETÁT

638-59-5

I99_18_31

[(9Z,11E)-TETRADEKA-9,11-DIEN-1-YL]-ACETÁT

50767-79-8

I99_18_32

[(3E,13Z)-OKTADEKA-3,13-DIENYL]-ACETÁT

53120-26-6

I99_18_33

[(3Z,13Z)-OKTADEKA-3,13-DIENYL]-ACETÁT

53120-26-7

I99_18_34

N-HEXADEKANYL-ACETÁT

629-70-9

I99_18_35

(Z)-TETRADEC-8-EN-1-OL

64470-32-2

I99_18_36

[(Z)-TETRADEC-8-EN-1-YL]-ACETÁT

35835-80-4

I99_18_37

[(8E,10E)-DODEKA-8,10-DIEN-1-YL]-ACETÁT

53880-51-6

I99_19

OSTATNÍ ATRAKTANTY HMYZU

I99_19_01

ACETÁT AMONNÝ

631-61-8

I99_19_02

PUTRESCIN (BUTAN-1,4-DIAMIN)

110-60-1

842

I99_19_03

TRIMETHYLAMIN-HYDROCHLORID

593-81-7

848

I99_19_04

[(Z)-HEXADEC-13-EN-11-YN-1-YL]-ACETÁT

78617-58-0

I99_19_05

[(7Z,13Z,16Z,19Z)-DOKOSA-7,13,16,19-TETRAEN-1-YL]-ISOBUTYRÁT

135459-81-3

883

I99_19_06

RESKALUR

67601-06-3

I99_19_07

HYDROLYZOVANÉ BÍLKOVINY

901

I99_19_08

LAVANDULYL-SENECIOÁT

23960-07-8

I99_19_09

[(Z)-3-METHYL-6-ISOPROPENYL-9-DECEN-1-YL]-ACETÁT

67601-06-3

I99_19_10

2,6,6-TRIMETHYLBICYKLO[3.1.1]HEPT-2-EN (ALFA-PINEN)

7785-70-8

I99_19_11

2-ETHYL-1,6-DIOXASPIRO[4.4]NONAN (CHALCOGRAN)

38401-84-2

I99_19_12

2-METHYL-3-BUTEN-2-OL

115-18-4

I99_19_13

2-METHYL-6-METHYLIDENOKTA-2,7-DIEN-4-OL (IPSDIENOL)

14434-41-4

I99_19_14

4,6,6-TRIMETHYL-BICYKLO[3.1.1]HEPT-3-EN-OL ((S)-CIS-VERBENOL)

1845-30-3

I99_19_15

8-METHYLDEKAN-2-OL-PROPANOÁT

81931-28-4

I99_99

NEZAŘAZENÉ INSEKTICIDY-AKARICIDY

I99_99_03

ETOXAZOL

153233-91-1

623

I99_99_04

MASTNÉ KYSELINY C7–C18 A DRASELNÉ SOLI NENASYCENÝCH KYSELIN C18

67701-09-1

889

I99_99_05

METHYLESTERY MASTNÝCH KYSELIN C8–C10

85566-26-3

890

I99_99_06

FENAZACHIN

120928-09-8

693

I99_99_07

KŘEMELINA (HLINKA ZE SKOŘÁPEK ROZSIVEK)

61790-53-2

647

I99_99_08

KYSELINA LAUROVÁ

143-07-7

885

I99_99_09

METAFLUMIZON

139968-49-3

779

I99_99_10

METHYL-DEKANOÁT

110-42-9

892

I99_99_11

METHYL-OKTANOÁT

111-11-5

893

I99_99_12

KYSELINA OLEJOVÁ

112-80-1

894

I99_99_13

PARAFÍNOVÝ OLEJ (CAS 64742-46-7)

64742-46-7

896

I99_99_14

PARAFÍNOVÝ OLEJ (CAS 72623-86-0)

72623-86-0

897

I99_99_15

PARAFÍNOVÝ OLEJ (CAS 8042-47-5)

8042-47-5

898

I99_99_16

PARAFÍNOVÝ OLEJ (CAS 97862-82-3)

97862-82-3

899

I99_99_17

FOSFAN

7803-51-2

127

I99_99_18

PYRIDABEN

96489-71-3

583

I99_99_19

PYRIDALYL

179101-81-6

792

I99_99_20

SPIROTETRAMAT

203313-25-1

795

I99_99_21

SULFURYLFLUORID

2699-79-8

757

I99_99_27

FOSFID HLINITÝ

20859-73-8

227

I99_99_28

FOSFID HOŘEČNATÝ

12057-74-8

228

I99_99_29

OXID UHLIČITÝ

124-38-9

844

I99_99_30

MALTODEXTRIN

9050-36-6

801

I99_99_31

TERPENOVÁ SMĚS QRD 460

982

I99_99_32

FLUBENDIAMID

272451-65-7

788

I99_99_33

ETHANDINITRIL

460-19-5

I99_99_99

OSTATNÍ INSEKTICIDY-AKARICIDY J.N.

Moluskocidy

PES_M

Moluskocidy

M01

M01_01

MOLUSKOCIDY

M01_01_01

FOSFOREČNAN ŽELEZITÝ

10045-86-0

629

M01_01_03

METALDEHYD

108-62-3

9002-91-9

62

M01_01_04

DIFOSFOREČNAN ŽELEZITÝ

10058-44-3

M01_01_99

OSTATNÍ MOLUSKOCIDY J.N.

Regulátory růstu rostlin

PES_PGR

Fyziologické regulátory růstu rostlin

PGR01

PGR01_01

FYZIOLOGICKÉ REGULÁTORY RŮSTU ROSTLIN

PGR01_01_01

1-METHYLCYKLOPROPEN

3100-04-7

767

PGR01_01_02

CHLORMEKVAT A CHLORMEKVATCHLORID (VYJÁDŘENO JAKO CHLORMEKVAT)

7003-89-6

999-81-5

143

143.302

PGR01_01_03

CYKLANILID

113136-77-9

586

PGR01_01_04

DAMINOZID

1596-84-5

330

PGR01_01_05

ETHEFON

16672-87-0

373

PGR01_01_06

ETHOXYCHIN

91-53-2

517

PGR01_01_07

ETHYLEN

74-85-1

839

PGR01_01_08

FORCHLORFENURON

68157-60-8

633

PGR01_01_09

KYSELINA GIBERELOVÁ

77-06-5

307

PGR01_01_10

GIBERELINY

468-44-0

510-75-8

8030-53-3

904

PGR01_01_11

IMAZACHIN

81335-37-7

699

PGR01_01_12

MALEINHYDRAZID

123-33-1

310

PGR01_01_13

MEPIKVAT

15302-91-7

440

PGR01_01_14

PAKLOBUTRAZOL

76738-62-0

445

PGR01_01_15

PROHEXADION VÁPENATÝ

127277-53-6

567

567.020

PGR01_01_16

5-NITROGUAJAKOLÁT SODNÝ

67233-85-6

718

PGR01_01_17

O-NITROFENOLÁT SODNÝ

824-39-5

720

PGR01_01_18

P-NITROFENOLÁT SODNÝ

824-78-2

721

PGR01_01_19

TRINEXAPAK

104273-73-6

732

PGR01_01_20

DIFENYLAMIN

122-39-4

460

PGR01_01_21

FLURPRIMIDOL

56425-91-3

696

PGR01_01_22

FLUMETRALIN

62924-70-3

971

PGR01_01_23

THIDIAZURON

51707-55-2

727

PGR01_99

OSTATNÍ FYZIOLOGICKÉ REGULÁTORY RŮSTU ROSTLIN

PGR01_99_01

KYSELINA 1-NAFTYLOCTOVÁ (1-NAA)

86-87-3

313

PGR01_99_02

DEKAN-1-OL

112-30-1

831

PGR01_99_03

1-NAFTYLACETAMID (1-NAD)

86-86-2

282

PGR01_99_04

KYSELINA (2-NAFTYLOXY)OCTOVÁ (2-NOA)

120-23-0

664

PGR01_99_05

6-BENZYLADENIN

1214-39-7

829

PGR01_99_06

KYANAMID

420-04-2

685

PGR01_99_07

KYSELINA INDOLYLBUTANOVÁ

133-32-4

830

PGR01_99_08

SINTOFEN (TAKÉ ZNÁM JAKO CINTOFEN)

130561-48-7

717

PGR01_99_09

1,4-DIMETHYLNAFTALEN

571-58-4

822

PGR01_99_10

SODNÁ SŮL THIOSULFÁTOVÝCH KOMPLEXŮ STŘÍBRA (I)

762

PGR01_99_11

KYSELINA S-ABSCISOVÁ

21293-29-8

PGR01_99_99

OSTATNÍ FYZIOLOGICKÉ REGULÁTORY RŮSTU ROSTLIN J.N.

Přípravky proti klíčení

PGR02

PGR02_02

PŘÍPRAVKY PROTI KLÍČENÍ

PGR02_02_01

KARVON

2244-16-8

602

PGR02_99

OSTATNÍ PŘÍPRAVKY PROTI KLÍČENÍ

PGR02_99_99

OSTATNÍ PŘÍPRAVKY PROTI KLÍČENÍ J.N.

Ostatní regulátory růstu rostlin

PGR03

PGR03_99

OSTATNÍ REGULÁTORY RŮSTU ROSTLIN

PGR03_99_01

VÝTAŽEK Z MOŘSKÝCH ŘAS (DŘÍVE VÝTAŽEK Z MOŘSKÝCH ŘAS A CHALUHY)

920

PGR03_99_99

OSTATNÍ REGULÁTORY RŮSTU ROSTLIN J.N.

Ostatní přípravky na ochranu rostlin

PES_ZR

Rostlinné oleje

ZR02

ZR02_01

ROSTLINNÉ OLEJE

ZR02_01_01

ROSTLINNÉ OLEJE/OLEJ Z VOŇATKY NARDOVÉ

8000-29-1

905

ZR02_01_02

ROSTLINNÉ OLEJE/HŘEBÍČKOVÝ OLEJ

84961-50-2

97-53-0

906

ZR02_01_03

ROSTLINNÉ OLEJE/ŘEPKOVÝ OLEJ

8002-13-9

907

ZR02_01_04

ROSTLINNÉ OLEJE/MÁTOVÝ OLEJ

8008-79-5

908

ZR02_01_99

OSTATNÍ ROSTLINNÉ OLEJE J.N.

Prostředky pro sterilizaci půdy (vč. nematicidů)

ZR03

ZR03_01

METHYLBROMID

ZR03_01_01

METHYLBROMID

74-83-9

128

ZR03_02

BIOLOGICKÉ NEMATICIDY

ZR03_02_01

PAECILOMYCES LILACINUS KMEN 251

753

ZR03_02_02

BACILLUS FIRMUS KMEN I-1582

1015

ZR03_02_03

PASTEURIA NISHIZAWAE PN1

ZR03_02_99

OSTATNÍ BIOLOGICKÉ NEMATICIDY J.N.

ZR03_03

ORGANOFOSFOROVÉ NEMATICIDY

ZR03_03_01

FENAMIFOS

22224-92-6

692

ZR03_03_02

FOSTHIAZÁT

98886-44-3

585

ZR03_03_99

OSTATNÍ ORGANOFOSFOROVÉ NEMATICIDY J.N.

ZR03_99

OSTATNÍ PROSTŘEDKY PRO STERILIZACI PŮDY

ZR03_99_01

1,3-DICHLORPROPEN

542-75-6

675

ZR03_99_02

CHLORPIKRIN

76-06-2

298

ZR03_99_03

DAZOMET

533-74-4

146

ZR03_99_04

METAM

144-54-7

20

ZR03_99_99

OSTATNÍ PROSTŘEDKY PRO STERILIZACI PŮDY J.N.

Rodenticidy

ZR04

ZR04_01

RODENTICIDY

ZR04_01_01

FOSFID VÁPENATÝ

1305-99-3

505

ZR04_01_02

DIFENAKUM

56073-07-5

514

ZR04_01_03

WARFARIN

81-81-2

70

ZR04_01_04

FOSFID ZINEČNATÝ

1314-84-7

69

ZR04_01_05

BROMADIOLON

28772-56-7

371

ZR04_01_06

CHLORFACINON

3691-35-8

208

ZR04_01_99

OSTATNÍ RODENTICIDY J.N.

Všechny ostatní přípravky na ochranu rostlin

ZR99

ZR99_01

DEZINFEKČNÍ PROSTŘEDKY

ZR99_01_99

OSTATNÍ DEZINFEKČNÍ PROSTŘEDKY J.N.

ZR99_02

REPELENTY

ZR99_02_01

SÍRAN AMONNO-HLINITÝ

7784-26-1

7784-25-0

840

ZR99_02_02

KŘEMIČITAN HLINITÝ (TAKÉ ZNÁM JAKO KAOLIN)

1332-58-7

841

ZR99_02_03

KREVNÍ MOUČKA

90989-74-5

909

ZR99_02_04

KARBID VÁPENATÝ

75-20-7

910

ZR99_02_05

UHLIČITAN VÁPENATÝ

471-34-1

843

ZR99_02_06

DENATHONIUM-BENZOÁT

3734-33-6

845

ZR99_02_07

VÁPENEC

1317-65-3

852

ZR99_02_08

METHYL(NONYL)KETON

112-12-9

846

ZR99_02_09

KŘEMENNÝ PÍSEK

14808-60-7

7637-86-9

855

ZR99_02_10

PACHOVÉ REPELENTY/SUROVÝ TALOVÝ OLEJ

8002-26-4

911

ZR99_02_11

PACHOVÉ REPELENTY/DEHET Z TALOVÉHO OLEJE

8016-81-7

912

ZR99_02_12

KŘEMIČITAN SODNO-HLINITÝ

1344-00-9

850

ZR99_02_13

ZBYTKY Z DESTILACE TUKU

915

ZR99_02_14

PACHOVÉ REPELENTY/RYBÍ OLEJ

100085-40-3

918

ZR99_02_15

PACHOVÉ REPELENTY/OVČÍ LŮJ

98999-15-6

919

ZR99_02_16

VÝTAŽEK Z ČESNEKU

8008-99-9

916

ZR99_02_17

PEPŘ

917

ZR99_02_99

OSTATNÍ REPELENTY J.N.

ZR99_99

OSTATNÍ PŘÍPRAVKY NA OCHRANU ROSTLIN

ZR99_99_07

KYSELINA KAPRINOVÁ

334-48-5

886

ZR99_99_08

KYSELINA KAPRYLOVÁ

124-07-2

887

ZR99_99_12

HEPTAMALOXYLOGLUKAN

870721-81-6

851

ZR99_99_24

VIRUS ŽLUTÉ MOZAIKY CUKETY, SLABÝ KMEN

618

ZR99_99_34

VIRUS MOZAIKY PEPINA, KMEN CH2, IZOLÁT 1906

1019

ZR99_99_35

VIRUS MOZAIKY PEPINA MÍRNÝ IZOLÁT VC1

ZR99_99_36

VIRUS MOZAIKY PEPINA MÍRNÝ IZOLÁT VX1

ZR99_99_37

VIRUS MOZAIKY PEPINA (PEPMV) EVROPSKÝ (EU) KMEN, MÍRNÝ IZOLÁT ABP1 (PEPMVO)

ZR99_99_38

VIRUS MOZAIKY PEPINA (PEPMV) CHILSKÝ (CH2) KMEN, MÍRNÝ IZOLÁT ABP2 (PEPMVO)

ZR99_99_39

PŘÍRODNÍ VÝTAŽEK ZE SEMEN KAMÉLIE (CAMELLIA SP.)

ZR99_99_40

HOŘKOŇ (QUASSIA)

ZR99_99_99

OSTATNÍ PŘÍPRAVKY NA OCHRANU ROSTLIN J.N.

---

(1)  Registrační číslo Chemical Abstracts Service.

1

(2)  Collaborative International Pesticides Analytical Council.

2

(3)  Volitelná agregace.

3

(4)  Volitelná agregace. Zahrnuje vánoční stromky pěstované na využívané zemědělské půdě (ostatní trvalé kultury): https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Glossary:Utilised_agricultural_area_(UAA) (dostupné v angličtině, francouzštině a němčině).

4

(dostupné v angličtině, francouzštině a němčině).

(5)  Volitelná agregace. Lesnictví nezahrnuje vánoční stromky pěstované na využívané zemědělské půdě (ostatní trvalé kultury): https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Glossary:Utilised_agricultural_area_(UAA) (dostupné v angličtině, francouzštině a němčině).

5

(dostupné v angličtině, francouzštině a němčině).

(6)  Volitelná agregace.

6

(7)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 ze dne 21. října 2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh a o zrušení směrnic Rady 79/117/EHS a 91/414/EHS (
  Úř. věst. L 309, 24.11.2009, s. 1).

7

Úř. věst. L 309, 24.11.2009, s. 1).

(8)  Odpovídá skupině 1 podle klasifikace harmonizovaných ukazatelů rizika vymezené ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/128/ES ze dne 21. října 2009, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství za účelem dosažení udržitelného používání pesticidů (
  Úř. věst. L 309, 24.11.2009, s. 71).

8

Úř. věst. L 309, 24.11.2009, s. 71).

(9)  Odpovídá skupině 3 podle klasifikace harmonizovaných ukazatelů rizika vymezené ve směrnici 2009/128/ES.

9

(10)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 540/2011 ze dne 25. května 2011, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009, pokud jde o seznam schválených účinných látek (
  Úř. věst. L 153, 11.6.2011, s. 1).

10

Úř. věst. L 153, 11.6.2011, s. 1).

---

| 18.11.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 410/51 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 410/51

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2021/2011

ze dne 17. listopadu 2021

o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz kabelů z optických vláken pocházejících z Čínské lidové republiky

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (dále jen „základní nařízení“) (1), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

POSTUP

1.1.   Zahájení řízení

Zahájení řízení

| (1) | Dne 24. září 2020 zahájila Evropská komise (dále jen „Komise“) antidumpingové šetření týkající se dovozu kabelů z optických vláken pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“, „ČLR“ nebo „dotčená země“) na základě článku 5 základního nařízení. Oznámení o zahájení řízení zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“). |
| --- | --- |

(1)

Dne 24. září 2020 zahájila Evropská komise (dále jen „Komise“) antidumpingové šetření týkající se dovozu kabelů z optických vláken pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“, „ČLR“ nebo „dotčená země“) na základě článku 5 základního nařízení. Oznámení o zahájení řízení zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“).

Úředním věstníku Evropské unie

2

| (2) | Komise zahájila šetření na základě podnětu, který podalo sdružení Europacable (dále jen „žadatel“) jménem výrobců v Unii. Žadatel představoval více než 25 % celkové výroby kabelů z optických vláken v Unii. Podnět obsahoval důkazy o dumpingu a výsledné podstatné újmě, které byly dostatečné k zahájení šetření. |
| --- | --- |

(2)

Komise zahájila šetření na základě podnětu, který podalo sdružení Europacable (dále jen „žadatel“) jménem výrobců v Unii. Žadatel představoval více než 25 % celkové výroby kabelů z optických vláken v Unii. Podnět obsahoval důkazy o dumpingu a výsledné podstatné újmě, které byly dostatečné k zahájení šetření.

| (3) | Dne 21. prosince 2020 Komise zahájila antisubvenční šetření týkající se dovozu kabelů z optických vláken pocházejících z Čínské lidové republiky a zahájila samostatné šetření. Oznámení o zahájení řízení zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie (3). |
| --- | --- |

(3)

Dne 21. prosince 2020 Komise zahájila antisubvenční šetření týkající se dovozu kabelů z optických vláken pocházejících z Čínské lidové republiky a zahájila samostatné šetření. Oznámení o zahájení řízení zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie (3).

Úředním věstníku Evropské unie

3

1.2.   Celní evidence dovozu

Celní evidence dovozu

| (4) | Na základě žádosti žadatele podložené požadovanými důkazy ze dne 17. prosince 2020 zavedla Komise prováděcím nařízením Komise (EU) 2021/548 ze dne 29. března 2021 (dále jen „nařízení o celní evidenci“) (4) celní evidenci dovozu dotčeného výrobku podle čl. 14 odst. 5 základního nařízení |
| --- | --- |

(4)

Na základě žádosti žadatele podložené požadovanými důkazy ze dne 17. prosince 2020 zavedla Komise prováděcím nařízením Komise (EU) 2021/548 ze dne 29. března 2021 (dále jen „nařízení o celní evidenci“) (4) celní evidenci dovozu dotčeného výrobku podle čl. 14 odst. 5 základního nařízení

4

1.3.   Zúčastněné strany

Zúčastněné strany

| (5) | V oznámení o zahájení řízení vyzvala Komise zúčastněné strany, aby se jí přihlásily, a mohly se tak zúčastnit šetření. Navíc Komise o zahájení šetření výslovně informovala žadatele, známé výrobce v Unii, známá sdružení v Unii, známé vyvážející výrobce, čínské orgány, známé dovozce, známé obchodníky a uživatele a vyzvala je k účasti. |
| --- | --- |

(5)

V oznámení o zahájení řízení vyzvala Komise zúčastněné strany, aby se jí přihlásily, a mohly se tak zúčastnit šetření. Navíc Komise o zahájení šetření výslovně informovala žadatele, známé výrobce v Unii, známá sdružení v Unii, známé vyvážející výrobce, čínské orgány, známé dovozce, známé obchodníky a uživatele a vyzvala je k účasti.

| (6) | Zúčastněné strany měly příležitost se k zahájení šetření vyjádřit a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. Slyšení se konala za účasti žadatele a jednoho dovozce zařazeného do vzorku (společnosti Cable 77 Danmark ApS (dále jen „společnost Cable 77“)). |
| --- | --- |

(6)

Zúčastněné strany měly příležitost se k zahájení šetření vyjádřit a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. Slyšení se konala za účasti žadatele a jednoho dovozce zařazeného do vzorku (společnosti Cable 77 Danmark ApS (dále jen „společnost Cable 77“)).

1.4.   Připomínky k zahájení řízení

Připomínky k zahájení řízení

| (7) | Komise obdržela připomínky k zahájení řízení od čínské vlády, Čínské obchodní komory pro dovoz a vývoz strojírenských a elektronických výrobků (dále jen „CCCME“), žadatele a jednoho dovozce, společnosti Connect Com GmbH (dále jen „Connect Com“). |
| --- | --- |

(7)

Komise obdržela připomínky k zahájení řízení od čínské vlády, Čínské obchodní komory pro dovoz a vývoz strojírenských a elektronických výrobků (dále jen „CCCME“), žadatele a jednoho dovozce, společnosti Connect Com GmbH (dále jen „Connect Com“).

| (8) | Společnost Connect Com tvrdila, že v souvislosti s podnětem je zapotřebí více informací a vysvětlení. Zejména tvrdila, že zhoršení situace výrobního odvětví EU na trhu nebylo způsobeno dovozem z Čínské lidové republiky za příznivé ceny, ale poměrně vysokými interními převodními cenami pro mezipodnikové transakce. Společnost Connect Com rovněž tvrdila, že seznam výrobců v EU není v podnětu úplný. Vzhledem k tomu, že se tyto připomínky týkají podstaty případu, a nikoli zahájení řízení, jsou řešeny níže v 415. bodě odůvodnění a v 539. až 541. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(8)

Společnost Connect Com tvrdila, že v souvislosti s podnětem je zapotřebí více informací a vysvětlení. Zejména tvrdila, že zhoršení situace výrobního odvětví EU na trhu nebylo způsobeno dovozem z Čínské lidové republiky za příznivé ceny, ale poměrně vysokými interními převodními cenami pro mezipodnikové transakce. Společnost Connect Com rovněž tvrdila, že seznam výrobců v EU není v podnětu úplný. Vzhledem k tomu, že se tyto připomínky týkají podstaty případu, a nikoli zahájení řízení, jsou řešeny níže v 415. bodě odůvodnění a v 539. až 541. bodě odůvodnění.

| (9) | Pokud jde o hmotněprávní požadavky na zahájení šetření, CCCME tvrdila, že žadatel ve svém podnětu újmu posoudil neúplně, jelikož neposkytl žádné údaje k šesti z patnácti ukazatelů újmy vyjmenovaných v článku 3.4 antidumpingové dohody WTO (dále jen „antidumpingová dohoda“) (zejména k: produktivitě, návratnosti investic, peněžnímu toku, mzdám, růstu a schopnosti získat kapitál nebo investice). CCCME navíc tvrdila, že žadatel neposkytl žádné spolehlivé/srovnatelné údaje o prodejních cenách. |
| --- | --- |

(9)

Pokud jde o hmotněprávní požadavky na zahájení šetření, CCCME tvrdila, že žadatel ve svém podnětu újmu posoudil neúplně, jelikož neposkytl žádné údaje k šesti z patnácti ukazatelů újmy vyjmenovaných v článku 3.4 antidumpingové dohody WTO (dále jen „antidumpingová dohoda“) (zejména k: produktivitě, návratnosti investic, peněžnímu toku, mzdám, růstu a schopnosti získat kapitál nebo investice). CCCME navíc tvrdila, že žadatel neposkytl žádné spolehlivé/srovnatelné údaje o prodejních cenách.

| (10) | Komise připomíná, že použitelnou právní normou pro zahájení antidumpingového šetření je článek 5.2 antidumpingové dohody, zatímco článek 3.4 antidumpingové dohody představuje normu použitelnou pro přezkum prováděný vyšetřujícím orgánem, v tomto případě Komisí. Tyto skutečnosti již žadatel uvedl ve své odpovědi na připomínky čínské vlády a CCCME. Žadatel tedy měl povinnost splnit požadavky článku 5.2 antidumpingové dohody, které se odráží v čl. 5 odst. 2 základního nařízení. I když, jak CCCME uvedla, článek 5.2 antidumpingové dohody odkazuje na článek 3.4 antidumpingové dohody a čl. 5 odst. 2 základního nařízení odkazuje na čl. 3 odst. 5 základního nařízení, v obou případech se jedná pouze o orientační odkaz (
  „jako jsou [činitele a ukazatele] uvedené v čl. 3 odst. 2 a 4“ a „jako jsou [činitele a ukazatele] uvedené v čl. 3 odst. 3 a 5“
  ) (5). Článek 5.2 antidumpingové dohody a čl. 5 odst. 2 základního nařízení stanoví, že podnět by měl obsahovat důkazy o: a) existenci dumpingu; b) způsobené újmě a c) příčinné souvislosti mezi dovozem označeným za dumpingový a údajnou újmou. Podle judikatury EU
  „množství a kvalita informací poskytnutých žadatelem nemusí být na úrovni, na jaké jsou požadovány pro předběžné nebo konečné rozhodnutí ohledně existence dumpingu, způsobené újmy nebo příčinné souvislosti“ (6). V důsledku toho
  „důkazy, které nejsou kvantitativně nebo kvalitativně dostatečné k odůvodnění předběžného nebo konečného rozhodnutí ohledně existence dumpingu, způsobené újmy nebo příčinné souvislosti, mohou přesto k zahájení šetření postačovat“ (7). |
| --- | --- |

(10)

Komise připomíná, že použitelnou právní normou pro zahájení antidumpingového šetření je článek 5.2 antidumpingové dohody, zatímco článek 3.4 antidumpingové dohody představuje normu použitelnou pro přezkum prováděný vyšetřujícím orgánem, v tomto případě Komisí. Tyto skutečnosti již žadatel uvedl ve své odpovědi na připomínky čínské vlády a CCCME. Žadatel tedy měl povinnost splnit požadavky článku 5.2 antidumpingové dohody, které se odráží v čl. 5 odst. 2 základního nařízení. I když, jak CCCME uvedla, článek 5.2 antidumpingové dohody odkazuje na článek 3.4 antidumpingové dohody a čl. 5 odst. 2 základního nařízení odkazuje na čl. 3 odst. 5 základního nařízení, v obou případech se jedná pouze o orientační odkaz (
  „jako jsou [činitele a ukazatele] uvedené v čl. 3 odst. 2 a 4“ a „jako jsou [činitele a ukazatele] uvedené v čl. 3 odst. 3 a 5“
  ) (5). Článek 5.2 antidumpingové dohody a čl. 5 odst. 2 základního nařízení stanoví, že podnět by měl obsahovat důkazy o: a) existenci dumpingu; b) způsobené újmě a c) příčinné souvislosti mezi dovozem označeným za dumpingový a údajnou újmou. Podle judikatury EU
  „množství a kvalita informací poskytnutých žadatelem nemusí být na úrovni, na jaké jsou požadovány pro předběžné nebo konečné rozhodnutí ohledně existence dumpingu, způsobené újmy nebo příčinné souvislosti“ (6). V důsledku toho
  „důkazy, které nejsou kvantitativně nebo kvalitativně dostatečné k odůvodnění předběžného nebo konečného rozhodnutí ohledně existence dumpingu, způsobené újmy nebo příčinné souvislosti, mohou přesto k zahájení šetření postačovat“ (7).

„jako jsou

uvedené v čl. 3 odst. 2 a 4

jako jsou

uvedené v čl. 3 odst. 3 a 5“

5

„množství a kvalita informací poskytnutých žadatelem nemusí být na úrovni, na jaké jsou požadovány pro předběžné nebo konečné rozhodnutí ohledně existence dumpingu, způsobené újmy nebo příčinné souvislosti

6

„důkazy, které nejsou kvantitativně nebo kvalitativně dostatečné k odůvodnění předběžného nebo konečného rozhodnutí ohledně existence dumpingu, způsobené újmy nebo příčinné souvislosti, mohou přesto k zahájení šetření postačovat

7

| (11) | Komise v reakci na tvrzení, že žadatel neposkytl spolehlivé/srovnatelné údaje o prodejních cenách, měla za to, že znění podnětu určené zúčastněným stranám k nahlédnutí obsahuje všechny zásadní důkazy a shrnutí údajů poskytnutých jako důvěrné, která nemají důvěrnou povahu, aby mohly zúčastněné strany uplatňovat v průběhu celého řízení svá práva na obhajobu. |
| --- | --- |

(11)

Komise v reakci na tvrzení, že žadatel neposkytl spolehlivé/srovnatelné údaje o prodejních cenách, měla za to, že znění podnětu určené zúčastněným stranám k nahlédnutí obsahuje všechny zásadní důkazy a shrnutí údajů poskytnutých jako důvěrné, která nemají důvěrnou povahu, aby mohly zúčastněné strany uplatňovat v průběhu celého řízení svá práva na obhajobu.

| (12) | Článek 19 základního nařízení a čl. 6 odst. 5 antidumpingové dohody připouští ochranu důvěrných údajů v případech, kdy by jejich prozrazení znamenalo významnou soutěžní výhodu pro konkurenta nebo by významně nepříznivě ovlivnilo poskytovatele informace nebo osobu, od níž byly tyto informace získány. |
| --- | --- |

(12)

Článek 19 základního nařízení a čl. 6 odst. 5 antidumpingové dohody připouští ochranu důvěrných údajů v případech, kdy by jejich prozrazení znamenalo významnou soutěžní výhodu pro konkurenta nebo by významně nepříznivě ovlivnilo poskytovatele informace nebo osobu, od níž byly tyto informace získány.

| (13) | Komise provedla posouzení a souhlasila s tím, že údaje o prodejních cenách spadají do těchto kategorií. Žadatelé každopádně poskytli smysluplné shrnutí informací obsažených v omezených přílohách podnětu, které zúčastněným stranám umožňovalo „přiměřené pochopení podstaty důvěrně sdělených informací“ podle čl. 19 odst. 2 základního nařízení. Odpovídajícím způsobem shrnuli informace o prodejních cenách, aniž by mimo jiné poskytli citlivé údaje o konkrétních společnostech v přílohách 44b a 67 podnětu. |
| --- | --- |

(13)

Komise provedla posouzení a souhlasila s tím, že údaje o prodejních cenách spadají do těchto kategorií. Žadatelé každopádně poskytli smysluplné shrnutí informací obsažených v omezených přílohách podnětu, které zúčastněným stranám umožňovalo „přiměřené pochopení podstaty důvěrně sdělených informací“ podle čl. 19 odst. 2 základního nařízení. Odpovídajícím způsobem shrnuli informace o prodejních cenách, aniž by mimo jiné poskytli citlivé údaje o konkrétních společnostech v přílohách 44b a 67 podnětu.

| (14) | CCCME rovněž uvedla, že v podnětu nebyla prokázána žádná způsobená újma, jelikož výrobní odvětví Unie zvýšilo svou výrobu, přičemž samotným ukazatelem podstatné újmy nemůže být mírné snížení výrobní kapacity pramenící z neschopnosti výrobního odvětví Unie zajistit dodávky pro veškerou nově vzniklou spotřebu v Evropě. Rovněž se zvýšil objem prodeje, přičemž výrobní odvětví Unie si udržuje téměř 80% podíl na trhu a trend vývoje ziskovosti je nejasný a nevykazuje způsobenou újmu. Žadatel v tomto ohledu odpověděl, že ze zvýšené spotřeby v Unii těžil čínský dovoz, že zbývající podíl na trhu není pro posouzení způsobené újmy relevantní a že dopad nabídkových řízení vyhraných čínskými výrobci se projeví až po nějaké době. CCCME odpověděla, že z údajů o spotřebě, výrobě a výrobní kapacitě vyplývá, že výrobní odvětví Unie bylo schopné dodávky pro větší část zvýšené spotřeby v EU zajistit a současně rozšířit své obchodní činnosti. |
| --- | --- |

(14)

CCCME rovněž uvedla, že v podnětu nebyla prokázána žádná způsobená újma, jelikož výrobní odvětví Unie zvýšilo svou výrobu, přičemž samotným ukazatelem podstatné újmy nemůže být mírné snížení výrobní kapacity pramenící z neschopnosti výrobního odvětví Unie zajistit dodávky pro veškerou nově vzniklou spotřebu v Evropě. Rovněž se zvýšil objem prodeje, přičemž výrobní odvětví Unie si udržuje téměř 80% podíl na trhu a trend vývoje ziskovosti je nejasný a nevykazuje způsobenou újmu. Žadatel v tomto ohledu odpověděl, že ze zvýšené spotřeby v Unii těžil čínský dovoz, že zbývající podíl na trhu není pro posouzení způsobené újmy relevantní a že dopad nabídkových řízení vyhraných čínskými výrobci se projeví až po nějaké době. CCCME odpověděla, že z údajů o spotřebě, výrobě a výrobní kapacitě vyplývá, že výrobní odvětví Unie bylo schopné dodávky pro větší část zvýšené spotřeby v EU zajistit a současně rozšířit své obchodní činnosti.

| (15) | Podle ní navíc podnět neobsahoval žádný důkaz o příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem a způsobenou újmou. CCCME zaprvé tvrdila, že neexistuje žádná souvislost mezi dovozem z Číny a vývojem výrobního odvětví Unie. Uvedla například, že při nejvyšším nárůstu objemu dovozu z Číny v období let 2017–2018 zaznamenalo výrobní odvětví Unie největší růst ziskovosti. Zadruhé, dovoz ze třetích zemí se na rozdíl od dovozu z Číny v období let 2018–2019 zvýšil a jeho dopad proto nelze přičítat Číně. Údajnou újmu si způsobilo samotné výrobní odvětví Unie samo svou pomalou reakcí na změny na trhu. Žadatel k tomuto tvrzení CCCME uvedl, že příčinnou souvislost lze prokázat, jelikož újma byla způsobena současně při zvýšení dovozu z Číny, a že dovoz ze třetích zemí nebyl zohledněn, neboť byl buď zanedbatelný nebo nevykazoval žádné znaky dumpingu, který působí újmu. CCCME k tomuto odpověděla, že při největším nárůstu objemu dovozu z Číny v období let 2017–2018 zaznamenalo výrobní odvětví Unie nejvyšší zvýšení ziskovosti a že rostoucí dovoz z Číny s klesajícím objemem prodeje výrobní odvětví Unie nijak nesouvisel. Ohledně dovozu ze třetích zemí CCCME naopak poznamenala, že celkový dovoz ze třetích zemí vzrostl, zatímco dovoz z Číny v období let 2018–2019 klesl. Na závěr CCCME poznamenala, že žadatel nijak nezpochybnil, že prakticky všechny ukazatele újmy v podnětu vykazovaly pozitivní trend a že si údajnou újmu do určité míry způsobilo výrobní odvětví samo. |
| --- | --- |

(15)

Podle ní navíc podnět neobsahoval žádný důkaz o příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem a způsobenou újmou. CCCME zaprvé tvrdila, že neexistuje žádná souvislost mezi dovozem z Číny a vývojem výrobního odvětví Unie. Uvedla například, že při nejvyšším nárůstu objemu dovozu z Číny v období let 2017–2018 zaznamenalo výrobní odvětví Unie největší růst ziskovosti. Zadruhé, dovoz ze třetích zemí se na rozdíl od dovozu z Číny v období let 2018–2019 zvýšil a jeho dopad proto nelze přičítat Číně. Údajnou újmu si způsobilo samotné výrobní odvětví Unie samo svou pomalou reakcí na změny na trhu. Žadatel k tomuto tvrzení CCCME uvedl, že příčinnou souvislost lze prokázat, jelikož újma byla způsobena současně při zvýšení dovozu z Číny, a že dovoz ze třetích zemí nebyl zohledněn, neboť byl buď zanedbatelný nebo nevykazoval žádné znaky dumpingu, který působí újmu. CCCME k tomuto odpověděla, že při největším nárůstu objemu dovozu z Číny v období let 2017–2018 zaznamenalo výrobní odvětví Unie nejvyšší zvýšení ziskovosti a že rostoucí dovoz z Číny s klesajícím objemem prodeje výrobní odvětví Unie nijak nesouvisel. Ohledně dovozu ze třetích zemí CCCME naopak poznamenala, že celkový dovoz ze třetích zemí vzrostl, zatímco dovoz z Číny v období let 2018–2019 klesl. Na závěr CCCME poznamenala, že žadatel nijak nezpochybnil, že prakticky všechny ukazatele újmy v podnětu vykazovaly pozitivní trend a že si údajnou újmu do určité míry způsobilo výrobní odvětví samo.

| (16) | CCCME dále uvedla, že údaje o dovozu poskytnuté žadatelem byly nadhodnocené, neboť byly založeny na nesprávném předpokladu ohledně objemu, v důsledku čehož byly získány zkreslené údaje o zvýšení dovozu. Především dovoz z Číny v roce 2019 měl místo zvýšení zaznamenat snížení. Výpočty týkající se cenového podbízení byly navíc v podnětu uvedeny nesprávně, jelikož se vztahovaly pouze na jednoho vývozce v souvislosti s jedním konkrétním nabídkovým řízením. Žadatel k tomuto odpověděl, že pro zjištění nárůstu objemu dovozu je zapotřebí vzít do úvahy delší časové období. Tuto skutečnost CCCME nijak nevyvrací a potvrzují ho údaje třetích stran z informací o trhu (společnosti CRU). Výpočty podle žadatele nesprávné nebyly, jelikož žadatel byl povinen poskytnout pouze informace, jež jsou rozumně dostupné. Tyto informace zahrnovaly informace od několika výrobců v Unii a v Číně. CCCME odpověděla, že žadatel musí svá tvrzení prokázat a poskytnout ke svým údajům o dovozu důkazy a že údaje z informací o trhu (společnosti CRU) se vztahují na optická vlákna, nikoli na kabely z optických vláken. Ohledně výpočtů týkajících se cenového podbízení a prodeje pod cenou CCCME zopakovala, že je nelze považovat za dostatečný důkaz a že u významných výpočtů žadatel odkazoval pouze na ceny jednoho čínského výrobce (např. vývozní cena pro volný oběh použitá pro výpočet rozpětí újmy za první pololetí 2019 a vývozní cena použitá pro výrobní náklady pro stanovení rozpětí prodeje pod cenou za druhé pololetí 2019). |
| --- | --- |

(16)

CCCME dále uvedla, že údaje o dovozu poskytnuté žadatelem byly nadhodnocené, neboť byly založeny na nesprávném předpokladu ohledně objemu, v důsledku čehož byly získány zkreslené údaje o zvýšení dovozu. Především dovoz z Číny v roce 2019 měl místo zvýšení zaznamenat snížení. Výpočty týkající se cenového podbízení byly navíc v podnětu uvedeny nesprávně, jelikož se vztahovaly pouze na jednoho vývozce v souvislosti s jedním konkrétním nabídkovým řízením. Žadatel k tomuto odpověděl, že pro zjištění nárůstu objemu dovozu je zapotřebí vzít do úvahy delší časové období. Tuto skutečnost CCCME nijak nevyvrací a potvrzují ho údaje třetích stran z informací o trhu (společnosti CRU). Výpočty podle žadatele nesprávné nebyly, jelikož žadatel byl povinen poskytnout pouze informace, jež jsou rozumně dostupné. Tyto informace zahrnovaly informace od několika výrobců v Unii a v Číně. CCCME odpověděla, že žadatel musí svá tvrzení prokázat a poskytnout ke svým údajům o dovozu důkazy a že údaje z informací o trhu (společnosti CRU) se vztahují na optická vlákna, nikoli na kabely z optických vláken. Ohledně výpočtů týkajících se cenového podbízení a prodeje pod cenou CCCME zopakovala, že je nelze považovat za dostatečný důkaz a že u významných výpočtů žadatel odkazoval pouze na ceny jednoho čínského výrobce (např. vývozní cena pro volný oběh použitá pro výpočet rozpětí újmy za první pololetí 2019 a vývozní cena použitá pro výrobní náklady pro stanovení rozpětí prodeje pod cenou za druhé pololetí 2019).

| (17) | Podle Komise žádné tvrzení CCCME nevyvracelo závěr, že existovaly dostatečné důkazy pro zahájení antidumpingového řízení. Podnět podle ní dostatečné důkazy o tom, že dumpingový dovoz způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu, obsahoval. Z příslušné analýzy újmy obsažené v podnětu vyplývá větší pronikání dovozu z Číny na trh EU (v absolutním i relativním vyjádření), a to za ceny, které v porovnání s cenami výrobního odvětví Unie představují cenové podbízení. To zjevně způsobilo výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu, která se projevila například poklesem prodeje a podílu na trhu nebo zhoršením finančních výsledků. |
| --- | --- |

(17)

Podle Komise žádné tvrzení CCCME nevyvracelo závěr, že existovaly dostatečné důkazy pro zahájení antidumpingového řízení. Podnět podle ní dostatečné důkazy o tom, že dumpingový dovoz způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu, obsahoval. Z příslušné analýzy újmy obsažené v podnětu vyplývá větší pronikání dovozu z Číny na trh EU (v absolutním i relativním vyjádření), a to za ceny, které v porovnání s cenami výrobního odvětví Unie představují cenové podbízení. To zjevně způsobilo výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu, která se projevila například poklesem prodeje a podílu na trhu nebo zhoršením finančních výsledků.

| (18) | Komise nesouhlasila s tvrzením, že výpočty cenového podbízení a prodeje pod cenou byly v podnětu nesprávné. Metodika je vysvětlena v oddíle 8.1.2 podnětu, ve kterém je dále odkazováno na přílohy zahrnující samostatné výpočty cenového podbízení a prodeje pod cenou pro každý reprezentativní typ výrobku. Komisi ve fázi zahájení řízení postačovaly důkazy o cenovém podbízení a prodeji pod cenou, které žadatelé předložili, a považovala je za dostatečné důkazy pro zahájení šetření. |
| --- | --- |

(18)

Komise nesouhlasila s tvrzením, že výpočty cenového podbízení a prodeje pod cenou byly v podnětu nesprávné. Metodika je vysvětlena v oddíle 8.1.2 podnětu, ve kterém je dále odkazováno na přílohy zahrnující samostatné výpočty cenového podbízení a prodeje pod cenou pro každý reprezentativní typ výrobku. Komisi ve fázi zahájení řízení postačovaly důkazy o cenovém podbízení a prodeji pod cenou, které žadatelé předložili, a považovala je za dostatečné důkazy pro zahájení šetření.

| (19) | Ohledně dostatečnosti důkazů o příčinné souvislosti je třeba uvést tyto skutečnosti. Zaprvé se situace výrobního odvětví Unie zhoršila zároveň se zvýšením dumpingového dovozu za ceny, které v porovnání s cenami výrobního odvětví Unie představovaly výrazné cenové podbízení. To významně svědčí o existenci příčinné souvislosti. Zadruhé dopad jiných činitelů, například dovozu ze třetích zemí, nemůže zhoršit stav výrobního odvětví Unie, přičemž analýza obsažená v podnětu nezjistila újmu, kterou by si výrobní odvětví Unie způsobilo samo. |
| --- | --- |

(19)

Ohledně dostatečnosti důkazů o příčinné souvislosti je třeba uvést tyto skutečnosti. Zaprvé se situace výrobního odvětví Unie zhoršila zároveň se zvýšením dumpingového dovozu za ceny, které v porovnání s cenami výrobního odvětví Unie představovaly výrazné cenové podbízení. To významně svědčí o existenci příčinné souvislosti. Zadruhé dopad jiných činitelů, například dovozu ze třetích zemí, nemůže zhoršit stav výrobního odvětví Unie, přičemž analýza obsažená v podnětu nezjistila újmu, kterou by si výrobní odvětví Unie způsobilo samo.

| (20) | Během slyšení, které se konalo po neuložení prozatímních opatření, předložila CCCME řadu připomínek týkajících se analýzy újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie obsažené v podnětu. Komise se domnívá, že tyto připomínky týkající se podnětu nemohou být obdrženy tak, jak byly vzneseny v této velmi pozdní fázi šetření po uplynutí lhůty stanovené v bodě 5.2 oznámení o zahájení řízení. V každém případě je většina těchto připomínek opakováním argumentů, které již byly vzneseny a jimiž se zabývá tento oddíl, a nepoukazují na žádný nedostatek dostatečných důkazů v okamžiku, kdy se Komise rozhodla zahájit toto šetření. Pokud jde o předložené nové prvky, Komise kromě harmonogramu uvedeného v bodě 5.2 oznámení o zahájení řízení připomíná, že tato fáze šetření značně přesahuje lhůty pro předložení nových informací stanovené v bodě 7 oznámení o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(20)

Během slyšení, které se konalo po neuložení prozatímních opatření, předložila CCCME řadu připomínek týkajících se analýzy újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie obsažené v podnětu. Komise se domnívá, že tyto připomínky týkající se podnětu nemohou být obdrženy tak, jak byly vzneseny v této velmi pozdní fázi šetření po uplynutí lhůty stanovené v bodě 5.2 oznámení o zahájení řízení. V každém případě je většina těchto připomínek opakováním argumentů, které již byly vzneseny a jimiž se zabývá tento oddíl, a nepoukazují na žádný nedostatek dostatečných důkazů v okamžiku, kdy se Komise rozhodla zahájit toto šetření. Pokud jde o předložené nové prvky, Komise kromě harmonogramu uvedeného v bodě 5.2 oznámení o zahájení řízení připomíná, že tato fáze šetření značně přesahuje lhůty pro předložení nových informací stanovené v bodě 7 oznámení o zahájení řízení.

| (21) | Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací společnost Connect Com tvrdila, že informace obsažené v podnětu ukazují trendy, které neodůvodňují uložení antidumpingových cel. Společnost Connect Com rovněž požádala o zpřístupnění důvěrných informací uvedených v bodech 105 a 109 podnětu v souvislosti se ziskem některých výrobců v Unii a nabídkovými řízeními, která vyhráli čínští výrobci. |
| --- | --- |

(21)

Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací společnost Connect Com tvrdila, že informace obsažené v podnětu ukazují trendy, které neodůvodňují uložení antidumpingových cel. Společnost Connect Com rovněž požádala o zpřístupnění důvěrných informací uvedených v bodech 105 a 109 podnětu v souvislosti se ziskem některých výrobců v Unii a nabídkovými řízeními, která vyhráli čínští výrobci.

| (22) | V tomto ohledu Komise připomněla, že podle bodu 5.2 oznámení o zahájení řízení měly zúčastněné strany možnost předložit připomínky k podnětu a jakýmkoli aspektům týkajícím se zahájení šetření do 37 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení řízení. Tyto připomínky proto nelze po poskytnutí konečných informací vzít v úvahu. V každém případě jsou informace požadované společností Connect Com svou povahou důvěrné a nemohou být zpřístupněny jiným zúčastněným stranám. |
| --- | --- |

(22)

V tomto ohledu Komise připomněla, že podle bodu 5.2 oznámení o zahájení řízení měly zúčastněné strany možnost předložit připomínky k podnětu a jakýmkoli aspektům týkajícím se zahájení šetření do 37 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení řízení. Tyto připomínky proto nelze po poskytnutí konečných informací vzít v úvahu. V každém případě jsou informace požadované společností Connect Com svou povahou důvěrné a nemohou být zpřístupněny jiným zúčastněným stranám.

| (23) | Na základě výše uvedených skutečností Komise potvrdila, že žadatel předložil dostatečné důkazy o existenci dumpingu, způsobené újmě a příčinné souvislosti, a splnil tedy požadavky stanovené v článku 5.2 antidumpingové dohody a čl. 5 odst. 2 základního nařízení. Komise tedy splnila všechny zákonné požadavky na zahájení řízení. |
| --- | --- |

(23)

Na základě výše uvedených skutečností Komise potvrdila, že žadatel předložil dostatečné důkazy o existenci dumpingu, způsobené újmě a příčinné souvislosti, a splnil tedy požadavky stanovené v článku 5.2 antidumpingové dohody a čl. 5 odst. 2 základního nařízení. Komise tedy splnila všechny zákonné požadavky na zahájení řízení.

| (24) | Komise vzala do úvahy i další relevantní připomínky uvedené v níže uvedených oddílech a zabývala se jimi. |
| --- | --- |

(24)

Komise vzala do úvahy i další relevantní připomínky uvedené v níže uvedených oddílech a zabývala se jimi.

1.5.   Výběr vzorku

Výběr vzorku

| (25) | V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že v souladu s článkem 17 základního nařízení bude možná nutné vybrat vzorek zúčastněných stran. |
| --- | --- |

(25)

V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že v souladu s článkem 17 základního nařízení bude možná nutné vybrat vzorek zúčastněných stran.

1.5.1.   Výběr vzorku výrobců v Unii

Výběr vzorku výrobců v Unii

| (26) | V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Vzorek vybrala na základě objemu výroby a prodeje obdobného výrobku v Unii během období šetření. Tento vzorek sestával ze tří výrobců v Unii. Výrobci v Unii zařazení do vzorku představovali v období šetření 52 % výroby v Unii a byli považováni za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. Nebyly obdrženy žádné připomínky, a vzorek byl proto potvrzen. |
| --- | --- |

(26)

V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Vzorek vybrala na základě objemu výroby a prodeje obdobného výrobku v Unii během období šetření. Tento vzorek sestával ze tří výrobců v Unii. Výrobci v Unii zařazení do vzorku představovali v období šetření 52 % výroby v Unii a byli považováni za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. Nebyly obdrženy žádné připomínky, a vzorek byl proto potvrzen.

1.5.2.   Výběr vzorku dovozců

Výběr vzorku dovozců

| (27) | Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(27)

Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení řízení.

| (28) | Pět dovozců, kteří nejsou ve spojení, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku vyslovilo souhlas. Po analýze informací týkajících se výběru vzorku poskytnutých dovozci rozhodla Komise o tom, že výběr vzorku není nutný, a požádala všechny spolupracující dovozce, aby zaslali své odpovědi na dotazník. |
| --- | --- |

(28)

Pět dovozců, kteří nejsou ve spojení, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku vyslovilo souhlas. Po analýze informací týkajících se výběru vzorku poskytnutých dovozci rozhodla Komise o tom, že výběr vzorku není nutný, a požádala všechny spolupracující dovozce, aby zaslali své odpovědi na dotazník.

1.5.3.   Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Číně

Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Číně

| (29) | Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce v Číně, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení řízení. Komise kromě toho požádala zastoupení Čínské lidové republiky, aby označilo a/nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít o účast na šetření zájem. |
| --- | --- |

(29)

Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce v Číně, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení řízení. Komise kromě toho požádala zastoupení Čínské lidové republiky, aby označilo a/nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít o účast na šetření zájem.

| (30) | Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo třicet vyvážejících výrobců v dotčené zemi. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení Komise vybrala vzorek, sestávající ze dvou skupin vyvážejících výrobců na základě největšího reprezentativního objemu vývozu do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Tyto skupiny vyvážejících výrobců zařazené do vzorku představovaly v období šetření více než 40 % vývozu z Číny do Unie oznámeného vyvážejícími výrobci kabelů z optických vláken. |
| --- | --- |

(30)

Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo třicet vyvážejících výrobců v dotčené zemi. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení Komise vybrala vzorek, sestávající ze dvou skupin vyvážejících výrobců na základě největšího reprezentativního objemu vývozu do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Tyto skupiny vyvážejících výrobců zařazené do vzorku představovaly v období šetření více než 40 % vývozu z Číny do Unie oznámeného vyvážejícími výrobci kabelů z optických vláken.

| (31) | V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byl výběr vzorku projednán se všemi známými dotčenými vyvážejícími výrobci a orgány v dotčené zemi. |
| --- | --- |

(31)

V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byl výběr vzorku projednán se všemi známými dotčenými vyvážejícími výrobci a orgány v dotčené zemi.

| (32) | Připomínky k výběru vzorku byly obdrženy od jednoho vyvážejícího výrobce nezařazeného do vzorku, společnosti Yangtze Optical Fibre and Cable Joint Stock Limited Company (dále jen „společnost YOFC“), a zastoupení Čínské lidové republiky při Evropské unii. |
| --- | --- |

(32)

Připomínky k výběru vzorku byly obdrženy od jednoho vyvážejícího výrobce nezařazeného do vzorku, společnosti Yangtze Optical Fibre and Cable Joint Stock Limited Company (dále jen „společnost YOFC“), a zastoupení Čínské lidové republiky při Evropské unii.

| (33) | Společnost YOFC a zastoupení Čínské lidové republiky při Evropské unii namítaly, že vzhledem k vysokému počtu spolupracujících vyvážejících výrobců představovaly dvě společnosti zařazené do vzorku pouze malý podíl objemu vývozu do Unie, který nebyl pro čínské vývozce reprezentativní. Podle nich by vzorek sestávající ze tří společností mohl lépe zabránit situaci, kdy by byl kvůli změnám společností zařazených do vzorku snížen počet společností zařazených do vzorku na jednu. Zastoupení Čínské lidové republiky při Evropské unii v tomto ohledu odkázalo na antidumpingové šetření týkající se dovozu ocelových kol z Číny (8), v němž byla údajně omezena práva ostatních spolupracujících vývozců, jelikož počet vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byl snížen ze dvou na jednoho poté, co se jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku v pozdější fázi rozhodl při šetření nespolupracovat. Dále uvedlo, že Komise v předchozích antidumpingových šetřeních postupovala tak, že vybrala vzorek sestávající z alespoň tří společností. Na závěr uvedlo, že vzhledem ke skutečnosti, že vývozci mohou mít různé prodejní kanály, typ výrobků a zákazníků a odlišné konkurenční postavení, by bylo vhodnější vybrat vzorek čítající tři společnosti. |
| --- | --- |

(33)

Společnost YOFC a zastoupení Čínské lidové republiky při Evropské unii namítaly, že vzhledem k vysokému počtu spolupracujících vyvážejících výrobců představovaly dvě společnosti zařazené do vzorku pouze malý podíl objemu vývozu do Unie, který nebyl pro čínské vývozce reprezentativní. Podle nich by vzorek sestávající ze tří společností mohl lépe zabránit situaci, kdy by byl kvůli změnám společností zařazených do vzorku snížen počet společností zařazených do vzorku na jednu. Zastoupení Čínské lidové republiky při Evropské unii v tomto ohledu odkázalo na antidumpingové šetření týkající se dovozu ocelových kol z Číny (8), v němž byla údajně omezena práva ostatních spolupracujících vývozců, jelikož počet vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byl snížen ze dvou na jednoho poté, co se jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku v pozdější fázi rozhodl při šetření nespolupracovat. Dále uvedlo, že Komise v předchozích antidumpingových šetřeních postupovala tak, že vybrala vzorek sestávající z alespoň tří společností. Na závěr uvedlo, že vzhledem ke skutečnosti, že vývozci mohou mít různé prodejní kanály, typ výrobků a zákazníků a odlišné konkurenční postavení, by bylo vhodnější vybrat vzorek čítající tři společnosti.

8

| (34) | Podle čl. 17 odst. 1 základního nařízení má být výběr vzorku založen na největším reprezentativním objemu výroby, prodeje nebo vývozu, který může být v době, která je k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Jak je uvedeno v 30. bodě odůvodnění, skupiny vyvážejících výrobců zařazené do vzorku představovaly více než 40 % vykázaného vývozu z Číny do Unie během období šetření, tedy reprezentativní úroveň. Komise měla za to, že vybraný vzorek zahrnoval největší možný objem dovozu, který bylo možné během dostupného časového období přiměřeně prošetřit. Dvě skupiny vyvážejících výrobců zařazené do vzorku v tomto ohledu zahrnují velký počet subjektů (pět výrobních subjektů a sedm prodejních subjektů) a nejméně čtyři vyvážející výrobce s různými prodejními kanály a zákazníky a velkým počtem výrobků. To, zda společnost zařazená do vzorku bude po svém zařazení do vzorku skutečně spolupracovat či nikoli, je pro účely výběru vzorku podle čl. 17 odst. 1 základního nařízení nezbytná, ale nikoli dostačující podmínka. Ohledně údajného postupu Komise spočívajícího ve výběru vzorku sestávajícího z nejméně tří společností je třeba uvést, že výběr vzorku byl v souladu s výše uvedenými skutečnostmi založen na největším reprezentativním objemu výroby, prodeje nebo vývozu, který bylo možné přiměřeně prošetřit během časového období, které bylo v tomto případě k dispozici. Tvrzení týkající se rozdílného konkurenčního postavení bylo zamítnuto, jelikož strany nijak neobjasnily, jakým způsobem by mohlo ovlivnit reprezentativnost daného vzorku a jak by případné rozdílné konkurenční postavení řešila třetí společnost zařazená do vzorku. |
| --- | --- |

(34)

Podle čl. 17 odst. 1 základního nařízení má být výběr vzorku založen na největším reprezentativním objemu výroby, prodeje nebo vývozu, který může být v době, která je k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Jak je uvedeno v 30. bodě odůvodnění, skupiny vyvážejících výrobců zařazené do vzorku představovaly více než 40 % vykázaného vývozu z Číny do Unie během období šetření, tedy reprezentativní úroveň. Komise měla za to, že vybraný vzorek zahrnoval největší možný objem dovozu, který bylo možné během dostupného časového období přiměřeně prošetřit. Dvě skupiny vyvážejících výrobců zařazené do vzorku v tomto ohledu zahrnují velký počet subjektů (pět výrobních subjektů a sedm prodejních subjektů) a nejméně čtyři vyvážející výrobce s různými prodejními kanály a zákazníky a velkým počtem výrobků. To, zda společnost zařazená do vzorku bude po svém zařazení do vzorku skutečně spolupracovat či nikoli, je pro účely výběru vzorku podle čl. 17 odst. 1 základního nařízení nezbytná, ale nikoli dostačující podmínka. Ohledně údajného postupu Komise spočívajícího ve výběru vzorku sestávajícího z nejméně tří společností je třeba uvést, že výběr vzorku byl v souladu s výše uvedenými skutečnostmi založen na největším reprezentativním objemu výroby, prodeje nebo vývozu, který bylo možné přiměřeně prošetřit během časového období, které bylo v tomto případě k dispozici. Tvrzení týkající se rozdílného konkurenčního postavení bylo zamítnuto, jelikož strany nijak neobjasnily, jakým způsobem by mohlo ovlivnit reprezentativnost daného vzorku a jak by případné rozdílné konkurenční postavení řešila třetí společnost zařazená do vzorku.

| (35) | Společnost YOFC uvedla, že její zahrnutí do vzorku by pro Komisi nepředstavovalo nadbytečnou zátěž, jelikož Komise z důvodu pandemie COVID-19 neprovádí inspekce na místě. |
| --- | --- |

(35)

Společnost YOFC uvedla, že její zahrnutí do vzorku by pro Komisi nepředstavovalo nadbytečnou zátěž, jelikož Komise z důvodu pandemie COVID-19 neprovádí inspekce na místě.

| (36) | Přestože tým Komise v tomto případě neprovedl inspekce na místě, provedl dálkovou křížovou kontrolu odpovědí na dotazník. Touto dálkovou křížovou kontrolou Komise nijak neušetřila čas během šetření. Spíše naopak. Provádění na dálku vyžaduje více času na přípravu ověření informací poskytnutých společnostmi. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(36)

Přestože tým Komise v tomto případě neprovedl inspekce na místě, provedl dálkovou křížovou kontrolu odpovědí na dotazník. Touto dálkovou křížovou kontrolou Komise nijak neušetřila čas během šetření. Spíše naopak. Provádění na dálku vyžaduje více času na přípravu ověření informací poskytnutých společnostmi. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (37) | Společnost YOFC rovněž tvrdila, že by měla být zařazena do vzorku, jelikož je zkušeným výrobcem, vyvážejícím vysoce kvalitní kabely z optických vláken do Unie a ve srovnání s ostatními čínskými výrobci má odlišný výrobní proces (který je vertikálně integrovaný, používá k výrobě kabelů z optických vláken evropskou technologii, má pokročilé technologie, je jedinou národní demonstrační jednotkou inteligentní výroby v Číně a její výroba optických vláken je vysoce automatizovaná). Dále uvedla, že byl její objem vývozu do Unie během období šetření relativně vysoký. Podle společnosti YOFC navíc jeden z výrobců v Unii zařazených do vzorku nepřímo drží podíl ve společnosti YOFC a dvou jejích společnostech ve spojení. Zařazením společnosti YOFC do vzorku by proto Komise získala ucelenější informace o struktuře výrobního odvětví. Rovněž namítala, že někteří zákazníci společnosti YOFC v Unii při šetření spolupracovali také jako dovozci, kteří nejsou ve spojení, a proto by zahrnutí společnosti YOFC do vzorku mohlo Komisi pomoci při ověřování celého prodejního řetězce z Číny na trh Unie. |
| --- | --- |

(37)

Společnost YOFC rovněž tvrdila, že by měla být zařazena do vzorku, jelikož je zkušeným výrobcem, vyvážejícím vysoce kvalitní kabely z optických vláken do Unie a ve srovnání s ostatními čínskými výrobci má odlišný výrobní proces (který je vertikálně integrovaný, používá k výrobě kabelů z optických vláken evropskou technologii, má pokročilé technologie, je jedinou národní demonstrační jednotkou inteligentní výroby v Číně a její výroba optických vláken je vysoce automatizovaná). Dále uvedla, že byl její objem vývozu do Unie během období šetření relativně vysoký. Podle společnosti YOFC navíc jeden z výrobců v Unii zařazených do vzorku nepřímo drží podíl ve společnosti YOFC a dvou jejích společnostech ve spojení. Zařazením společnosti YOFC do vzorku by proto Komise získala ucelenější informace o struktuře výrobního odvětví. Rovněž namítala, že někteří zákazníci společnosti YOFC v Unii při šetření spolupracovali také jako dovozci, kteří nejsou ve spojení, a proto by zahrnutí společnosti YOFC do vzorku mohlo Komisi pomoci při ověřování celého prodejního řetězce z Číny na trh Unie.

| (38) | Vzorek vyvážejících výrobců byl v souladu s výše uvedeným vybrán na základě největšího procenta objemu vývozu z dotčené země, jež mohlo být v době, která je k dispozici, přiměřeně přezkoumáno. Společnost YOFC nepatřila mezi dva vybrané největší vyvážející výrobce, a proto nebyla do vzorku zařazena. Dvě skupiny vyvážejících výrobců zařazené do vzorku jsou každopádně rovněž velkými zkušenými skupinami společností, které vyrábějí a prodávají do Unie vysoce kvalitní kabely z optických vláken a rovněž zahrnují vertikálně integrované subjekty. Ve spisu navíc nejsou obsaženy žádné informace, ze kterých by vyplývalo, že by technologie používaná vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku byla méně vyspělá než technologie používaná ostatními čínskými vyvážejícími výrobci. Společnost YOFC nepředložila žádné důkazy, které by tuto skutečnost vyvracely. Pro výběr vzorku vyvážejících výrobců navíc není relevantní ani skutečnost, že jeden výrobce v Unii zařazený do vzorku drží podíl ve vyvážejícím výrobci nebo že zákazníci vyvážejících výrobců při šetření spolupracují. Proto byla tato tvrzení zamítnuta. |
| --- | --- |

(38)

Vzorek vyvážejících výrobců byl v souladu s výše uvedeným vybrán na základě největšího procenta objemu vývozu z dotčené země, jež mohlo být v době, která je k dispozici, přiměřeně přezkoumáno. Společnost YOFC nepatřila mezi dva vybrané největší vyvážející výrobce, a proto nebyla do vzorku zařazena. Dvě skupiny vyvážejících výrobců zařazené do vzorku jsou každopádně rovněž velkými zkušenými skupinami společností, které vyrábějí a prodávají do Unie vysoce kvalitní kabely z optických vláken a rovněž zahrnují vertikálně integrované subjekty. Ve spisu navíc nejsou obsaženy žádné informace, ze kterých by vyplývalo, že by technologie používaná vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku byla méně vyspělá než technologie používaná ostatními čínskými vyvážejícími výrobci. Společnost YOFC nepředložila žádné důkazy, které by tuto skutečnost vyvracely. Pro výběr vzorku vyvážejících výrobců navíc není relevantní ani skutečnost, že jeden výrobce v Unii zařazený do vzorku drží podíl ve vyvážejícím výrobci nebo že zákazníci vyvážejících výrobců při šetření spolupracují. Proto byla tato tvrzení zamítnuta.

1.6.   Individuální zjišťování

Individuální zjišťování

| (39) | Osm z čínských vyvážejících výrobců, kteří vyplnili formulář pro výběr vzorku, informovalo Komisi o svém záměru požádat o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Komise dotazník zpřístupnila online v den zahájení šetření. Komise navíc oznámila vyvážejícím výrobcům nezařazeným do vzorku, že jsou povinni poskytnout odpověď na dotazník, pokud chtějí být posuzováni individuálně. Odpověď na dotazník poskytly dvě společnosti. |
| --- | --- |

(39)

Osm z čínských vyvážejících výrobců, kteří vyplnili formulář pro výběr vzorku, informovalo Komisi o svém záměru požádat o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Komise dotazník zpřístupnila online v den zahájení šetření. Komise navíc oznámila vyvážejícím výrobcům nezařazeným do vzorku, že jsou povinni poskytnout odpověď na dotazník, pokud chtějí být posuzováni individuálně. Odpověď na dotazník poskytly dvě společnosti.

| (40) | Vzhledem ke složitosti šetření a složité struktuře vyvážejících výrobců zařazených do vzorku se Komise rozhodla individuální zjišťování neudělit, neboť by to představovalo nepřiměřenou zátěž a mohlo by Komisi bránit v dokončení šetření v předepsaných lhůtách. |
| --- | --- |

(40)

Vzhledem ke složitosti šetření a složité struktuře vyvážejících výrobců zařazených do vzorku se Komise rozhodla individuální zjišťování neudělit, neboť by to představovalo nepřiměřenou zátěž a mohlo by Komisi bránit v dokončení šetření v předepsaných lhůtách.

1.7.   Odpovědi na dotazník a inspekce na místě

Odpovědi na dotazník a inspekce na místě

| (41) | Komise zaslala vládě Čínské lidové republiky (dále jen „čínská vláda“) dotazník týkající se existence podstatných zkreslení v Číně ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení. Dotazníky pro výrobce v Unii, dovozce, uživatele a vyvážející výrobce v Číně byly v den zahájení řízení zpřístupněny online (9). |
| --- | --- |

(41)

Komise zaslala vládě Čínské lidové republiky (dále jen „čínská vláda“) dotazník týkající se existence podstatných zkreslení v Číně ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení. Dotazníky pro výrobce v Unii, dovozce, uživatele a vyvážející výrobce v Číně byly v den zahájení řízení zpřístupněny online (9).

9

| (42) | Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné ke stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Vzhledem k vypuknutí pandemie COVID-19 a následným opatřením přijatým k jejímu řešení (dále jen „oznámení o COVID-19“) (10) však Komise nemohla provést inspekce na místě v prostorách společností zařazených do vzorku a spolupracujících uživatelů. Místo toho Komise provedla u informací poskytnutých těmito společnostmi křížové kontroly na dálku prostřednictvím videokonference:
  výrobci v Unii:






  — | Acome S. A. (Francie), |
| --- | --- | --- |

(42)

Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné ke stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Vzhledem k vypuknutí pandemie COVID-19 a následným opatřením přijatým k jejímu řešení (dále jen „oznámení o COVID-19“) (10) však Komise nemohla provést inspekce na místě v prostorách společností zařazených do vzorku a spolupracujících uživatelů. Místo toho Komise provedla u informací poskytnutých těmito společnostmi křížové kontroly na dálku prostřednictvím videokonference:

10

výrobci v Unii:

—

Acome S. A. (Francie),

| — | Corning Optical Communications Sp. z o.o. a její společnosti ve spojení (Polsko, Dánsko, Francie, Německo, Itálie, Španělsko), |
| --- | --- |

—

Corning Optical Communications Sp. z o.o. a její společnosti ve spojení (Polsko, Dánsko, Francie, Německo, Itálie, Španělsko),

| — | Prysmian S.p.A. A její společnosti ve spojení (Dánsko, Finsko, Francie, Německo, Itálie, Nizozemsko, Rumunsko, Slovensko, Španělsko, Švédsko) |
| --- | --- |

—

Prysmian S.p.A. A její společnosti ve spojení (Dánsko, Finsko, Francie, Německo, Itálie, Nizozemsko, Rumunsko, Slovensko, Španělsko, Švédsko)

dovozci:

| — | Cable 77 Danmark ApS (Dánsko), |
| --- | --- |

—

Cable 77 Danmark ApS (Dánsko),

| — | Connect Com GmbH (Německo), |
| --- | --- |

—

Connect Com GmbH (Německo),

| — | Eku Kabel GmbH (Německo), |
| --- | --- |

—

Eku Kabel GmbH (Německo),

| — | HAR&Ca S.r.l. (Itálie), |
| --- | --- |

—

HAR&Ca S.r.l. (Itálie),

| — | Infraconcepts B.V. (Nizozemsko) |
| --- | --- |

—

Infraconcepts B.V. (Nizozemsko)

uživatelé:

| — | Deutsche Telekom GmbH (Německo) |
| --- | --- |

—

Deutsche Telekom GmbH (Německo)

vyvážející výrobci v Číně:

skupina FTT:

| — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd, Wuhan (dále jen „FTT“), |
| --- | --- |

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd, Wuhan (dále jen „FTT“),

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd., Nanjing (dále jen „NW“), |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd., Nanjing (dále jen „NW“),

skupina ZTT:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd., Nantong (dále jen „ZT“), |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd., Nantong (dále jen „ZT“),

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd., Nantong (dále jen „ZP“) |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd., Nantong (dále jen „ZP“)

obchodníci ve spojení v Číně:

| — | ZTT International Limited, Nantong |
| --- | --- |

—

ZTT International Limited, Nantong

obchodníci ve spojení v Hongkongu:

| — | Sumec Hong Kong Company Limited, Hongkong |
| --- | --- |

—

Sumec Hong Kong Company Limited, Hongkong

dovozci v Unii, kteří jsou ve spojení:

| — | FiberHome International Poland Sp. z o.o, Varšava, Polsko, |
| --- | --- |

—

FiberHome International Poland Sp. z o.o, Varšava, Polsko,

| — | FiberHome International Germany GmbH, Bonn, Německo, |
| --- | --- |

—

FiberHome International Germany GmbH, Bonn, Německo,

| — | ZTT Europe GmbH, Tauberbischofsheim, Německo. |
| --- | --- |

—

ZTT Europe GmbH, Tauberbischofsheim, Německo.

1.8.   Neuložení prozatímních opatření a následný postup

Neuložení prozatímních opatření a následný postup

| (43) | Vzhledem k technické složitosti případu se Komise rozhodla neuložit prozatímní opatření a pokračovat v šetření s cílem shromáždit další informace. |
| --- | --- |

(43)

Vzhledem k technické složitosti případu se Komise rozhodla neuložit prozatímní opatření a pokračovat v šetření s cílem shromáždit další informace.

| (44) | Dne 23. dubna 2021 informovala Komise v souladu s čl. 19a odst. 2 základního nařízení členské státy a všechny zúčastněné strany, že na dovoz kabelů z optických vláken pocházejících z Číny nebudou uložena prozatímní cla a že šetření bude pokračovat. |
| --- | --- |

(44)

Dne 23. dubna 2021 informovala Komise v souladu s čl. 19a odst. 2 základního nařízení členské státy a všechny zúčastněné strany, že na dovoz kabelů z optických vláken pocházejících z Číny nebudou uložena prozatímní cla a že šetření bude pokračovat.

| (45) | Po zveřejnění záměru Komise neuložit prozatímní opatření byly obdrženy připomínky a žádosti o objasnění od společností Cable 77, Eku Kabel, Infraconcept a Comel. |
| --- | --- |

(45)

Po zveřejnění záměru Komise neuložit prozatímní opatření byly obdrženy připomínky a žádosti o objasnění od společností Cable 77, Eku Kabel, Infraconcept a Comel.

| (46) | Stranám, které o to požádaly, byla poskytnuta možnost slyšení. Konalo se slyšení se společností Cable 77 a CCCME. |
| --- | --- |

(46)

Stranám, které o to požádaly, byla poskytnuta možnost slyšení. Konalo se slyšení se společností Cable 77 a CCCME.

| (47) | Komise pokračovala ve vyhledávání a ověřování všech informací, jež považovala za nezbytné pro svá konečná zjištění. V tomto ohledu zaslala Komise další žádost o informace spolupracujícím vyvážejícím výrobcům nezařazeným do vzorku, vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku a výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, mimo jiné včetně údajů o prodeji na základě skupin kontrolních čísel výrobku (dále jen „PCN“), investic a nabídek. Odpovědi Komise ověřila v dalším kole dálkových křížových kontrol. |
| --- | --- |

(47)

Komise pokračovala ve vyhledávání a ověřování všech informací, jež považovala za nezbytné pro svá konečná zjištění. V tomto ohledu zaslala Komise další žádost o informace spolupracujícím vyvážejícím výrobcům nezařazeným do vzorku, vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku a výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, mimo jiné včetně údajů o prodeji na základě skupin kontrolních čísel výrobku (dále jen „PCN“), investic a nabídek. Odpovědi Komise ověřila v dalším kole dálkových křížových kontrol.

| (48) | Úřední statistiky dovozu se vykazují v kilogramech a kód KN 8544 70 00 obsahuje jiné produkty než dotčený výrobek. Aby Komise získala přesnější představu o dovozu dotčeného výrobku, prověřila podrobné informace od vnitrostátních celních orgánů o úplném souboru jednotlivých dovozních transakcí v období šetření v roce 2017, které dovozci uvedli ve svých celních prohlášeních a výše uvedené orgány zpracovaly. Informace se týkaly dovozu do devíti členských států (Bulharska, Dánska, Francie, Maďarska, Německa, Nizozemska, Portugalska, Rumunska a Španělska) a byly považovány za reprezentativní, neboť pokrývaly 79 % dovozu v posuzovaném období. Podrobná analýza na základě těchto informací vedla k závěrům uvedeným níže. |
| --- | --- |

(48)

Úřední statistiky dovozu se vykazují v kilogramech a kód KN 8544 70 00 obsahuje jiné produkty než dotčený výrobek. Aby Komise získala přesnější představu o dovozu dotčeného výrobku, prověřila podrobné informace od vnitrostátních celních orgánů o úplném souboru jednotlivých dovozních transakcí v období šetření v roce 2017, které dovozci uvedli ve svých celních prohlášeních a výše uvedené orgány zpracovaly. Informace se týkaly dovozu do devíti členských států (Bulharska, Dánska, Francie, Maďarska, Německa, Nizozemska, Portugalska, Rumunska a Španělska) a byly považovány za reprezentativní, neboť pokrývaly 79 % dovozu v posuzovaném období. Podrobná analýza na základě těchto informací vedla k závěrům uvedeným níže.

1.9.   Zveřejnění

Zveřejnění

| (49) | Dne 30. června 2021 Komise všechny zúčastněné strany informovala o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se rozhodla uložit konečné antidumpingové clo na dovoz kabelů z optických vláken pocházejících z Číny (dále jen „poskytnutí konečných informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, během níž mohly k poskytnutí konečných informací podat připomínky. Komise obdržela připomínky od čínské vlády, CCCME, dvou čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, všech spolupracujících dovozců, kteří nejsou ve spojení, a od žadatele. Na základě těchto připomínek Komise pozměnila některé úvahy, na jejichž základě hodlá uložit konečné antidumpingové clo, a dne 2. září 2021 o tom informovala všechny zúčastněné strany (dále jen „dodatečné konečné informace“). |
| --- | --- |

(49)

Dne 30. června 2021 Komise všechny zúčastněné strany informovala o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se rozhodla uložit konečné antidumpingové clo na dovoz kabelů z optických vláken pocházejících z Číny (dále jen „poskytnutí konečných informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, během níž mohly k poskytnutí konečných informací podat připomínky. Komise obdržela připomínky od čínské vlády, CCCME, dvou čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, všech spolupracujících dovozců, kteří nejsou ve spojení, a od žadatele. Na základě těchto připomínek Komise pozměnila některé úvahy, na jejichž základě hodlá uložit konečné antidumpingové clo, a dne 2. září 2021 o tom informovala všechny zúčastněné strany (dále jen „dodatečné konečné informace“).

| (50) | Po poskytnutí konečných informací a dodatečných konečných informací byla zúčastněným stranám poskytnuta příležitost ke slyšení v souladu s ustanoveními bodu 5.7 oznámení o zahájení řízení. Konala se slyšení s oběma vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku, CCCME a jedním dovozcem (Cable77). |
| --- | --- |

(50)

Po poskytnutí konečných informací a dodatečných konečných informací byla zúčastněným stranám poskytnuta příležitost ke slyšení v souladu s ustanoveními bodu 5.7 oznámení o zahájení řízení. Konala se slyšení s oběma vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku, CCCME a jedním dovozcem (Cable77).

1.10.   Období šetření a posuzované období

Období šetření a posuzované období

| (51) | Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2019 do 30. června 2020 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2017 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(51)

Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2019 do 30. června 2020 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2017 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).

2.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

2.1.   Dotčený výrobek

Dotčený výrobek

| (52) | Dotčeným výrobkem jsou kabely z jednovidových optických vláken, vyrobené z jednoho nebo několika jednotlivě opláštěných vláken, s ochranným obalem, též spojené s elektrickými vodiči, pocházející z Číny, v současnosti kódu KN ex 8544 70 00 (kód TARIC 8544700010) (dále jen „dotčený výrobek“). |
| --- | --- |

(52)

Dotčeným výrobkem jsou kabely z jednovidových optických vláken, vyrobené z jednoho nebo několika jednotlivě opláštěných vláken, s ochranným obalem, též spojené s elektrickými vodiči, pocházející z Číny, v současnosti kódu KN ex 8544 70 00 (kód TARIC 8544700010) (dále jen „dotčený výrobek“).

| (53) | Nejsou v něm zahrnuty následující výrobky:






  i) | kabely, v nichž jsou všechna optická vlákna jednotlivě na jednom nebo na obou koncích vybavena funkčními konektory, a |
| --- | --- | --- |

(53)

Nejsou v něm zahrnuty následující výrobky:

i)

kabely, v nichž jsou všechna optická vlákna jednotlivě na jednom nebo na obou koncích vybavena funkčními konektory, a

| ii) | kabely pro podmořské užití. Kabely pro podmořské užití jsou kabely z optických vláken s plastovou izolací, které obsahují měděný nebo hliníkový vodič a v kterých jsou vlákna zapouzdřena v kovovém modulu (kovových modulech). |
| --- | --- |

ii)

kabely pro podmořské užití. Kabely pro podmořské užití jsou kabely z optických vláken s plastovou izolací, které obsahují měděný nebo hliníkový vodič a v kterých jsou vlákna zapouzdřena v kovovém modulu (kovových modulech).

| (54) | Kabely z optických vláken se používají jako optické přenosové médium v telekomunikačních sítích v dálkových, metropolitních a přístupových sítích. |
| --- | --- |

(54)

Kabely z optických vláken se používají jako optické přenosové médium v telekomunikačních sítích v dálkových, metropolitních a přístupových sítích.

2.2.   Obdobný výrobek

Obdobný výrobek

| (55) | Šetření ukázalo, že tyto výrobky mají stejné základní fyzické, chemické a technické vlastnosti i stejná základní užití:






  — | dotčený výrobek, |
| --- | --- | --- |

(55)

Šetření ukázalo, že tyto výrobky mají stejné základní fyzické, chemické a technické vlastnosti i stejná základní užití:

—

dotčený výrobek,

| — | výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu dotčené země a |
| --- | --- |

—

výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu dotčené země a

| — | výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie. |
| --- | --- |

—

výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie.

| (56) | Komise v této fázi rozhodla, že uvedené výrobky jsou proto obdobnými výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(56)

Komise v této fázi rozhodla, že uvedené výrobky jsou proto obdobnými výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

2.3.   Tvrzení týkající se definice výrobku

Tvrzení týkající se definice výrobku

| (57) | Skupina ZTT požádala o vyloučení zemnících lan s optickými vlákny (OPGW) a fázových lan s optickými vlákny (OPPC) z šetření. Namítala, že i když tyto kabely spadají pod definici výrobku, mají odlišné fyzikální vlastnosti a způsob použití (tj. přenos elektrické energie), vztahují se na ně odlišné technické normy, jsou vyráběny z jiných surovin a jinými výrobními postupy a prodávají se na samostatných trzích. Dále tvrdila, že zemnící lana s optickými vlákny a fázová lana s optickými vlákny tvoří pouze malý podíl prodeje do Unie. Skupina ZTT rovněž požadovala, aby v případě, že Komise bude mít za to, že zemnící lana s optickými vlákny a fázová lana s optickými vlákny spadají pod definici výrobku, který je předmětem šetření, byly při šetření zohledněny specifické vlastnosti, konečné použití nebo činitele tržního segmentu těchto výrobků. |
| --- | --- |

(57)

Skupina ZTT požádala o vyloučení zemnících lan s optickými vlákny (OPGW) a fázových lan s optickými vlákny (OPPC) z šetření. Namítala, že i když tyto kabely spadají pod definici výrobku, mají odlišné fyzikální vlastnosti a způsob použití (tj. přenos elektrické energie), vztahují se na ně odlišné technické normy, jsou vyráběny z jiných surovin a jinými výrobními postupy a prodávají se na samostatných trzích. Dále tvrdila, že zemnící lana s optickými vlákny a fázová lana s optickými vlákny tvoří pouze malý podíl prodeje do Unie. Skupina ZTT rovněž požadovala, aby v případě, že Komise bude mít za to, že zemnící lana s optickými vlákny a fázová lana s optickými vlákny spadají pod definici výrobku, který je předmětem šetření, byly při šetření zohledněny specifické vlastnosti, konečné použití nebo činitele tržního segmentu těchto výrobků.

| (58) | Ve svých připomínkách po poskytnutí konečných informací skupina ZTT zopakovala svá tvrzení o vyjmutí zemnících lan s optickými vlákny a fázových lan s optickými vlákny z šetření a tvrdila, že výrobci v Unii zařazení do vzorku během období šetření neprodávali typy výrobku prodávané skupinou ZTT. |
| --- | --- |

(58)

Ve svých připomínkách po poskytnutí konečných informací skupina ZTT zopakovala svá tvrzení o vyjmutí zemnících lan s optickými vlákny a fázových lan s optickými vlákny z šetření a tvrdila, že výrobci v Unii zařazení do vzorku během období šetření neprodávali typy výrobku prodávané skupinou ZTT.

| (59) | Zemnící lana s optickými vlákny a fázová lana s optickými vlákny se používají k přenosu dat a mají stejné základní vlastnosti jako jiné kabely z optických vláken, například: i) obsahují optická vlákna; ii) průměr potaženého optického vlákna má stejný rozsah; iii) počet vláken má stejný rozsah; iv) počet vláken na každý modul je stejný a v) struktura jádra kabelu je stejná. To, že se zemnící lana s optickými vlákny a fázová lana s optickými vlákny používají i k přenosu elektrické energie a mají specifické vlastnosti (například elektrické vlastnosti, není požadována ohnivzdornost, požadavek na vysokou pevnost v tahu atd.), na této skutečnosti nic nemění. |
| --- | --- |

(59)

Zemnící lana s optickými vlákny a fázová lana s optickými vlákny se používají k přenosu dat a mají stejné základní vlastnosti jako jiné kabely z optických vláken, například: i) obsahují optická vlákna; ii) průměr potaženého optického vlákna má stejný rozsah; iii) počet vláken má stejný rozsah; iv) počet vláken na každý modul je stejný a v) struktura jádra kabelu je stejná. To, že se zemnící lana s optickými vlákny a fázová lana s optickými vlákny používají i k přenosu elektrické energie a mají specifické vlastnosti (například elektrické vlastnosti, není požadována ohnivzdornost, požadavek na vysokou pevnost v tahu atd.), na této skutečnosti nic nemění.

| (60) | Na všechny typy kabelů se navíc do určité míry vztahují různé technické specifikace a normy. Odlišné materiály používané pro jednotlivé součásti kabelů z optických vláken u jednotlivých typů kabelů z hlediska surovin jsou irelevantní: všechny typy kabelů z optických vláken se vyrábějí s použitím optických vláken. Ohledně výrobních procesů se během šetření zjistilo, že některé speciálně chráněné průmyslové vzory standardních optických kabelů měly kolem pláště vrstvu ocelového drátu, přičemž tyto kabely byly vyrobeny na stejných strojích jako zemnící lana s optickými vlákny. Výroba vyztužení zemnících lan s optickými vlákny a fázových lan s optickými vlákny se navíc týkala pouze jedné fáze výroby těchto kabelů, což neodůvodňovalo jejich vyloučení z definice výrobku, který je předmětem šetření. Pro posouzení tvrzení není ani relevantní skutečnost, že prodej zemnících lan s optickými vlákny a fázových lan s optickými vlákny představoval v období šetření menší podíl prodeje do Unie. A konečně to, že konkrétní PCN prodávaná skupinou ZTT během období šetření nebyla prodávána výrobci v Unii zařazenými do vzorku, nic nemění na skutečnosti, že výrobní odvětví Unie vyrábí zemnící lana s optickými vlákny a fázová lana s optickými vlákny, která konkurují čínským vývozcům. |
| --- | --- |

(60)

Na všechny typy kabelů se navíc do určité míry vztahují různé technické specifikace a normy. Odlišné materiály používané pro jednotlivé součásti kabelů z optických vláken u jednotlivých typů kabelů z hlediska surovin jsou irelevantní: všechny typy kabelů z optických vláken se vyrábějí s použitím optických vláken. Ohledně výrobních procesů se během šetření zjistilo, že některé speciálně chráněné průmyslové vzory standardních optických kabelů měly kolem pláště vrstvu ocelového drátu, přičemž tyto kabely byly vyrobeny na stejných strojích jako zemnící lana s optickými vlákny. Výroba vyztužení zemnících lan s optickými vlákny a fázových lan s optickými vlákny se navíc týkala pouze jedné fáze výroby těchto kabelů, což neodůvodňovalo jejich vyloučení z definice výrobku, který je předmětem šetření. Pro posouzení tvrzení není ani relevantní skutečnost, že prodej zemnících lan s optickými vlákny a fázových lan s optickými vlákny představoval v období šetření menší podíl prodeje do Unie. A konečně to, že konkrétní PCN prodávaná skupinou ZTT během období šetření nebyla prodávána výrobci v Unii zařazenými do vzorku, nic nemění na skutečnosti, že výrobní odvětví Unie vyrábí zemnící lana s optickými vlákny a fázová lana s optickými vlákny, která konkurují čínským vývozcům.

| (61) | Na základě výše uvedených skutečností Komise dospěla k závěru, že zemnící lana s optickými vlákny a fázová lana s optickými vlákny mají být považována za typ kabelů z optických vláken, který má stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti jako ostatní kabely z optických vláken, na které se vztahuje definice dotčeného výrobku, a proto pro tyto výrobky nebyla nezbytná samostatná analýza. Ve skutečnosti jsou zemnící lana s optickými vlákny a fázová lana s optickými vlákny kabely z optických vláken, neboť obsahují optická vlákna, struktura jádra kabelu je stejná a jsou určena k použití pro přenos dat. Kontrolní čísla výrobků použitá Komisí pro výpočet dumpingového rozpětí a rozpětí újmy navíc zemnící lana s optickými vlákny a fázová lana s optickými vlákny správně identifikují a Komisi odpovídajícím způsobem umožňují provést spravedlivé srovnání cen mezi výrobci v Unii a čínskými výrobci. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(61)

Na základě výše uvedených skutečností Komise dospěla k závěru, že zemnící lana s optickými vlákny a fázová lana s optickými vlákny mají být považována za typ kabelů z optických vláken, který má stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti jako ostatní kabely z optických vláken, na které se vztahuje definice dotčeného výrobku, a proto pro tyto výrobky nebyla nezbytná samostatná analýza. Ve skutečnosti jsou zemnící lana s optickými vlákny a fázová lana s optickými vlákny kabely z optických vláken, neboť obsahují optická vlákna, struktura jádra kabelu je stejná a jsou určena k použití pro přenos dat. Kontrolní čísla výrobků použitá Komisí pro výpočet dumpingového rozpětí a rozpětí újmy navíc zemnící lana s optickými vlákny a fázová lana s optickými vlákny správně identifikují a Komisi odpovídajícím způsobem umožňují provést spravedlivé srovnání cen mezi výrobci v Unii a čínskými výrobci. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (62) | Skupina ZTT rovněž navrhla čtyři způsoby řešení možných problémů s obcházením a jejich předcházení v případě, že by zemnící lana s optickými vlákny a fázová lana s optickými vlákny byla vyloučena z definice výrobku, který je předmětem šetření, například i) vizuální kontrola a kontrola dokumentů celními úředníky, ii) systém certifikace, iii) celní režim kontroly konečného použití a iv) systém monitorování. Jelikož byl učiněn závěr, že se šetření na zemnící lana s optickými vlákny a fázová lana s optickými vlákny vztahuje, nebylo nutné se navrhovanými způsoby předcházení obcházení zabývat. |
| --- | --- |

(62)

Skupina ZTT rovněž navrhla čtyři způsoby řešení možných problémů s obcházením a jejich předcházení v případě, že by zemnící lana s optickými vlákny a fázová lana s optickými vlákny byla vyloučena z definice výrobku, který je předmětem šetření, například i) vizuální kontrola a kontrola dokumentů celními úředníky, ii) systém certifikace, iii) celní režim kontroly konečného použití a iv) systém monitorování. Jelikož byl učiněn závěr, že se šetření na zemnící lana s optickými vlákny a fázová lana s optickými vlákny vztahuje, nebylo nutné se navrhovanými způsoby předcházení obcházení zabývat.

3.   DUMPING

DUMPING

3.1.   Postup pro určení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení

Postup pro určení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení

| (63) | Vzhledem k tomu, že v souvislosti s Čínou byly při zahájení šetření k dispozici dostatečné důkazy poukazující na existenci podstatných zkreslení ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení, považovala Komise za vhodné zahájit šetření vůči vyvážejícím výrobcům z uvedené země ve smyslu čl. 2 odst. 6a základního nařízení. |
| --- | --- |

(63)

Vzhledem k tomu, že v souvislosti s Čínou byly při zahájení šetření k dispozici dostatečné důkazy poukazující na existenci podstatných zkreslení ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení, považovala Komise za vhodné zahájit šetření vůči vyvážejícím výrobcům z uvedené země ve smyslu čl. 2 odst. 6a základního nařízení.

| (64) | Za účelem shromáždění údajů nezbytných pro případné použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení proto Komise v oznámení o zahájení řízení vyzvala všechny čínské vyvážející výrobce, aby poskytli informace o vstupech používaných při výrobě kabelů z optických vláken. Příslušné informace předložilo 25 čínských vyvážejících výrobců. |
| --- | --- |

(64)

Za účelem shromáždění údajů nezbytných pro případné použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení proto Komise v oznámení o zahájení řízení vyzvala všechny čínské vyvážející výrobce, aby poskytli informace o vstupech používaných při výrobě kabelů z optických vláken. Příslušné informace předložilo 25 čínských vyvážejících výrobců.

| (65) | Aby Komise získala informace, jež považovala za nezbytné pro své šetření v souvislosti s údajnými podstatnými zkresleními, zaslala dotazník čínské vládě. Kromě toho Komise v bodě 5.3.2 oznámení o zahájení řízení vyzvala všechny zúčastněné strany, aby sdělily svá stanoviska, předložily informace a do 37 dnů poskytly podpůrné důkazy týkající se uplatnění čl. 2 odst. 6a základního nařízení. Čínská vláda na požadované informace neodpověděla. Komise následně čínskou vládu informovala, že pro účely určení existence podstatných zkreslení v Číně použije dostupné údaje ve smyslu článku 18 základního nařízení. |
| --- | --- |

(65)

Aby Komise získala informace, jež považovala za nezbytné pro své šetření v souvislosti s údajnými podstatnými zkresleními, zaslala dotazník čínské vládě. Kromě toho Komise v bodě 5.3.2 oznámení o zahájení řízení vyzvala všechny zúčastněné strany, aby sdělily svá stanoviska, předložily informace a do 37 dnů poskytly podpůrné důkazy týkající se uplatnění čl. 2 odst. 6a základního nařízení. Čínská vláda na požadované informace neodpověděla. Komise následně čínskou vládu informovala, že pro účely určení existence podstatných zkreslení v Číně použije dostupné údaje ve smyslu článku 18 základního nařízení.

| (66) | Čínská vláda i CCCME předložily ve stanovené lhůtě podání týkající se použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení. |
| --- | --- |

(66)

Čínská vláda i CCCME předložily ve stanovené lhůtě podání týkající se použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení.

| (67) | V čl. 2 odst. 1 základního nařízení je uvedeno, že
  „[b]ěžná hodnota se obvykle zakládá na cenách, které jsou zaplaceny nebo mají být zaplaceny nezávislým odběratelem v zemi vývozu v běžném obchodním styku“. |
| --- | --- |

(67)

V čl. 2 odst. 1 základního nařízení je uvedeno, že
  „[b]ěžná hodnota se obvykle zakládá na cenách, které jsou zaplaceny nebo mají být zaplaceny nezávislým odběratelem v zemi vývozu v běžném obchodním styku“.

„[b]ěžná hodnota se obvykle zakládá na cenách, které jsou zaplaceny nebo mají být zaplaceny nezávislým odběratelem v zemi vývozu v běžném obchodním styku“.

| (68) | Avšak čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení stanoví, že
  „[p]okud se [...] zjistí, že není vhodné použít domácí ceny a náklady v zemi vývozu, jelikož v této zemi dochází k podstatným zkreslením ve smyslu písmene b), běžná hodnota se zjistí početně výhradně na základě výrobních nákladů a nákladů na prodej odrážejících nezkreslené ceny nebo referenční hodnoty“ a „zahrnuje nezkreslenou a přiměřenou částku pro správní, prodejní a režijní náklady a pro zisk“
  . |
| --- | --- |

(68)

Avšak čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení stanoví, že
  „[p]okud se [...] zjistí, že není vhodné použít domácí ceny a náklady v zemi vývozu, jelikož v této zemi dochází k podstatným zkreslením ve smyslu písmene b), běžná hodnota se zjistí početně výhradně na základě výrobních nákladů a nákladů na prodej odrážejících nezkreslené ceny nebo referenční hodnoty“ a „zahrnuje nezkreslenou a přiměřenou částku pro správní, prodejní a režijní náklady a pro zisk“
  .

„[p]okud se [...] zjistí, že není vhodné použít domácí ceny a náklady v zemi vývozu, jelikož v této zemi dochází k podstatným zkreslením ve smyslu písmene b), běžná hodnota se zjistí početně výhradně na základě výrobních nákladů a nákladů na prodej odrážejících nezkreslené ceny nebo referenční hodnoty“ a „zahrnuje nezkreslenou a přiměřenou částku pro správní, prodejní a režijní náklady a pro zisk“

| (69) | Jak je dále vysvětleno níže, Komise v tomto šetření došla k závěru, že na základě dostupných důkazů a vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínské vlády, jak je uvedeno v 65. bodě odůvodnění, bylo uplatnění čl. 2 odst. 6a základního nařízení vhodné. |
| --- | --- |

(69)

Jak je dále vysvětleno níže, Komise v tomto šetření došla k závěru, že na základě dostupných důkazů a vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínské vlády, jak je uvedeno v 65. bodě odůvodnění, bylo uplatnění čl. 2 odst. 6a základního nařízení vhodné.

3.1.1.   Existence podstatných zkreslení

Existence podstatných zkreslení

3.1.1.1.   Úvod

Úvod

| (70) | Ustanovení čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení stanoví, že
  „[p]odstatná zkreslení jsou taková zkreslení, k nimž dochází v případě, kdy vykazované ceny nebo náklady, včetně nákladů na suroviny a energii, nejsou výsledkem volného působení tržních sil, neboť jsou ovlivňovány významnými zásahy státu. Při posuzování toho, zda existují podstatná zkreslení, se bere v úvahu mimo jiné možný dopad jednoho či více z těchto prvků:







  — | skutečnost, že na dotčeném trhu působí do značné míry podniky, jež jsou ve vlastnictví orgánů země vývozu, jsou těmito orgány ovládány nebo jsou pod jejich strategickým dohledem či se řídí jejich pokyny; |
| --- | --- | --- |

(70)

Ustanovení čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení stanoví, že
  „[p]odstatná zkreslení jsou taková zkreslení, k nimž dochází v případě, kdy vykazované ceny nebo náklady, včetně nákladů na suroviny a energii, nejsou výsledkem volného působení tržních sil, neboť jsou ovlivňovány významnými zásahy státu. Při posuzování toho, zda existují podstatná zkreslení, se bere v úvahu mimo jiné možný dopad jednoho či více z těchto prvků:

„[p]odstatná zkreslení jsou taková zkreslení, k nimž dochází v případě, kdy vykazované ceny nebo náklady, včetně nákladů na suroviny a energii, nejsou výsledkem volného působení tržních sil, neboť jsou ovlivňovány významnými zásahy státu. Při posuzování toho, zda existují podstatná zkreslení, se bere v úvahu mimo jiné možný dopad jednoho či více z těchto prvků:

—

skutečnost, že na dotčeném trhu působí do značné míry podniky, jež jsou ve vlastnictví orgánů země vývozu, jsou těmito orgány ovládány nebo jsou pod jejich strategickým dohledem či se řídí jejich pokyny;

skutečnost, že na dotčeném trhu působí do značné míry podniky, jež jsou ve vlastnictví orgánů země vývozu, jsou těmito orgány ovládány nebo jsou pod jejich strategickým dohledem či se řídí jejich pokyny;

| — | přítomnost státu ve firmách, což mu dává možnost ovlivňovat ceny či náklady; |
| --- | --- |

—

přítomnost státu ve firmách, což mu dává možnost ovlivňovat ceny či náklady;

přítomnost státu ve firmách, což mu dává možnost ovlivňovat ceny či náklady;

| — | veřejné politiky či opatření, jež pozitivně diskriminují domácí dodavatele či jinak ovlivňují volné působení tržních sil; |
| --- | --- |

—

veřejné politiky či opatření, jež pozitivně diskriminují domácí dodavatele či jinak ovlivňují volné působení tržních sil;

veřejné politiky či opatření, jež pozitivně diskriminují domácí dodavatele či jinak ovlivňují volné působení tržních sil;

| — | neexistence nebo diskriminační uplatňování či nedostatečné vymáhání práva týkajícího se úpadku, obchodních společností nebo vlastnictví; |
| --- | --- |

—

neexistence nebo diskriminační uplatňování či nedostatečné vymáhání práva týkajícího se úpadku, obchodních společností nebo vlastnictví;

neexistence nebo diskriminační uplatňování či nedostatečné vymáhání práva týkajícího se úpadku, obchodních společností nebo vlastnictví;

| — | zkreslené mzdové náklady; |
| --- | --- |

—

zkreslené mzdové náklady;

zkreslené mzdové náklady;

| — | přístup k finančním prostředkům poskytovaným institucemi, jež realizují cíle veřejné politiky nebo v jiném ohledu nevyvíjejí svou činnost nezávisle na státu
  “. |
| --- | --- |

—

přístup k finančním prostředkům poskytovaným institucemi, jež realizují cíle veřejné politiky nebo v jiném ohledu nevyvíjejí svou činnost nezávisle na státu
  “.

přístup k finančním prostředkům poskytovaným institucemi, jež realizují cíle veřejné politiky nebo v jiném ohledu nevyvíjejí svou činnost nezávisle na státu

| (71) | Podle čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení se při posuzování existence podstatných zkreslení ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. a) zohlední mimo jiné nevyčerpávající výčet prvků předcházejícího ustanovení. Podle čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení se při posuzování existence podstatného zkreslení bere v úvahu možný dopad jednoho či více těchto prvků na ceny a náklady v zemi vývozu dotčeného výrobku. Vzhledem k tomu, že tento výčet není kumulativní, nemusí být pro zjištění podstatných zkreslení zohledněny všechny prvky. Kromě toho lze stejné skutkové okolnosti použít k prokázání existence jednoho nebo více prvků z tohoto seznamu. Jakýkoli závěr o podstatných zkresleních ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. a) však musí vycházet ze všech důkazů, které jsou k dispozici. Při celkovém posouzení toho, zda existuje zkreslení, může být brán rovněž zřetel na celkový kontext a situaci v zemi vývozu, zejména tam, kde základní prvky hospodářského a správního zřízení země vývozu dávají vládě významné pravomoci zasahovat do ekonomiky takovým způsobem, že ceny a náklady nejsou výsledkem volného působení tržních sil. |
| --- | --- |

(71)

Podle čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení se při posuzování existence podstatných zkreslení ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. a) zohlední mimo jiné nevyčerpávající výčet prvků předcházejícího ustanovení. Podle čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení se při posuzování existence podstatného zkreslení bere v úvahu možný dopad jednoho či více těchto prvků na ceny a náklady v zemi vývozu dotčeného výrobku. Vzhledem k tomu, že tento výčet není kumulativní, nemusí být pro zjištění podstatných zkreslení zohledněny všechny prvky. Kromě toho lze stejné skutkové okolnosti použít k prokázání existence jednoho nebo více prvků z tohoto seznamu. Jakýkoli závěr o podstatných zkresleních ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. a) však musí vycházet ze všech důkazů, které jsou k dispozici. Při celkovém posouzení toho, zda existuje zkreslení, může být brán rovněž zřetel na celkový kontext a situaci v zemi vývozu, zejména tam, kde základní prvky hospodářského a správního zřízení země vývozu dávají vládě významné pravomoci zasahovat do ekonomiky takovým způsobem, že ceny a náklady nejsou výsledkem volného působení tržních sil.

| (72) | V čl. 2 odst. 6a písm. c) základního nařízení se stanoví, že
  „[p]okud má Komise k dispozici podložené informace týkající se možné existence podstatných zkreslení uvedených v písmeni b) v určité zemi či v určitém odvětví v této zemi a pokud je to v zájmu účinného uplatňování tohoto nařízení, Komise vypracuje, zveřejní a pravidelně aktualizuje zprávu popisující tržní podmínky uvedené v písmeni b) v této zemi nebo v tomto odvětví“. |
| --- | --- |

(72)

V čl. 2 odst. 6a písm. c) základního nařízení se stanoví, že
  „[p]okud má Komise k dispozici podložené informace týkající se možné existence podstatných zkreslení uvedených v písmeni b) v určité zemi či v určitém odvětví v této zemi a pokud je to v zájmu účinného uplatňování tohoto nařízení, Komise vypracuje, zveřejní a pravidelně aktualizuje zprávu popisující tržní podmínky uvedené v písmeni b) v této zemi nebo v tomto odvětví“.

„[p]okud má Komise k dispozici podložené informace týkající se možné existence podstatných zkreslení uvedených v písmeni b) v určité zemi či v určitém odvětví v této zemi a pokud je to v zájmu účinného uplatňování tohoto nařízení, Komise vypracuje, zveřejní a pravidelně aktualizuje zprávu popisující tržní podmínky uvedené v písmeni b) v této zemi nebo v tomto odvětví“.

| (73) | Na základě uvedeného ustanovení vydala Komise zprávu o ČLR (dále jen „zpráva“) (11), která obsahuje informace o významných vládních zásazích na mnoha úrovních hospodářství, včetně konkrétních zkreslení u mnoha klíčových výrobních činitelů (jako jsou půda, energie, kapitál, suroviny a pracovní síla), jakož i v konkrétních odvětvích (jako jsou chemické látky). Tato zpráva byla založena do vyšetřovacího spisu ve fázi zahájení šetření. Zúčastněné strany byly v době zahájení šetření vyzvány, aby důkazy obsažené ve vyšetřovacím spisu, jehož byla zpráva nedílnou součástí, vyvrátily, vyjádřily se k nim, nebo je doplnily. |
| --- | --- |

(73)

Na základě uvedeného ustanovení vydala Komise zprávu o ČLR (dále jen „zpráva“) (11), která obsahuje informace o významných vládních zásazích na mnoha úrovních hospodářství, včetně konkrétních zkreslení u mnoha klíčových výrobních činitelů (jako jsou půda, energie, kapitál, suroviny a pracovní síla), jakož i v konkrétních odvětvích (jako jsou chemické látky). Tato zpráva byla založena do vyšetřovacího spisu ve fázi zahájení šetření. Zúčastněné strany byly v době zahájení šetření vyzvány, aby důkazy obsažené ve vyšetřovacím spisu, jehož byla zpráva nedílnou součástí, vyvrátily, vyjádřily se k nim, nebo je doplnily.

11

| (74) | Podnět poskytl další důkazy o podstatných zkresleních v odvětví kabelů z optických vláken ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b), které doplňují zprávu. Žadatel poskytl důkazy o tom, že výroba a prodej dotčeného výrobku jsou (přinejmenším potenciálně) ovlivněny zkresleními uvedenými ve zprávě, zejména vysokou mírou zásahů státu do hodnotového řetězce kabelů z optických vláken, tj. do odvětví kabelů z optických vláken a odvětví souvisejících s výrobou kabelů z optických vláken, a to především v oblasti vstupních odvětví a výrobních faktorů. |
| --- | --- |

(74)

Podnět poskytl další důkazy o podstatných zkresleních v odvětví kabelů z optických vláken ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b), které doplňují zprávu. Žadatel poskytl důkazy o tom, že výroba a prodej dotčeného výrobku jsou (přinejmenším potenciálně) ovlivněny zkresleními uvedenými ve zprávě, zejména vysokou mírou zásahů státu do hodnotového řetězce kabelů z optických vláken, tj. do odvětví kabelů z optických vláken a odvětví souvisejících s výrobou kabelů z optických vláken, a to především v oblasti vstupních odvětví a výrobních faktorů.

| (75) | Komise prozkoumala, zda kvůli existenci podstatných zkreslení ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení je vhodné použít domácí ceny a náklady v ČLR, či nikoli. Komise tak učinila na základě důkazů uvedených ve spisu, včetně důkazů obsažených ve zprávě, které vycházejí z veřejně dostupných zdrojů, zejména z čínských právních předpisů, zveřejněných oficiálních čínských politických dokumentů, zpráv zveřejněných mezinárodními organizacemi a ze studií/článků renomovaných akademických pracovníků, jež jsou konkrétně uvedeny ve zprávě. Tato analýza zahrnovala zkoumání významných vládních zásahů do hospodářství obecně, ale i zkoumání konkrétní situace na trhu v příslušném odvětví včetně dotčeného výrobku. Komise na základě předchozích šetření prováděných v tomto ohledu tyto důkazní prvky dále doplnila vlastním výzkumem týkajícím se různých kritérií, která jsou relevantní pro potvrzení existence podstatných zkreslení v ČLR. |
| --- | --- |

(75)

Komise prozkoumala, zda kvůli existenci podstatných zkreslení ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení je vhodné použít domácí ceny a náklady v ČLR, či nikoli. Komise tak učinila na základě důkazů uvedených ve spisu, včetně důkazů obsažených ve zprávě, které vycházejí z veřejně dostupných zdrojů, zejména z čínských právních předpisů, zveřejněných oficiálních čínských politických dokumentů, zpráv zveřejněných mezinárodními organizacemi a ze studií/článků renomovaných akademických pracovníků, jež jsou konkrétně uvedeny ve zprávě. Tato analýza zahrnovala zkoumání významných vládních zásahů do hospodářství obecně, ale i zkoumání konkrétní situace na trhu v příslušném odvětví včetně dotčeného výrobku. Komise na základě předchozích šetření prováděných v tomto ohledu tyto důkazní prvky dále doplnila vlastním výzkumem týkajícím se různých kritérií, která jsou relevantní pro potvrzení existence podstatných zkreslení v ČLR.

3.1.1.2.   Podstatná zkreslení týkající se domácích cen a nákladů v ČLR

Podstatná zkreslení týkající se domácích cen a nákladů v ČLR

| (76) | Čínský hospodářský systém je založen na koncepci
  „socialistického tržního hospodářství“. Tato koncepce je zakotvena v čínské ústavě a určuje správu ekonomických záležitostí ČLR. Hlavní zásadou tohoto systému je
  „socialistické veřejné vlastnictví výrobních prostředků, tedy vlastnictví veškerého lidu a kolektivní vlastnictví pracujících“. Ekonomika ve státním vlastnictví je považována za
  „vedoucí sílu národního hospodářství“
  a stát je pověřen
  „zajišťovat její konsolidaci a růst“
   (12). Celkové uspořádání čínské ekonomiky tudíž nejenže počítá s významnými zásahy státu do hospodářství, nýbrž k takovým zásahům existuje výslovné pověření. Myšlenka nadřazenosti veřejného vlastnictví nad soukromým prostupuje celým právním systémem a je zdůrazňována jako obecná zásada ve všech klíčových právních předpisech. Názorným příkladem je čínský zákon o vlastnictví: odkazuje na prvotní etapu socialismu a pověřuje stát, aby podporoval základní hospodářský systém, v jehož rámci má dominantní postavení veřejné vlastnictví. Jiné formy vlastnictví jsou tolerovány a zákon jim umožňuje rozvíjet se společně se státním vlastnictvím (13). |
| --- | --- |

(76)

Čínský hospodářský systém je založen na koncepci
  „socialistického tržního hospodářství“. Tato koncepce je zakotvena v čínské ústavě a určuje správu ekonomických záležitostí ČLR. Hlavní zásadou tohoto systému je
  „socialistické veřejné vlastnictví výrobních prostředků, tedy vlastnictví veškerého lidu a kolektivní vlastnictví pracujících“. Ekonomika ve státním vlastnictví je považována za
  „vedoucí sílu národního hospodářství“
  a stát je pověřen
  „zajišťovat její konsolidaci a růst“
   (12). Celkové uspořádání čínské ekonomiky tudíž nejenže počítá s významnými zásahy státu do hospodářství, nýbrž k takovým zásahům existuje výslovné pověření. Myšlenka nadřazenosti veřejného vlastnictví nad soukromým prostupuje celým právním systémem a je zdůrazňována jako obecná zásada ve všech klíčových právních předpisech. Názorným příkladem je čínský zákon o vlastnictví: odkazuje na prvotní etapu socialismu a pověřuje stát, aby podporoval základní hospodářský systém, v jehož rámci má dominantní postavení veřejné vlastnictví. Jiné formy vlastnictví jsou tolerovány a zákon jim umožňuje rozvíjet se společně se státním vlastnictvím (13).

„socialistického tržního hospodářství“.

„socialistické veřejné vlastnictví výrobních prostředků, tedy vlastnictví veškerého lidu a kolektivní vlastnictví pracujících“.

„vedoucí sílu národního hospodářství“

„zajišťovat její konsolidaci a růst“

12

13

| (77) | Podle čínských právních předpisů se navíc socialistické tržní hospodářství rozvíjí pod vedením Komunistické strany Číny. Struktury čínského státu a Komunistické strany Číny jsou vzájemně propojeny na všech úrovních (právní, institucionální, personální) a vytvářejí nadstavbu, v níž jsou úlohy Komunistické strany Číny a státu navzájem k nerozeznání. Po změně čínské ústavy v březnu 2018 byla vedoucí úloha Komunistické strany Číny ještě více zdůrazněna prostřednictvím formulace v článku 1 ústavy, která tuto úlohu potvrzuje. Za stávající první větu uvedeného ustanovení: „[s]ocialistické zřízení je základním zřízením Čínské lidové republiky“
  byla vložena nová druhá věta, která zní: „[n]ejvíce určujícím znakem socialismu s čínskými rysy je vedoucí úloha Komunistické strany Číny“ (14). To dokládá nezpochybnitelnou a stále rostoucí kontrolu Komunistické strany Číny nad hospodářským systémem ČLR. Tato vedoucí úloha a kontrola je nedílnou součástí čínského systému a jde daleko nad rámec situace obvyklé v jiných zemích, kde vlády uplatňují obecnou makroekonomickou kontrolu, v jejichž hranicích probíhá volné působení tržních sil. |
| --- | --- |

(77)

Podle čínských právních předpisů se navíc socialistické tržní hospodářství rozvíjí pod vedením Komunistické strany Číny. Struktury čínského státu a Komunistické strany Číny jsou vzájemně propojeny na všech úrovních (právní, institucionální, personální) a vytvářejí nadstavbu, v níž jsou úlohy Komunistické strany Číny a státu navzájem k nerozeznání. Po změně čínské ústavy v březnu 2018 byla vedoucí úloha Komunistické strany Číny ještě více zdůrazněna prostřednictvím formulace v článku 1 ústavy, která tuto úlohu potvrzuje. Za stávající první větu uvedeného ustanovení: „[s]ocialistické zřízení je základním zřízením Čínské lidové republiky“
  byla vložena nová druhá věta, která zní: „[n]ejvíce určujícím znakem socialismu s čínskými rysy je vedoucí úloha Komunistické strany Číny“ (14). To dokládá nezpochybnitelnou a stále rostoucí kontrolu Komunistické strany Číny nad hospodářským systémem ČLR. Tato vedoucí úloha a kontrola je nedílnou součástí čínského systému a jde daleko nad rámec situace obvyklé v jiných zemích, kde vlády uplatňují obecnou makroekonomickou kontrolu, v jejichž hranicích probíhá volné působení tržních sil.

ocialistické zřízení je základním zřízením Čínské lidové republiky“

ejvíce určujícím znakem socialismu s čínskými rysy je vedoucí úloha Komunistické strany Číny

14

| (78) | Čínský stát se zapojuje do intervenční hospodářské politiky při plnění cílů, které se spíše shodují s politickým programem vytyčeným Komunistickou stranou Číny a neodrážejí hospodářské podmínky převládající na volném trhu (15). Čínské orgány při tom používají celou řadu intervenčních hospodářských nástrojů, včetně systému průmyslového plánování, finančního systému, jakož i další prostředky, pomocí kterých stát působí na trhu a ovlivňuje jej, například pomocí veřejných investic a zadávání veřejných zakázek. |
| --- | --- |

(78)

Čínský stát se zapojuje do intervenční hospodářské politiky při plnění cílů, které se spíše shodují s politickým programem vytyčeným Komunistickou stranou Číny a neodrážejí hospodářské podmínky převládající na volném trhu (15). Čínské orgány při tom používají celou řadu intervenčních hospodářských nástrojů, včetně systému průmyslového plánování, finančního systému, jakož i další prostředky, pomocí kterých stát působí na trhu a ovlivňuje jej, například pomocí veřejných investic a zadávání veřejných zakázek.

15

| (79) | Zaprvé, pokud jde o úroveň celkové administrativní kontroly, zaměření čínského hospodářství se řídí složitým systémem průmyslového plánování, které ovlivňuje veškeré hospodářské činnosti v zemi. Tyto plány ve svém souhrnu zahrnují komplexní a složitou soustavu odvětvových a průřezových politik a jsou přítomny na všech úrovních státní správy. Plány na úrovni provincií jsou podrobné, zatímco celostátní plány stanoví obecnější cíle. Plány stanovují také nástroje na podporu příslušných průmyslových a jiných odvětví, jakož i časové rámce, ve kterých má být cílů dosaženo. Některé plány stále obsahují explicitní cíle týkající se výstupů, které byly rovněž běžnou součástí předchozích plánovacích cyklů. V rámci plánů jsou jednotlivá průmyslová odvětví a/nebo projekty označovány za (pozitivní nebo negativní) priority v souladu s prioritami vlády a jsou jim přiřazovány konkrétní rozvojové cíle (průmyslová modernizace, mezinárodní expanze atd.). Hospodářské subjekty, soukromé i státem vlastněné, musí účinně přizpůsobovat své podnikatelské činnosti skutečnostem, jež nastoluje tento systém plánování. Je tomu tak nejen kvůli závazné povaze plánů, ale i proto, že příslušné čínské orgány na všech úrovních státní správy se systémem plánů řídí a využívají své zákonné pravomoci v souladu s ním, čímž nutí hospodářské subjekty k dodržování priorit stanovených v plánech (viz též oddíl 3.1.1.5 níže) (16). |
| --- | --- |

(79)

Zaprvé, pokud jde o úroveň celkové administrativní kontroly, zaměření čínského hospodářství se řídí složitým systémem průmyslového plánování, které ovlivňuje veškeré hospodářské činnosti v zemi. Tyto plány ve svém souhrnu zahrnují komplexní a složitou soustavu odvětvových a průřezových politik a jsou přítomny na všech úrovních státní správy. Plány na úrovni provincií jsou podrobné, zatímco celostátní plány stanoví obecnější cíle. Plány stanovují také nástroje na podporu příslušných průmyslových a jiných odvětví, jakož i časové rámce, ve kterých má být cílů dosaženo. Některé plány stále obsahují explicitní cíle týkající se výstupů, které byly rovněž běžnou součástí předchozích plánovacích cyklů. V rámci plánů jsou jednotlivá průmyslová odvětví a/nebo projekty označovány za (pozitivní nebo negativní) priority v souladu s prioritami vlády a jsou jim přiřazovány konkrétní rozvojové cíle (průmyslová modernizace, mezinárodní expanze atd.). Hospodářské subjekty, soukromé i státem vlastněné, musí účinně přizpůsobovat své podnikatelské činnosti skutečnostem, jež nastoluje tento systém plánování. Je tomu tak nejen kvůli závazné povaze plánů, ale i proto, že příslušné čínské orgány na všech úrovních státní správy se systémem plánů řídí a využívají své zákonné pravomoci v souladu s ním, čímž nutí hospodářské subjekty k dodržování priorit stanovených v plánech (viz též oddíl 3.1.1.5 níže) (16).

16

| (80) | Zadruhé, pokud jde o přidělování finančních zdrojů, dominují finančnímu systému ČLR státem vlastněné komerční banky. Tyto banky se při vytváření a provádění své úvěrové politiky musí přizpůsobovat vládním cílům průmyslové politiky, místo aby primárně posuzovaly ekonomickou hodnotu daného projektu (viz též oddíl 3.1.1.8 níže) (17). Totéž platí o ostatních složkách čínského finančního systému, jako jsou akciové trhy, trhy dluhopisů, trhy soukromého kapitálu atd. Také tyto části finančního sektoru, které nejsou bankami, jsou institucionálně a operačně uspořádány způsobem, který není zaměřen na co nejefektivnější fungování finančních trhů, nýbrž na zajištění kontroly a umožnění zásahů ze strany státu a Komunistické strany Číny (18). |
| --- | --- |

(80)

Zadruhé, pokud jde o přidělování finančních zdrojů, dominují finančnímu systému ČLR státem vlastněné komerční banky. Tyto banky se při vytváření a provádění své úvěrové politiky musí přizpůsobovat vládním cílům průmyslové politiky, místo aby primárně posuzovaly ekonomickou hodnotu daného projektu (viz též oddíl 3.1.1.8 níže) (17). Totéž platí o ostatních složkách čínského finančního systému, jako jsou akciové trhy, trhy dluhopisů, trhy soukromého kapitálu atd. Také tyto části finančního sektoru, které nejsou bankami, jsou institucionálně a operačně uspořádány způsobem, který není zaměřen na co nejefektivnější fungování finančních trhů, nýbrž na zajištění kontroly a umožnění zásahů ze strany státu a Komunistické strany Číny (18).

17

18

| (81) | Zatřetí, pokud jde o používání různých státních regulačních nástrojů, nabývají zásahy státu do hospodářství řady forem. Například pravidla pro zadávání veřejných zakázek jsou běžně využívána k dosažení jiných cílů politiky než hospodářské efektivity, což narušuje tržní zásady v této oblasti. Platné právní předpisy výslovně stanoví, že zadávání veřejných zakázek se musí provádět tak, aby se usnadnilo dosažení cílů vytyčených státními politikami. Povaha těchto cílů však není vymezena, což ponechává rozhodovacím orgánům široké posuzovací pravomoci (19). Obdobně v oblasti investic si čínská vláda ponechává významnou kontrolu a vliv ohledně zaměření a rozsahu jak státních, tak soukromých investic. Prověřování investic, jakož i různé pobídky, omezení a zákazy týkající se investic používají orgány jako důležitý nástroj na podporu cílů průmyslové politiky, např. na zachování státní kontroly nad klíčovými odvětvími nebo posílení domácího výrobního odvětví (20). |
| --- | --- |

(81)

Zatřetí, pokud jde o používání různých státních regulačních nástrojů, nabývají zásahy státu do hospodářství řady forem. Například pravidla pro zadávání veřejných zakázek jsou běžně využívána k dosažení jiných cílů politiky než hospodářské efektivity, což narušuje tržní zásady v této oblasti. Platné právní předpisy výslovně stanoví, že zadávání veřejných zakázek se musí provádět tak, aby se usnadnilo dosažení cílů vytyčených státními politikami. Povaha těchto cílů však není vymezena, což ponechává rozhodovacím orgánům široké posuzovací pravomoci (19). Obdobně v oblasti investic si čínská vláda ponechává významnou kontrolu a vliv ohledně zaměření a rozsahu jak státních, tak soukromých investic. Prověřování investic, jakož i různé pobídky, omezení a zákazy týkající se investic používají orgány jako důležitý nástroj na podporu cílů průmyslové politiky, např. na zachování státní kontroly nad klíčovými odvětvími nebo posílení domácího výrobního odvětví (20).

19

20

| (82) | Celkově je tedy čínský hospodářský model založen na určitých základních axiomech, které zajišťují a podporují různé zásahy státu. Takto významné vládní zásahy jsou v rozporu s volným působením tržních sil, což vede k narušení účinného rozdělování zdrojů v souladu s tržními zásadami (21). |
| --- | --- |

(82)

Celkově je tedy čínský hospodářský model založen na určitých základních axiomech, které zajišťují a podporují různé zásahy státu. Takto významné vládní zásahy jsou v rozporu s volným působením tržních sil, což vede k narušení účinného rozdělování zdrojů v souladu s tržními zásadami (21).

21

3.1.1.3.   Podstatná zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) první odrážky základního nařízení: skutečnost, že na dotčeném trhu působí do značné míry podniky, jež jsou ve vlastnictví orgánů země vývozu, jsou těmito orgány ovládány nebo jsou pod jejich strategickým dohledem či se řídí jejich pokyny

Podstatná zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) první odrážky základního nařízení: skutečnost, že na dotčeném trhu působí do značné míry podniky, jež jsou ve vlastnictví orgánů země vývozu, jsou těmito orgány ovládány nebo jsou pod jejich strategickým dohledem či se řídí jejich pokyny

| (83) | Podniky, jež jsou ve vlastnictví státu, jsou jím ovládány nebo jsou pod jeho strategickým dohledem nebo se řídí jeho pokyny, představují podstatnou součást ekonomiky ČLR. |
| --- | --- |

(83)

Podniky, jež jsou ve vlastnictví státu, jsou jím ovládány nebo jsou pod jeho strategickým dohledem nebo se řídí jeho pokyny, představují podstatnou součást ekonomiky ČLR.

| (84) | Čínská vláda a Komunistická strana Číny udržují struktury, které zajišťují jejich trvalý vliv na podniky, a to zejména na státní podniky. Stát (a v mnoha ohledech také Komunistická strana Číny) nejenže aktivně vytváří obecné hospodářské politiky a dohlíží na to, aby je jednotlivé státní podniky realizovaly, nýbrž také si nárokuje právo podílet se na provozním rozhodování těchto podniků. To se obvykle děje prostřednictvím rotace kádrů mezi vládními orgány a státními podniky, prostřednictvím přítomnosti členů strany ve výkonných orgánech státních podniků a stranických buněk ve společnostech (viz také oddíl 3.1.1.4), jakož i prostřednictvím formování podnikové struktury v sektoru státních podniků (22). Výměnou za to mají státní podniky v čínském hospodářství zvláštní postavení, z něhož vyplývá řada ekonomických výhod, zejména ochrana před konkurencí a preferenční přístup k důležitým vstupům, včetně financování (23). Prvky, které poukazují na existenci státní kontroly nad podniky v odvětví kabelů z optických vláken nebo vlivu na ně, jsou dále rozvinuty v oddíle 3.1.1.4 a 3.1.1.5 níže. |
| --- | --- |

(84)

Čínská vláda a Komunistická strana Číny udržují struktury, které zajišťují jejich trvalý vliv na podniky, a to zejména na státní podniky. Stát (a v mnoha ohledech také Komunistická strana Číny) nejenže aktivně vytváří obecné hospodářské politiky a dohlíží na to, aby je jednotlivé státní podniky realizovaly, nýbrž také si nárokuje právo podílet se na provozním rozhodování těchto podniků. To se obvykle děje prostřednictvím rotace kádrů mezi vládními orgány a státními podniky, prostřednictvím přítomnosti členů strany ve výkonných orgánech státních podniků a stranických buněk ve společnostech (viz také oddíl 3.1.1.4), jakož i prostřednictvím formování podnikové struktury v sektoru státních podniků (22). Výměnou za to mají státní podniky v čínském hospodářství zvláštní postavení, z něhož vyplývá řada ekonomických výhod, zejména ochrana před konkurencí a preferenční přístup k důležitým vstupům, včetně financování (23). Prvky, které poukazují na existenci státní kontroly nad podniky v odvětví kabelů z optických vláken nebo vlivu na ně, jsou dále rozvinuty v oddíle 3.1.1.4 a 3.1.1.5 níže.

22

23

| (85) | Konkrétně v hodnotovém řetězci kabelů z optických vláken vlastní čínská vláda podíly v mnoha společnostech, z nichž řadu také kontroluje. |
| --- | --- |

(85)

Konkrétně v hodnotovém řetězci kabelů z optických vláken vlastní čínská vláda podíly v mnoha společnostech, z nichž řadu také kontroluje.

| (86) | Komise zjistila, že alespoň jeden hlavní výrobce kabelů z optických vláken – společnost FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd (dále jen „společnost FTT“) (24) – přiznává, že je plně ovládaná komisí Státní rady pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv (SASAC) (25), tedy státním subjektem. Společnost FTT, která je ovládána státem, má rovněž většinové podíly v jiných společnostech vyrábějících kabely z optických vláken, například ve společnostech Changchun Fiberhome Technologies, Chengdu Datang Cable, Fiberhome Marine Network Equipment, Xinjiang Fiberhome Optical Communications. Ovládání společností FTT, tedy i státem, bylo rovněž zjištěno u dalšího výrobce kabelů z optických vláken – společnosti Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication. |
| --- | --- |

(86)

Komise zjistila, že alespoň jeden hlavní výrobce kabelů z optických vláken – společnost FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd (dále jen „společnost FTT“) (24) – přiznává, že je plně ovládaná komisí Státní rady pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv (SASAC) (25), tedy státním subjektem. Společnost FTT, která je ovládána státem, má rovněž většinové podíly v jiných společnostech vyrábějících kabely z optických vláken, například ve společnostech Changchun Fiberhome Technologies, Chengdu Datang Cable, Fiberhome Marine Network Equipment, Xinjiang Fiberhome Optical Communications. Ovládání společností FTT, tedy i státem, bylo rovněž zjištěno u dalšího výrobce kabelů z optických vláken – společnosti Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication.

24

25

| (87) | Kromě přímo ovládaných společností čínská vláda ovlivňuje rovněž soukromé společnosti v ČLR. V průběhu šetření jeden z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku potvrdil a bylo rovněž zjištěno, že stát přímo nebo nepřímo (např. prostřednictvím různých subjektů ve spojení se státem, jako: Bank of China, Industrial and Commercial Bank of China, Agricultural Bank of China, China Development Bank, Changshu City Development Investment Co. nebo Shanghai Financial Development Investment Fund) má podíly v mnoha společnostech, které vyrábějí kabely z optických vláken. Za zmínku stojí především společnost Yangtze Optical Fiber and Cable (dále jen „společnost YOFC“), která je ze 39 % vlastněna státem ovládanými investory (26). Tato společnost je velkým domácím výrobcem a také velkým vývozcem dotčeného výrobku do EU. |
| --- | --- |

(87)

Kromě přímo ovládaných společností čínská vláda ovlivňuje rovněž soukromé společnosti v ČLR. V průběhu šetření jeden z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku potvrdil a bylo rovněž zjištěno, že stát přímo nebo nepřímo (např. prostřednictvím různých subjektů ve spojení se státem, jako: Bank of China, Industrial and Commercial Bank of China, Agricultural Bank of China, China Development Bank, Changshu City Development Investment Co. nebo Shanghai Financial Development Investment Fund) má podíly v mnoha společnostech, které vyrábějí kabely z optických vláken. Za zmínku stojí především společnost Yangtze Optical Fiber and Cable (dále jen „společnost YOFC“), která je ze 39 % vlastněna státem ovládanými investory (26). Tato společnost je velkým domácím výrobcem a také velkým vývozcem dotčeného výrobku do EU.

26

| (88) | U soukromých výrobců kabelů z optických vláken Komise rovněž v případě nejméně dvou z nich – společnosti Jiangsu Zhongtian Technology (dále jen „společnost ZTT“) (27) a společnosti Hengtong Group – zjistila, že většinoví (soukromí) akcionáři byli ve spojení s Komunistickou stranou Číny a zastávali v ní různé funkce (viz 104. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(88)

U soukromých výrobců kabelů z optických vláken Komise rovněž v případě nejméně dvou z nich – společnosti Jiangsu Zhongtian Technology (dále jen „společnost ZTT“) (27) a společnosti Hengtong Group – zjistila, že většinoví (soukromí) akcionáři byli ve spojení s Komunistickou stranou Číny a zastávali v ní různé funkce (viz 104. bod odůvodnění).

27

| (89) | Ohledně poskytovatelů vstupů pro výrobu kabelů z optických vláken jsou jednou ze surovin pro výrobu kabelů z optických vláken aramidová vlákna. V odvětví aramidových vláken Komise rovněž zjistila významné zásahy státu. Jedním z klíčových výrobců aramidových vláken v ČLR je společnost Yantai Tayho Advanced Materials (dále jen „společnost YTAM“) (28). Většinovým akcionářem společnosti YTAM je skupina Yantai Guofeng Investment Holdings Group (29), kterou plně vlastní jen-tchajská komise Státní rady pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv (30). Společnost YTAM je tedy plně ovládána státními orgány. Dalšími významnými výrobci aramidových vláken v ČLR je společnost Sinopec Yizheng Chemical Fiber Company (31) (dceřiná společnost státem vlastněné skupiny Sinopec (32)) nebo státní podnik Sinochem (33). |
| --- | --- |

(89)

Ohledně poskytovatelů vstupů pro výrobu kabelů z optických vláken jsou jednou ze surovin pro výrobu kabelů z optických vláken aramidová vlákna. V odvětví aramidových vláken Komise rovněž zjistila významné zásahy státu. Jedním z klíčových výrobců aramidových vláken v ČLR je společnost Yantai Tayho Advanced Materials (dále jen „společnost YTAM“) (28). Většinovým akcionářem společnosti YTAM je skupina Yantai Guofeng Investment Holdings Group (29), kterou plně vlastní jen-tchajská komise Státní rady pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv (30). Společnost YTAM je tedy plně ovládána státními orgány. Dalšími významnými výrobci aramidových vláken v ČLR je společnost Sinopec Yizheng Chemical Fiber Company (31) (dceřiná společnost státem vlastněné skupiny Sinopec (32)) nebo státní podnik Sinochem (33).

28

29

30

31

32

33

| (90) | Výroba kabelů z optických vláken zahrnuje také použití chemických vstupů, například: polyethylenu s nízkou, střední nebo vysokou hustotou nebo polybutylentereftalátu. Jedná se o chemické sloučeniny získané chemickými procesy. Různé chemické sloučeniny se používají také k výrobě předlisku pro výrobu optického vlákna. Proto lze výrobce těchto vstupů považovat také za účastníky čínského chemického odvětví. Pokud jde o toto odvětví, Komise zjistila, že podle národní statistiky držely v roce 2015 státní podniky 52 % celkových aktiv chemických společností (34). Státní podniky, zejména ty velké centrální, tradičně hrají dominantní roli v chemickém průmyslu Číny vzhledem ke svému oligopolnímu postavení, pokud jde o předcházející činnosti / vstupní suroviny, snadnému přístupu k vládou přidělovaným zdrojům (prostředkům, půjčkám, půdě atd.) a silnému vlivu v procesu rozhodování vlády. V tomto ohledu Komise konkrétně zjistila, že někteří klíčoví výrobci polyethylenu s vysokou hustotou v ČLR, například společnosti PetroChina, Sinopec Maoming Petrochemical Corporation, China National Offshore Oil Corporation (35), jsou státními podniky. |
| --- | --- |

(90)

Výroba kabelů z optických vláken zahrnuje také použití chemických vstupů, například: polyethylenu s nízkou, střední nebo vysokou hustotou nebo polybutylentereftalátu. Jedná se o chemické sloučeniny získané chemickými procesy. Různé chemické sloučeniny se používají také k výrobě předlisku pro výrobu optického vlákna. Proto lze výrobce těchto vstupů považovat také za účastníky čínského chemického odvětví. Pokud jde o toto odvětví, Komise zjistila, že podle národní statistiky držely v roce 2015 státní podniky 52 % celkových aktiv chemických společností (34). Státní podniky, zejména ty velké centrální, tradičně hrají dominantní roli v chemickém průmyslu Číny vzhledem ke svému oligopolnímu postavení, pokud jde o předcházející činnosti / vstupní suroviny, snadnému přístupu k vládou přidělovaným zdrojům (prostředkům, půjčkám, půdě atd.) a silnému vlivu v procesu rozhodování vlády. V tomto ohledu Komise konkrétně zjistila, že někteří klíčoví výrobci polyethylenu s vysokou hustotou v ČLR, například společnosti PetroChina, Sinopec Maoming Petrochemical Corporation, China National Offshore Oil Corporation (35), jsou státními podniky.

34

35

| (91) | Kromě toho se při výrobě kabelů z optických vláken používají i některé suroviny z oceli, například určité typy ocelových drátů nebo pásů. V tomto ohledu v odvětví oceli přetrvává značná míra vlastnictví ze strany čínské vlády. Zatímco nominální rozdělení mezi počtem státních podniků a soukromých společností je téměř rovnoměrné, čtyři z pěti čínských výrobců oceli, kteří figurují mezi deseti největšími světovými výrobci oceli, jsou státní podniky (36). Zároveň zatímco na deset největších výrobců připadalo v roce 2016 jen asi 36 % celkové výroby tohoto výrobního odvětví, čínská vláda si v uvedeném roce vytyčila cíl konsolidovat do roku 2025 60 % až 70 % výroby železa a oceli přibližně do deseti velkých podniků (37). Tento záměr čínská vláda zopakovala v dubnu 2019, kdy oznámila vydání pokynů ke konsolidaci ocelářského průmyslu (38). Taková konsolidace může znamenat nucené fúze ziskových soukromých společností se státními podniky, jež dosahují podprůměrných výsledků (39). Příkladem nedávné fúze jsou výrobci oceli Baosteel Group Corp. a Wuhan Iron & Steel Group Corp. v roce 2016. Touto fúzí vznikl druhý největší světový výrobce oceli (40). Hlavní výrobci nerezové oceli jsou ve vlastnictví státu, například společnosti Tisco, Baosteel, Ansteel Lianzhong, Jiujuan Iron and Steel a Tangshan. |
| --- | --- |

(91)

Kromě toho se při výrobě kabelů z optických vláken používají i některé suroviny z oceli, například určité typy ocelových drátů nebo pásů. V tomto ohledu v odvětví oceli přetrvává značná míra vlastnictví ze strany čínské vlády. Zatímco nominální rozdělení mezi počtem státních podniků a soukromých společností je téměř rovnoměrné, čtyři z pěti čínských výrobců oceli, kteří figurují mezi deseti největšími světovými výrobci oceli, jsou státní podniky (36). Zároveň zatímco na deset největších výrobců připadalo v roce 2016 jen asi 36 % celkové výroby tohoto výrobního odvětví, čínská vláda si v uvedeném roce vytyčila cíl konsolidovat do roku 2025 60 % až 70 % výroby železa a oceli přibližně do deseti velkých podniků (37). Tento záměr čínská vláda zopakovala v dubnu 2019, kdy oznámila vydání pokynů ke konsolidaci ocelářského průmyslu (38). Taková konsolidace může znamenat nucené fúze ziskových soukromých společností se státními podniky, jež dosahují podprůměrných výsledků (39). Příkladem nedávné fúze jsou výrobci oceli Baosteel Group Corp. a Wuhan Iron & Steel Group Corp. v roce 2016. Touto fúzí vznikl druhý největší světový výrobce oceli (40). Hlavní výrobci nerezové oceli jsou ve vlastnictví státu, například společnosti Tisco, Baosteel, Ansteel Lianzhong, Jiujuan Iron and Steel a Tangshan.

36

37

38

39

40

| (92) | Vzhledem k vysoké úrovní vládních intervencí v odvětvích vstupů na trhu kabelů z optických vláken (např. v ocelářském odvětví, v chemických hodnotových řetězcích nebo prostřednictvím státní kontroly nad některými hlavními podniky vyrábějícími aramid) a skutečnosti, že podle zjištění Komise jsou někteří výrobci kabelů z optických vláken přímo nebo nepřímo ovládáni nebo vlastněni státem, nebo jsou pod jeho vlivem (např. prostřednictvím korporátní přítomnosti Komunistické strany Číny), spoléhají na jeho podporu a v některých případech uplatňují ideologii Komunistické strany Číny, je státem vlastněným nebo ovládaným výrobcům i soukromým výrobcům kabelů z optických vláken bráněno v působení za tržních podmínek. Jak veřejné, tak soukromé podniky, které působí v oblasti výroby kabelů z optických vláken i vstupů používaných k jejich výrobě, také přímo nebo nepřímo podléhají politickému dohledu a pokynům, jak je uvedeno v oddíle 3.1.1.5 níže. |
| --- | --- |

(92)

Vzhledem k vysoké úrovní vládních intervencí v odvětvích vstupů na trhu kabelů z optických vláken (např. v ocelářském odvětví, v chemických hodnotových řetězcích nebo prostřednictvím státní kontroly nad některými hlavními podniky vyrábějícími aramid) a skutečnosti, že podle zjištění Komise jsou někteří výrobci kabelů z optických vláken přímo nebo nepřímo ovládáni nebo vlastněni státem, nebo jsou pod jeho vlivem (např. prostřednictvím korporátní přítomnosti Komunistické strany Číny), spoléhají na jeho podporu a v některých případech uplatňují ideologii Komunistické strany Číny, je státem vlastněným nebo ovládaným výrobcům i soukromým výrobcům kabelů z optických vláken bráněno v působení za tržních podmínek. Jak veřejné, tak soukromé podniky, které působí v oblasti výroby kabelů z optických vláken i vstupů používaných k jejich výrobě, také přímo nebo nepřímo podléhají politickému dohledu a pokynům, jak je uvedeno v oddíle 3.1.1.5 níže.

3.1.1.4.   Podstatná zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) druhé odrážky základního nařízení: přítomnost státu ve firmách, což mu umožňuje ovlivňovat ceny či náklady

Podstatná zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) druhé odrážky základního nařízení: přítomnost státu ve firmách, což mu umožňuje ovlivňovat ceny či náklady

| (93) | Kromě výkonu kontroly nad ekonomikou prostřednictvím vlastnictví státních podniků a jiných nástrojů může čínská vláda ovlivňovat ceny a náklady prostřednictvím přítomnosti státu ve firmách. Lze mít za to, že právo příslušných státních orgánů jmenovat a odvolávat klíčové vedoucí pracovníky ve státních podnicích, zakotvené v čínských právních předpisech, odráží odpovídající vlastnická práva (41), avšak dalším kanálem, jehož prostřednictvím může stát ovlivňovat podnikatelská rozhodnutí, jsou buňky Komunistické strany Číny v podnicích, a to jak státních, tak soukromých. Podle práva obchodních společností v ČLR má být organizace Komunistické strany Číny zřízena v každé společnosti (alespoň se třemi členy této strany v souladu se stranickými stanovami (42)) a daná společnost musí pro činnost stranické organizace vytvořit nezbytné podmínky. V minulosti tento požadavek podle všeho nebyl vždy dodržován ani přísně vymáhán. Nejpozději od roku 2016 však Komunistická strana Číny zesílila své nároky, pokud jde o ovládání obchodních rozhodnutí státních podniků jakožto politický princip. Uvádí se také, že Komunistická strana Číny vyvíjí tlak na soukromé společnosti, aby kladly na první místo „vlastenectví“ a řídily se stranickou disciplínou (43). V roce 2017 údajně existovaly stranické buňky v 70 % z asi 1,86 milionu soukromých společností a rostl tlak na to, aby organizace Komunistické strany Číny měly konečné slovo v podnikatelských rozhodnutích přijímaných v rámci společností, v nichž působí (44). Tato pravidla mají obecnou platnost v celém čínském hospodářství, a to ve všech odvětvích, včetně výrobců kabelů z optických vláken a dodavatelů jejich vstupů. |
| --- | --- |

(93)

Kromě výkonu kontroly nad ekonomikou prostřednictvím vlastnictví státních podniků a jiných nástrojů může čínská vláda ovlivňovat ceny a náklady prostřednictvím přítomnosti státu ve firmách. Lze mít za to, že právo příslušných státních orgánů jmenovat a odvolávat klíčové vedoucí pracovníky ve státních podnicích, zakotvené v čínských právních předpisech, odráží odpovídající vlastnická práva (41), avšak dalším kanálem, jehož prostřednictvím může stát ovlivňovat podnikatelská rozhodnutí, jsou buňky Komunistické strany Číny v podnicích, a to jak státních, tak soukromých. Podle práva obchodních společností v ČLR má být organizace Komunistické strany Číny zřízena v každé společnosti (alespoň se třemi členy této strany v souladu se stranickými stanovami (42)) a daná společnost musí pro činnost stranické organizace vytvořit nezbytné podmínky. V minulosti tento požadavek podle všeho nebyl vždy dodržován ani přísně vymáhán. Nejpozději od roku 2016 však Komunistická strana Číny zesílila své nároky, pokud jde o ovládání obchodních rozhodnutí státních podniků jakožto politický princip. Uvádí se také, že Komunistická strana Číny vyvíjí tlak na soukromé společnosti, aby kladly na první místo „vlastenectví“ a řídily se stranickou disciplínou (43). V roce 2017 údajně existovaly stranické buňky v 70 % z asi 1,86 milionu soukromých společností a rostl tlak na to, aby organizace Komunistické strany Číny měly konečné slovo v podnikatelských rozhodnutích přijímaných v rámci společností, v nichž působí (44). Tato pravidla mají obecnou platnost v celém čínském hospodářství, a to ve všech odvětvích, včetně výrobců kabelů z optických vláken a dodavatelů jejich vstupů.

41

42

43

44

| (94) | Dne 15. září 2020 byl navíc zveřejněn dokument nazvaný „Pokyny Generální kanceláře úřadu Ústředního výboru Komunistické strany Číny pro posílení činnosti Sjednocené fronty v soukromém sektoru pro novou éru“ (45), který dále rozšířil úlohu stranických výborů v soukromých podnicích. Oddíl II.4 těchto pokynů stanoví: „[m]usíme zvýšit celkovou schopnost strany řídit činnost Sjednocené fronty v soukromém sektoru a účinně zintenzívnit práci v této oblasti“. A oddíl III.6 stanoví: „[m]usíme dále posílit budování strany v soukromých podnicích a umožnit, aby stranické buňky plnily účinněji svou úlohu coby pevnost, a umožnit členům strany, aby působili jako předvoj a průkopníci“. Tyto pokyny tedy zdůrazňují posílení úlohy Komunistické strany Číny ve společnostech a jiných subjektech soukromého sektoru a usilují o něj (46). |
| --- | --- |

(94)

Dne 15. září 2020 byl navíc zveřejněn dokument nazvaný „Pokyny Generální kanceláře úřadu Ústředního výboru Komunistické strany Číny pro posílení činnosti Sjednocené fronty v soukromém sektoru pro novou éru“ (45), který dále rozšířil úlohu stranických výborů v soukromých podnicích. Oddíl II.4 těchto pokynů stanoví: „[m]usíme zvýšit celkovou schopnost strany řídit činnost Sjednocené fronty v soukromém sektoru a účinně zintenzívnit práci v této oblasti“. A oddíl III.6 stanoví: „[m]usíme dále posílit budování strany v soukromých podnicích a umožnit, aby stranické buňky plnily účinněji svou úlohu coby pevnost, a umožnit členům strany, aby působili jako předvoj a průkopníci“. Tyto pokyny tedy zdůrazňují posílení úlohy Komunistické strany Číny ve společnostech a jiných subjektech soukromého sektoru a usilují o něj (46).

45

46

| (95) | Výše uvedený trend rostoucí úrovně zásahů čínské vlády v odvětví kabelů z optických vláken ilustrují následující příklady. |
| --- | --- |

(95)

Výše uvedený trend rostoucí úrovně zásahů čínské vlády v odvětví kabelů z optických vláken ilustrují následující příklady.

| (96) | V souladu s výše uvedeným je určitý počet výrobců kabelů z optických vláken vlastněn nebo ovládán státem, který může neomezeně ovlivňovat ceny a náklady. Toto ovlivňování rovněž posiluje stabilní přítomnost Komunistické strany Číny v těchto společnostech a její vliv na ně. |
| --- | --- |

(96)

V souladu s výše uvedeným je určitý počet výrobců kabelů z optických vláken vlastněn nebo ovládán státem, který může neomezeně ovlivňovat ceny a náklady. Toto ovlivňování rovněž posiluje stabilní přítomnost Komunistické strany Číny v těchto společnostech a její vliv na ně.

| (97) | Komise například zjistila, že skupina China Information and Communication Technology Group, ke které patří vyvážející výrobce, společnost FTT, na svých internetových stránkách uvádí, že: „Podporování vedoucího postavení strany a posilování budování strany jsou nejdůležitějšími principy fungování státních podniků. Od založení společnosti China Information and Communication Technology Group Co., Ltd. stranický výbor skupiny plně realizoval ducha 18. národního kongresu, 19. národního kongresu, předchozích plenárních zasedání strany a rovněž ducha národní konference o budování strany státními podniky a zajišťuje, aby se budování strany a všechny aspekty činnosti podniku řídily teorií Si Ťin-pchinga o nové éře socialismu s čínskými rysy. Vybudovat „čtyři vědomí“, posílit „čtyři jistoty“, rozhodně dosáhnout „dvou záruk“, důsledně uplatňovat obecné požadavky na budování strany v nové éře, věnovat zvláštní pozornost hlavním povinnostem stranické správy a plně začlenit stranický výbor skupiny do správy a řízení pro posílení vedoucího postavení a „udávat směr, zajistit celkové řízení a zajistit provádění“ a neustále podporovat „dvojí integraci a dvojí propagaci“ budování strany společně s výrobními a obchodními činnostmi“
   (47). |
| --- | --- |

(97)

Komise například zjistila, že skupina China Information and Communication Technology Group, ke které patří vyvážející výrobce, společnost FTT, na svých internetových stránkách uvádí, že: „Podporování vedoucího postavení strany a posilování budování strany jsou nejdůležitějšími principy fungování státních podniků. Od založení společnosti China Information and Communication Technology Group Co., Ltd. stranický výbor skupiny plně realizoval ducha 18. národního kongresu, 19. národního kongresu, předchozích plenárních zasedání strany a rovněž ducha národní konference o budování strany státními podniky a zajišťuje, aby se budování strany a všechny aspekty činnosti podniku řídily teorií Si Ťin-pchinga o nové éře socialismu s čínskými rysy. Vybudovat „čtyři vědomí“, posílit „čtyři jistoty“, rozhodně dosáhnout „dvou záruk“, důsledně uplatňovat obecné požadavky na budování strany v nové éře, věnovat zvláštní pozornost hlavním povinnostem stranické správy a plně začlenit stranický výbor skupiny do správy a řízení pro posílení vedoucího postavení a „udávat směr, zajistit celkové řízení a zajistit provádění“ a neustále podporovat „dvojí integraci a dvojí propagaci“ budování strany společně s výrobními a obchodními činnostmi“
   (47).

Podporování vedoucího postavení strany a posilování budování strany jsou nejdůležitějšími principy fungování státních podniků. Od založení společnosti China Information and Communication Technology Group Co., Ltd. stranický výbor skupiny plně realizoval ducha 18. národního kongresu, 19. národního kongresu, předchozích plenárních zasedání strany a rovněž ducha národní konference o budování strany státními podniky a zajišťuje, aby se budování strany a všechny aspekty činnosti podniku řídily teorií Si Ťin-pchinga o nové éře socialismu s čínskými rysy. Vybudovat „čtyři vědomí“, posílit „čtyři jistoty“, rozhodně dosáhnout „dvou záruk“, důsledně uplatňovat obecné požadavky na budování strany v nové éře, věnovat zvláštní pozornost hlavním povinnostem stranické správy a plně začlenit stranický výbor skupiny do správy a řízení pro posílení vedoucího postavení a „udávat směr, zajistit celkové řízení a zajistit provádění“ a neustále podporovat „dvojí integraci a dvojí propagaci“ budování strany společně s výrobními a obchodními činnostmi“

47

| (98) | Komise rovněž zjistila, že činnosti týkající se budování strany jsou rozšířeny do celých průmyslových zón, jak uvádí internetové stránky zóny Wuhan Eastlake High-Tech Development:
  „Sdělení o celoměstské konferenci o budování strany státním podnikem a základní činnosti tajemníka okresního stranického (pracovního) výboru při budování strany a hlášení o duchu generální konference: Dne 7. května 2019 se ve skupině Fiberhome Communications Group konala místní propagační konference zaměřená na budování strany ve státních podnicích v zóně Donghu High-tech Zone. Jednání se zúčastnilo téměř třicet lidí, mezi nimiž byl i zástupce ředitele odboru pracovního výboru strany zóny Donghu High-tech Zone Wan Ling a další soudruzi, jakož i lidé odpovědní za řízení a vedení činností v oblasti budování strany ve státních podnicích centrálně řízených okresem a pod přímou správou okresu.“
   (48) Zóna The Donghu High-tech Zone (nebo zóna Wuhan East Lake High-Tech Development Zone) se díky svému zaměření na produkci optoelektroniky, včetně kabelů z optických vláken, často označuje jako „Optics Valley“ (49). |
| --- | --- |

(98)

Komise rovněž zjistila, že činnosti týkající se budování strany jsou rozšířeny do celých průmyslových zón, jak uvádí internetové stránky zóny Wuhan Eastlake High-Tech Development:
  „Sdělení o celoměstské konferenci o budování strany státním podnikem a základní činnosti tajemníka okresního stranického (pracovního) výboru při budování strany a hlášení o duchu generální konference: Dne 7. května 2019 se ve skupině Fiberhome Communications Group konala místní propagační konference zaměřená na budování strany ve státních podnicích v zóně Donghu High-tech Zone. Jednání se zúčastnilo téměř třicet lidí, mezi nimiž byl i zástupce ředitele odboru pracovního výboru strany zóny Donghu High-tech Zone Wan Ling a další soudruzi, jakož i lidé odpovědní za řízení a vedení činností v oblasti budování strany ve státních podnicích centrálně řízených okresem a pod přímou správou okresu.“
   (48) Zóna The Donghu High-tech Zone (nebo zóna Wuhan East Lake High-Tech Development Zone) se díky svému zaměření na produkci optoelektroniky, včetně kabelů z optických vláken, často označuje jako „Optics Valley“ (49).

„Sdělení o celoměstské konferenci o budování strany státním podnikem a základní činnosti tajemníka okresního stranického (pracovního) výboru při budování strany a hlášení o duchu generální konference: Dne 7. května 2019 se ve skupině Fiberhome Communications Group konala místní propagační konference zaměřená na budování strany ve státních podnicích v zóně Donghu High-tech Zone. Jednání se zúčastnilo téměř třicet lidí, mezi nimiž byl i zástupce ředitele odboru pracovního výboru strany zóny Donghu High-tech Zone Wan Ling a další soudruzi, jakož i lidé odpovědní za řízení a vedení činností v oblasti budování strany ve státních podnicích centrálně řízených okresem a pod přímou správou okresu.“

48

49

| (99) | Je třeba uvést, že činnosti uvedené v předchozím bodě odůvodnění zahrnují i společnost Fiberhome Group, mateřskou společnost společnosti FTT. Internetové stránky společnosti uvádí „podporu vládních politik“ jako jeden z klíčových prvků jejího vztahu s čínskou vládou (50). Kromě toho je skupina Fiberhome ve vztahu k činnostem v oblasti budování strany dávána ostatním podnikům za vzor:
  „Dne 17. května uspořádala společnost Optics Valley Construction Company studijní návštěvu kádrů a zaměstnanců ve společnosti Fiberhome Technology Group s cílem navštívit výstavu vědeckých a technologických úspěchů, poslechnout si odborné přednášky a následovat inspekční cestu generálního tajemníka Si Ťin-pchinga, revidovat ducha důležitého projevu generálního tajemníka Si Ťin-pchinga během jeho inspekce v provincii Chu-pej [...] Soudruh Chua Siao-tung, ředitel kanceláře ředitele společnosti Fiberhome Communications, se zaměřil na základy budování strany ve společnosti Fiberhome Technology Group, inovativní opatření pro budování strany a on-line výsledky budování strany, [...] Generální ředitel společnosti, soudruh Čou Aj-čchiang, zdůraznil, že kádry a zaměstnanci společnosti musí kombinovat studium a provádění ducha důležitých projevů generálního tajemníka Si Ťin-pchinga s duchem high-tech zóny a podporovat provádění vysoce kvalitního vývoje zóny Optics Valley.“
   (51) Podle druhého úryvku mají být činnosti spojené s budováním strany úzce navázány na rozvoj podnikání v zóně Optics Valley. |
| --- | --- |

(99)

Je třeba uvést, že činnosti uvedené v předchozím bodě odůvodnění zahrnují i společnost Fiberhome Group, mateřskou společnost společnosti FTT. Internetové stránky společnosti uvádí „podporu vládních politik“ jako jeden z klíčových prvků jejího vztahu s čínskou vládou (50). Kromě toho je skupina Fiberhome ve vztahu k činnostem v oblasti budování strany dávána ostatním podnikům za vzor:
  „Dne 17. května uspořádala společnost Optics Valley Construction Company studijní návštěvu kádrů a zaměstnanců ve společnosti Fiberhome Technology Group s cílem navštívit výstavu vědeckých a technologických úspěchů, poslechnout si odborné přednášky a následovat inspekční cestu generálního tajemníka Si Ťin-pchinga, revidovat ducha důležitého projevu generálního tajemníka Si Ťin-pchinga během jeho inspekce v provincii Chu-pej [...] Soudruh Chua Siao-tung, ředitel kanceláře ředitele společnosti Fiberhome Communications, se zaměřil na základy budování strany ve společnosti Fiberhome Technology Group, inovativní opatření pro budování strany a on-line výsledky budování strany, [...] Generální ředitel společnosti, soudruh Čou Aj-čchiang, zdůraznil, že kádry a zaměstnanci společnosti musí kombinovat studium a provádění ducha důležitých projevů generálního tajemníka Si Ťin-pchinga s duchem high-tech zóny a podporovat provádění vysoce kvalitního vývoje zóny Optics Valley.“
   (51) Podle druhého úryvku mají být činnosti spojené s budováním strany úzce navázány na rozvoj podnikání v zóně Optics Valley.

50

„Dne 17. května uspořádala společnost Optics Valley Construction Company studijní návštěvu kádrů a zaměstnanců ve společnosti Fiberhome Technology Group s cílem navštívit výstavu vědeckých a technologických úspěchů, poslechnout si odborné přednášky a následovat inspekční cestu generálního tajemníka Si Ťin-pchinga, revidovat ducha důležitého projevu generálního tajemníka Si Ťin-pchinga během jeho inspekce v provincii Chu-pej [...] Soudruh Chua Siao-tung, ředitel kanceláře ředitele společnosti Fiberhome Communications, se zaměřil na základy budování strany ve společnosti Fiberhome Technology Group, inovativní opatření pro budování strany a on-line výsledky budování strany, [...] Generální ředitel společnosti, soudruh Čou Aj-čchiang, zdůraznil, že kádry a zaměstnanci společnosti musí kombinovat studium a provádění ducha důležitých projevů generálního tajemníka Si Ťin-pchinga s duchem high-tech zóny a podporovat provádění vysoce kvalitního vývoje zóny Optics Valley.“

51

| (100) | Jak je uvedeno v 94. bodě odůvodnění, čínská vláda rovněž dále rozšiřuje úlohu Komunistické strany Číny v soukromém sektoru, čímž dále zvyšuje její schopnost kontrolovat a ovlivňovat rozhodnutí a činnost soukromých společností. Komise shromáždila dostatek důkazů o ovlivňování činnosti soukromých výrobců kabelů z optických vláken. |
| --- | --- |

(100)

Jak je uvedeno v 94. bodě odůvodnění, čínská vláda rovněž dále rozšiřuje úlohu Komunistické strany Číny v soukromém sektoru, čímž dále zvyšuje její schopnost kontrolovat a ovlivňovat rozhodnutí a činnost soukromých společností. Komise shromáždila dostatek důkazů o ovlivňování činnosti soukromých výrobců kabelů z optických vláken.

| (101) | Společnost ZTT si pochvaluje zájem Komunistické strany Číny a úřadů o podnik:
  „Společnost ZTT přitahuje pozornost Komunistické strany a představitelů státu svým mezioborovým rozvojem. Ústřední, provinční a obecní představitelé tu provedli inspekci a dali společnosti ZTT své ujištění a povzbuzení.“ (52) Internetové stránky společnosti dále obsahují informace o jejích aktivitách a úspěších v oblasti budování strany a také o interakcích s Komunistickou stranou Číny a úřady v této oblasti. Společnost například popisuje inspekci činností společnosti v oblasti budování strany provedenou provinčními a obecními stranickými a vládními představiteli:
  „Süe Ťi-pching (tajemník stranického výboru a předseda společnosti ZTT) uvedl, že společnost Zhongtian Technology je klíčovým výrobním podnikem v Nan-tchungu, že současný vývoj je neoddělitelně spojen s péčí a podporou poskytovanou stranickými výbory a vládními představiteli na všech úrovních a že stranický výbor společnosti Zhongtian Technology Group pod vedením nadřízené organizace strany pečlivě připravil půdu pro upevnění vzájemné podpory, společného pokroku a budování strany společně s rozvojem podnikání výhodného pro všechny. Zdůraznil dva konkrétní postupy, které společnost Zhongtian Technology shrnula a formovala pod vedoucím postavením strany. Prvním je pracovní systém pokrokových duchovních inženýrů vlasti. [...]; Druhým je pokročilý inventář duševního vlastnictví zvyšující základní konkurenceschopnost podniku zapojením hlavní opory iniciativ členů strany, který skutečně přeměňuje výhody plynoucí z budování strany na výhody v oblasti rozvoje a rovněž přeměňuje moudrost strany a obyčejných lidí na efektivní rozvoj.“ (53) Společnost rovněž zdůrazňuje důležitost svých stranických aktivit a důležitost jejich integrace do činnosti společnosti:
  „Stranický výbor společnosti Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. získal čestný titul „pokročilé základní stranické organizace strany v provincii Ťiang-su“ a stal se jediným podnikem v Nan-tchungu, který toto vyznamenání získal. V nedávných letech se stranický výbor společnosti Zhongtian Technology pod vedením Süe Ťi-pchinga, národního vzorového pracovníka, tajemníka strany a předsedy představenstva, vždy řídil vůdčí ideologií „zaměřit se při rozvoji na budování strany a podporovat rozvoj prostřednictvím budování strany“ a aktivně zkoumal standardizované a integrované modely budování strany se zaměřením na integraci činností v oblasti budování strany do podnikové výroby a obchodní činnosti, podrobného řízení a rozvoje kultury.“ (54) |
| --- | --- |

(101)

Společnost ZTT si pochvaluje zájem Komunistické strany Číny a úřadů o podnik:
  „Společnost ZTT přitahuje pozornost Komunistické strany a představitelů státu svým mezioborovým rozvojem. Ústřední, provinční a obecní představitelé tu provedli inspekci a dali společnosti ZTT své ujištění a povzbuzení.“ (52) Internetové stránky společnosti dále obsahují informace o jejích aktivitách a úspěších v oblasti budování strany a také o interakcích s Komunistickou stranou Číny a úřady v této oblasti. Společnost například popisuje inspekci činností společnosti v oblasti budování strany provedenou provinčními a obecními stranickými a vládními představiteli:
  „Süe Ťi-pching (tajemník stranického výboru a předseda společnosti ZTT) uvedl, že společnost Zhongtian Technology je klíčovým výrobním podnikem v Nan-tchungu, že současný vývoj je neoddělitelně spojen s péčí a podporou poskytovanou stranickými výbory a vládními představiteli na všech úrovních a že stranický výbor společnosti Zhongtian Technology Group pod vedením nadřízené organizace strany pečlivě připravil půdu pro upevnění vzájemné podpory, společného pokroku a budování strany společně s rozvojem podnikání výhodného pro všechny. Zdůraznil dva konkrétní postupy, které společnost Zhongtian Technology shrnula a formovala pod vedoucím postavením strany. Prvním je pracovní systém pokrokových duchovních inženýrů vlasti. [...]; Druhým je pokročilý inventář duševního vlastnictví zvyšující základní konkurenceschopnost podniku zapojením hlavní opory iniciativ členů strany, který skutečně přeměňuje výhody plynoucí z budování strany na výhody v oblasti rozvoje a rovněž přeměňuje moudrost strany a obyčejných lidí na efektivní rozvoj.“ (53) Společnost rovněž zdůrazňuje důležitost svých stranických aktivit a důležitost jejich integrace do činnosti společnosti:
  „Stranický výbor společnosti Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. získal čestný titul „pokročilé základní stranické organizace strany v provincii Ťiang-su“ a stal se jediným podnikem v Nan-tchungu, který toto vyznamenání získal. V nedávných letech se stranický výbor společnosti Zhongtian Technology pod vedením Süe Ťi-pchinga, národního vzorového pracovníka, tajemníka strany a předsedy představenstva, vždy řídil vůdčí ideologií „zaměřit se při rozvoji na budování strany a podporovat rozvoj prostřednictvím budování strany“ a aktivně zkoumal standardizované a integrované modely budování strany se zaměřením na integraci činností v oblasti budování strany do podnikové výroby a obchodní činnosti, podrobného řízení a rozvoje kultury.“ (54)

„Společnost ZTT přitahuje pozornost Komunistické strany a představitelů státu svým mezioborovým rozvojem. Ústřední, provinční a obecní představitelé tu provedli inspekci a dali společnosti ZTT své ujištění a povzbuzení

52

„Süe Ťi-pching

uvedl, že společnost Zhongtian Technology je klíčovým výrobním podnikem v Nan-tchungu, že současný vývoj je neoddělitelně spojen s péčí a podporou poskytovanou stranickými výbory a vládními představiteli na všech úrovních a že stranický výbor společnosti Zhongtian Technology Group pod vedením nadřízené organizace strany pečlivě připravil půdu pro upevnění vzájemné podpory, společného pokroku a budování strany společně s rozvojem podnikání výhodného pro všechny. Zdůraznil dva konkrétní postupy, které společnost Zhongtian Technology shrnula a formovala pod vedoucím postavením strany. Prvním je pracovní systém pokrokových duchovních inženýrů vlasti.

Druhým je pokročilý inventář duševního vlastnictví zvyšující základní konkurenceschopnost podniku zapojením hlavní opory iniciativ členů strany, který skutečně přeměňuje výhody plynoucí z budování strany na výhody v oblasti rozvoje a rovněž přeměňuje moudrost strany a obyčejných lidí na efektivní rozvoj

53

„Stranický výbor společnosti Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. získal čestný titul „pokročilé základní stranické organizace strany v provincii Ťiang-su“ a stal se jediným podnikem v Nan-tchungu, který toto vyznamenání získal. V nedávných letech se stranický výbor společnosti Zhongtian Technology pod vedením Süe Ťi-pchinga, národního vzorového pracovníka, tajemníka strany a předsedy představenstva, vždy řídil vůdčí ideologií „zaměřit se při rozvoji na budování strany a podporovat rozvoj prostřednictvím budování strany“ a aktivně zkoumal standardizované a integrované modely budování strany se zaměřením na integraci činností v oblasti budování strany do podnikové výroby a obchodní činnosti, podrobného řízení a rozvoje kultury

54

| (102) | Komise rovněž zjistila vliv Komunistické strany Číny na jiného výrobce kabelů z optických vláken, který zajišťuje významnou domácí výrobu a vývoz dotčeného výrobku do EU, na skupinu Hengtong. Tato společnost, byť soukromá, zveřejňuje zprávy o úloze a vlivu Komunistické strany Číny, členství v Komunistické straně Číny a stranických výborů na společnost, jakož i o tom, jak společnost při svých činnostech lpí na státních strategiích:
  „Bez reformy a politiky otevírání by dnes společnost Hengtong neexistovala; pokud jde o budoucí vývoj společnosti Hengtong, musí v ní být strana silně podporována. Cchuej Ken-liang, tajemník stranického výboru a předseda představenstva skupiny Hengtong, uvedl, že stranický výbor skupiny Hengtong nikdy nezapomněl na svůj původní záměr, měl vždy na paměti své poslání a bude i nadále utvářet „rudý motor“ budování strany, dodávat neochvějnou sílu pro nové kolo rozvoje podniku a snažit se splnit agendu pro éru vysoce kvalitního vývoje. [...] Podle systému „jedna osoba na dvou pozicích“, který umožňuje jedné osobě být tajemníkem strany a vedoucím představitelem společnosti, má všech 32 současných stranických tajemníků skupiny Hengtong i pozice generálních ředitelů každé společnosti a účinnost budování strany je zahrnuta do celkového hodnocení dceřiných společností. [...] Stranický výbor skupiny [Hengtong] pořádá každé dva roky seminář o budování strany s cílem formulovat pracovní plán skupiny v oblasti budování strany jako „stanovený postup“ pro roční práci každé stranické pobočky, přičemž každá stranická pobočka si volí novátorský „volitelný postup“, podporovat podnikovou pobočku, aby dosáhla cíle představujícího pevnost, a vytvořit „bojový tým“ skupiny pro budování strany, zajistit, aby se členové strany z řad zaměstnanců zaměřili na vyznamenání v podobě praporků, vytvářet „zvláštní síly“ pro budování strany a vytvářet paradigma skupiny pro budování strany ve formě „strategických stranických výborů, základních stranických poboček a členů strany vyznamenaných praporky [...]. Rozvoj podniku je neoddělitelný od správného vedoucího postavení strany. Musíme být vždy vděční a nést odpovědnost a přitom vycházet ze společnosti.“ Stranický výbor skupiny Hengtong převzal velkou odpovědnost za důsledné dodržování národní rozvojové strategie a považuje budování strany za způsob, jak dosáhnout hluboké integrace podnikového rozvoje do národní strategie a jak se chopit hlavních příležitostí k růstu a posilování.“
   (55) |
| --- | --- |

(102)

Komise rovněž zjistila vliv Komunistické strany Číny na jiného výrobce kabelů z optických vláken, který zajišťuje významnou domácí výrobu a vývoz dotčeného výrobku do EU, na skupinu Hengtong. Tato společnost, byť soukromá, zveřejňuje zprávy o úloze a vlivu Komunistické strany Číny, členství v Komunistické straně Číny a stranických výborů na společnost, jakož i o tom, jak společnost při svých činnostech lpí na státních strategiích:
  „Bez reformy a politiky otevírání by dnes společnost Hengtong neexistovala; pokud jde o budoucí vývoj společnosti Hengtong, musí v ní být strana silně podporována. Cchuej Ken-liang, tajemník stranického výboru a předseda představenstva skupiny Hengtong, uvedl, že stranický výbor skupiny Hengtong nikdy nezapomněl na svůj původní záměr, měl vždy na paměti své poslání a bude i nadále utvářet „rudý motor“ budování strany, dodávat neochvějnou sílu pro nové kolo rozvoje podniku a snažit se splnit agendu pro éru vysoce kvalitního vývoje. [...] Podle systému „jedna osoba na dvou pozicích“, který umožňuje jedné osobě být tajemníkem strany a vedoucím představitelem společnosti, má všech 32 současných stranických tajemníků skupiny Hengtong i pozice generálních ředitelů každé společnosti a účinnost budování strany je zahrnuta do celkového hodnocení dceřiných společností. [...] Stranický výbor skupiny [Hengtong] pořádá každé dva roky seminář o budování strany s cílem formulovat pracovní plán skupiny v oblasti budování strany jako „stanovený postup“ pro roční práci každé stranické pobočky, přičemž každá stranická pobočka si volí novátorský „volitelný postup“, podporovat podnikovou pobočku, aby dosáhla cíle představujícího pevnost, a vytvořit „bojový tým“ skupiny pro budování strany, zajistit, aby se členové strany z řad zaměstnanců zaměřili na vyznamenání v podobě praporků, vytvářet „zvláštní síly“ pro budování strany a vytvářet paradigma skupiny pro budování strany ve formě „strategických stranických výborů, základních stranických poboček a členů strany vyznamenaných praporky [...]. Rozvoj podniku je neoddělitelný od správného vedoucího postavení strany. Musíme být vždy vděční a nést odpovědnost a přitom vycházet ze společnosti.“ Stranický výbor skupiny Hengtong převzal velkou odpovědnost za důsledné dodržování národní rozvojové strategie a považuje budování strany za způsob, jak dosáhnout hluboké integrace podnikového rozvoje do národní strategie a jak se chopit hlavních příležitostí k růstu a posilování.“
   (55)

„Bez reformy a politiky otevírání by dnes společnost Hengtong neexistovala; pokud jde o budoucí vývoj společnosti Hengtong, musí v ní být strana silně podporována. Cchuej Ken-liang, tajemník stranického výboru a předseda představenstva skupiny Hengtong, uvedl, že stranický výbor skupiny Hengtong nikdy nezapomněl na svůj původní záměr, měl vždy na paměti své poslání a bude i nadále utvářet „rudý motor“ budování strany, dodávat neochvějnou sílu pro nové kolo rozvoje podniku a snažit se splnit agendu pro éru vysoce kvalitního vývoje. [...] Podle systému „jedna osoba na dvou pozicích“, který umožňuje jedné osobě být tajemníkem strany a vedoucím představitelem společnosti, má všech 32 současných stranických tajemníků skupiny Hengtong i pozice generálních ředitelů každé společnosti a účinnost budování strany je zahrnuta do celkového hodnocení dceřiných společností. [...] Stranický výbor skupiny [Hengtong] pořádá každé dva roky seminář o budování strany s cílem formulovat pracovní plán skupiny v oblasti budování strany jako „stanovený postup“ pro roční práci každé stranické pobočky, přičemž každá stranická pobočka si volí novátorský „volitelný postup“, podporovat podnikovou pobočku, aby dosáhla cíle představujícího pevnost, a vytvořit „bojový tým“ skupiny pro budování strany, zajistit, aby se členové strany z řad zaměstnanců zaměřili na vyznamenání v podobě praporků, vytvářet „zvláštní síly“ pro budování strany a vytvářet paradigma skupiny pro budování strany ve formě „strategických stranických výborů, základních stranických poboček a členů strany vyznamenaných praporky [...]. Rozvoj podniku je neoddělitelný od správného vedoucího postavení strany. Musíme být vždy vděční a nést odpovědnost a přitom vycházet ze společnosti.“ Stranický výbor skupiny Hengtong převzal velkou odpovědnost za důsledné dodržování národní rozvojové strategie a považuje budování strany za způsob, jak dosáhnout hluboké integrace podnikového rozvoje do národní strategie a jak se chopit hlavních příležitostí k růstu a posilování.“

55

| (103) | Komise dále zjistila, že na soukromou společnost YOFC rovněž uplatňuje svůj vliv stát, zejména prostřednictvím úlohy Komunistické strany Číny v činnostech společnosti. Internetové stránky společnosti tyto interakce zmiňují při popisování události zaměřené na oslavu 97. výročí založení Komunistické strany Číny:
  „Na zasedání předložil soudruh Ma Ťie, tajemník stranického výboru a předseda společnosti YOFC, důležitou zprávu. Tajemník Ma Ťie uceleně shrnul činnost společnosti při budování strany a provozní podmínky za poslední rok a přednesl pracovní požadavky do budoucna. Vyzdvihl: V minulém roce, pod správným vedením organizací na vyšší úrovni, v souladu s celkovým nasazením a požadavky pracovního stranického výboru zóny Donghu High-tech Zone, stranický výbor společnosti pečlivě studoval a realizoval ducha 19. národního kongresu Komunistické strany Číny a zaměřil se na celkový rozvoj společnosti YOFC. [...] Ve zprávě tajemník Ma Ťie rovněž analyzoval výzvy, na které se společnost YOFC v roce 2018 zaměřila, a požadoval od všech členů strany, aby účinně prováděli pět strategických opatření společnosti k urychlení transformace a rozvoje společnosti. [...] Žádal: „[...] V duchu zprávy z 19. národního kongresu Komunistické strany Číny a vzhledem k příležitosti 30. výročí společnosti YOFC přispějeme ke zbrusu nové budoucnosti společnosti, oprášíme starou slávu“
   (56)“. O rok později, u příležitosti 98. výročí založení Komunistické strany Číny, společnost YOFC rovněž oznámila, že v roce 2019
  „stranický výbor společnosti YOFC získal čestný titul „pokročilá stranická organizace“ zóny Donghu High-tech Zone“. Během akce předseda a tajemník Ma Ťie
  „vyzval všechny členy strany, aby vztyčili vysoko prapory socialismu s čínskými rysy a pevně zavedli „čtyři vědomí“ s cílem posílit „čtyři sebejistoty“, praktikovat „dvě záruky“, poučit se z příkladu, vzít si pokrokáře za své vzory, plnit řádně své povinnosti, zdědit a předávat dál průkopnického a novátorského ducha starší generace revolucionářů a pokrokových vzorů, plně zapojit základní stranické organizace jako bojové pevnosti a také průkopnické a příkladné členy strany, usilovat o úplné dosažení obchodních cílů společnosti YOFC v roce 2019 a nadělit vynikající úspěchy jako dárek k 98. výročí založení Komunistické strany Číny a k 70. výročí založení Čínské lidové republiky!“
   (57) |
| --- | --- |

(103)

Komise dále zjistila, že na soukromou společnost YOFC rovněž uplatňuje svůj vliv stát, zejména prostřednictvím úlohy Komunistické strany Číny v činnostech společnosti. Internetové stránky společnosti tyto interakce zmiňují při popisování události zaměřené na oslavu 97. výročí založení Komunistické strany Číny:
  „Na zasedání předložil soudruh Ma Ťie, tajemník stranického výboru a předseda společnosti YOFC, důležitou zprávu. Tajemník Ma Ťie uceleně shrnul činnost společnosti při budování strany a provozní podmínky za poslední rok a přednesl pracovní požadavky do budoucna. Vyzdvihl: V minulém roce, pod správným vedením organizací na vyšší úrovni, v souladu s celkovým nasazením a požadavky pracovního stranického výboru zóny Donghu High-tech Zone, stranický výbor společnosti pečlivě studoval a realizoval ducha 19. národního kongresu Komunistické strany Číny a zaměřil se na celkový rozvoj společnosti YOFC. [...] Ve zprávě tajemník Ma Ťie rovněž analyzoval výzvy, na které se společnost YOFC v roce 2018 zaměřila, a požadoval od všech členů strany, aby účinně prováděli pět strategických opatření společnosti k urychlení transformace a rozvoje společnosti. [...] Žádal: „[...] V duchu zprávy z 19. národního kongresu Komunistické strany Číny a vzhledem k příležitosti 30. výročí společnosti YOFC přispějeme ke zbrusu nové budoucnosti společnosti, oprášíme starou slávu“
   (56)“. O rok později, u příležitosti 98. výročí založení Komunistické strany Číny, společnost YOFC rovněž oznámila, že v roce 2019
  „stranický výbor společnosti YOFC získal čestný titul „pokročilá stranická organizace“ zóny Donghu High-tech Zone“. Během akce předseda a tajemník Ma Ťie
  „vyzval všechny členy strany, aby vztyčili vysoko prapory socialismu s čínskými rysy a pevně zavedli „čtyři vědomí“ s cílem posílit „čtyři sebejistoty“, praktikovat „dvě záruky“, poučit se z příkladu, vzít si pokrokáře za své vzory, plnit řádně své povinnosti, zdědit a předávat dál průkopnického a novátorského ducha starší generace revolucionářů a pokrokových vzorů, plně zapojit základní stranické organizace jako bojové pevnosti a také průkopnické a příkladné členy strany, usilovat o úplné dosažení obchodních cílů společnosti YOFC v roce 2019 a nadělit vynikající úspěchy jako dárek k 98. výročí založení Komunistické strany Číny a k 70. výročí založení Čínské lidové republiky!“
   (57)

„Na zasedání předložil soudruh Ma Ťie, tajemník stranického výboru a předseda společnosti YOFC, důležitou zprávu. Tajemník Ma Ťie uceleně shrnul činnost společnosti při budování strany a provozní podmínky za poslední rok a přednesl pracovní požadavky do budoucna. Vyzdvihl: V minulém roce, pod správným vedením organizací na vyšší úrovni, v souladu s celkovým nasazením a požadavky pracovního stranického výboru zóny Donghu High-tech Zone, stranický výbor společnosti pečlivě studoval a realizoval ducha 19. národního kongresu Komunistické strany Číny a zaměřil se na celkový rozvoj společnosti YOFC. [...] Ve zprávě tajemník Ma Ťie rovněž analyzoval výzvy, na které se společnost YOFC v roce 2018 zaměřila, a požadoval od všech členů strany, aby účinně prováděli pět strategických opatření společnosti k urychlení transformace a rozvoje společnosti. [...] Žádal: „[...] V duchu zprávy z 19. národního kongresu Komunistické strany Číny a vzhledem k příležitosti 30. výročí společnosti YOFC přispějeme ke zbrusu nové budoucnosti společnosti, oprášíme starou slávu“

56

„stranický výbor společnosti YOFC získal čestný titul „pokročilá stranická organizace“ zóny Donghu High-tech Zone“.

„vyzval všechny členy strany, aby vztyčili vysoko prapory socialismu s čínskými rysy a pevně zavedli „čtyři vědomí“ s cílem posílit „čtyři sebejistoty“, praktikovat „dvě záruky“, poučit se z příkladu, vzít si pokrokáře za své vzory, plnit řádně své povinnosti, zdědit a předávat dál průkopnického a novátorského ducha starší generace revolucionářů a pokrokových vzorů, plně zapojit základní stranické organizace jako bojové pevnosti a také průkopnické a příkladné členy strany, usilovat o úplné dosažení obchodních cílů společnosti YOFC v roce 2019 a nadělit vynikající úspěchy jako dárek k 98. výročí založení Komunistické strany Číny a k 70. výročí založení Čínské lidové republiky!“

57

| (104) | Struktury Komunistické strany Číny se personálně rovněž překrývají s řídícími orgány řady předních výrobců kabelů z optických vláken. Komise zjistila, že předseda a většinový akcionář společnosti ZTT, Süe Ťi-pching, je členem Komunistické strany Číny a tajemníkem stranického výboru (58). V případě společnosti FTT, dalšího významného výrobce kabelů z optických vláken, je předseda představenstva Lu Kuo-čching členem Komunistické strany Číny (59), přičemž další dva vrcholoví manažeři zastávají také pozice tajemníka a zástupce tajemníka stranického výboru (60). Jak již bylo uvedeno v 102. bodě odůvodnění výše, Cchuej Ken-liang, většinový akcionář soukromé společnosti vyrábějící kabely z optických vláken Hengtong Group, je nejen předsedou představenstva, ale také tajemníkem stranického výboru. Rovněž plnil úlohu zástupce na 12. a 13. Všečínském shromáždění lidových zástupců (61). V souladu s tím, co je uvedeno v 103. bodě odůvodnění, je předseda představenstva společnosti YOFC Ma Ťie tajemníkem stranického výboru a členem Komunistické strany Číny (62). |
| --- | --- |

(104)

Struktury Komunistické strany Číny se personálně rovněž překrývají s řídícími orgány řady předních výrobců kabelů z optických vláken. Komise zjistila, že předseda a většinový akcionář společnosti ZTT, Süe Ťi-pching, je členem Komunistické strany Číny a tajemníkem stranického výboru (58). V případě společnosti FTT, dalšího významného výrobce kabelů z optických vláken, je předseda představenstva Lu Kuo-čching členem Komunistické strany Číny (59), přičemž další dva vrcholoví manažeři zastávají také pozice tajemníka a zástupce tajemníka stranického výboru (60). Jak již bylo uvedeno v 102. bodě odůvodnění výše, Cchuej Ken-liang, většinový akcionář soukromé společnosti vyrábějící kabely z optických vláken Hengtong Group, je nejen předsedou představenstva, ale také tajemníkem stranického výboru. Rovněž plnil úlohu zástupce na 12. a 13. Všečínském shromáždění lidových zástupců (61). V souladu s tím, co je uvedeno v 103. bodě odůvodnění, je předseda představenstva společnosti YOFC Ma Ťie tajemníkem stranického výboru a členem Komunistické strany Číny (62).

58

59

60

61

62

| (105) | Narušující účinek na trh mají také přítomnost a zásahy státu na finančních trzích (viz také oddíl 3.1.1.8 níže), jakož i v oblasti zásobování surovinami a vstupů (63). Přítomnost státu ve firmách, včetně státem vlastněných podniků, v odvětví kabelů z optických vláken a jiných souvisejících odvětvích (např. ve finančním sektoru a odvětvích dodávajících vstupy) tak umožňuje čínské vládě ovlivňovat ceny a náklady. |
| --- | --- |

(105)

Narušující účinek na trh mají také přítomnost a zásahy státu na finančních trzích (viz také oddíl 3.1.1.8 níže), jakož i v oblasti zásobování surovinami a vstupů (63). Přítomnost státu ve firmách, včetně státem vlastněných podniků, v odvětví kabelů z optických vláken a jiných souvisejících odvětvích (např. ve finančním sektoru a odvětvích dodávajících vstupy) tak umožňuje čínské vládě ovlivňovat ceny a náklady.

63

3.1.1.5.   Podstatná zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) třetí odrážky základního nařízení: veřejné politiky či opatření, jež pozitivně diskriminují domácí dodavatele či jinak ovlivňují volné působení tržních sil

Podstatná zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) třetí odrážky základního nařízení: veřejné politiky či opatření, jež pozitivně diskriminují domácí dodavatele či jinak ovlivňují volné působení tržních sil

| (106) | Zaměření čínského hospodářství je do značné míry určováno propracovaným systémem plánování, který stanoví priority a předepisuje, na které cíle se musí ústřední vláda a místní orgány státní správy zaměřit. Příslušné plány existují na všech úrovních státní správy a zahrnují téměř všechna odvětví hospodářství. Cíle stanovené nástroji plánování mají závaznou povahu a orgány na každé úrovni státní správy sledují plnění plánů orgány na příslušné nižší správní úrovni. Systém plánování v ČLR celkově vede k tomu, že zdroje jsou přidělovány do odvětví označených vládou za strategická nebo jinak politicky významná, místo aby byly alokovány v souladu s tržními silami (64). |
| --- | --- |

(106)

Zaměření čínského hospodářství je do značné míry určováno propracovaným systémem plánování, který stanoví priority a předepisuje, na které cíle se musí ústřední vláda a místní orgány státní správy zaměřit. Příslušné plány existují na všech úrovních státní správy a zahrnují téměř všechna odvětví hospodářství. Cíle stanovené nástroji plánování mají závaznou povahu a orgány na každé úrovni státní správy sledují plnění plánů orgány na příslušné nižší správní úrovni. Systém plánování v ČLR celkově vede k tomu, že zdroje jsou přidělovány do odvětví označených vládou za strategická nebo jinak politicky významná, místo aby byly alokovány v souladu s tržními silami (64).

64

| (107) | Podle veřejných politických dokumentů a seznamů považuje čínská vláda vybavení kabelů z optických vláken za klíčový produkt (65). Tato kategorizace má velký význam, protože daným odvětvím poskytuje řadu konkrétních politik a podpůrných opatření, která jsou určena k podpoře rozvoje v každém odvětví (66). Kabely z optických vláken, které jsou klíčovou součástí infrastruktury internetových sítí, hrají rozhodující roli při zavádění sítí z optických vláken a širokopásmového internetu. Vývoj širokopásmového internetu je v ČLR směřován a řízen řadou plánů, směrnic a dalších dokumentů, které jsou vydávány na celostátní, regionální a obecní úrovni a jsou vzájemně propojeny. Mezi příklady těchto klíčových politických dokumentů na centrální úrovni patří: 13. pětiletý plán pro hospodářský a sociální rozvoj Čínské lidové republiky (2016–2020) (67) a doprovodný 13. pětiletý plán pro strategická a nově vznikající odvětví (68), plán „Made in China 2025“ (69), plán „Internet Plus“ (70), strategie „Broadband China“ (71), závazná stanoviska hlavního úřadu Státní rady k urychlení budování vysokorychlostní širokopásmové sítě a zavedení nižších sazeb za rychlejší internetové připojení (72) nebo tříletý akční plán pro výstavbu hlavních projektů informační infrastruktury (73). Tato ústřední politická ustanovení se promítají do nižší než centrální úrovně a jsou na jejich základě přijímána následná opatření, například akční plán provincie Kuang-tung ohledně plánu „Internet Plus“ (2015–2020) (74). V této souvislosti mohou plánovací dokumenty vztahující se k jiným odvětvím vydávané na nižší než centrální úrovni z hlediska politických pokynů odkazovat na rozvoj internetu, zejména provádění plánu „Internet Plus“ – jako je tomu v případě Petrochemického 13. pětiletého plánu provincie Che-pej (75). |
| --- | --- |

(107)

Podle veřejných politických dokumentů a seznamů považuje čínská vláda vybavení kabelů z optických vláken za klíčový produkt (65). Tato kategorizace má velký význam, protože daným odvětvím poskytuje řadu konkrétních politik a podpůrných opatření, která jsou určena k podpoře rozvoje v každém odvětví (66). Kabely z optických vláken, které jsou klíčovou součástí infrastruktury internetových sítí, hrají rozhodující roli při zavádění sítí z optických vláken a širokopásmového internetu. Vývoj širokopásmového internetu je v ČLR směřován a řízen řadou plánů, směrnic a dalších dokumentů, které jsou vydávány na celostátní, regionální a obecní úrovni a jsou vzájemně propojeny. Mezi příklady těchto klíčových politických dokumentů na centrální úrovni patří: 13. pětiletý plán pro hospodářský a sociální rozvoj Čínské lidové republiky (2016–2020) (67) a doprovodný 13. pětiletý plán pro strategická a nově vznikající odvětví (68), plán „Made in China 2025“ (69), plán „Internet Plus“ (70), strategie „Broadband China“ (71), závazná stanoviska hlavního úřadu Státní rady k urychlení budování vysokorychlostní širokopásmové sítě a zavedení nižších sazeb za rychlejší internetové připojení (72) nebo tříletý akční plán pro výstavbu hlavních projektů informační infrastruktury (73). Tato ústřední politická ustanovení se promítají do nižší než centrální úrovně a jsou na jejich základě přijímána následná opatření, například akční plán provincie Kuang-tung ohledně plánu „Internet Plus“ (2015–2020) (74). V této souvislosti mohou plánovací dokumenty vztahující se k jiným odvětvím vydávané na nižší než centrální úrovni z hlediska politických pokynů odkazovat na rozvoj internetu, zejména provádění plánu „Internet Plus“ – jako je tomu v případě Petrochemického 13. pětiletého plánu provincie Che-pej (75).

65

66

67

68

69

70

71

72

73

74

75

| (108) | Výše uvedené politiky vycházely ze zaměření státu na rozvoj optických sítí a infrastruktury a trhu kabelů s optickými vlákny a související podpory státu. Provádění výše uvedených politik bylo navíc úzce spjato s prováděním nadřazených politik, kterými bylo podporováno, například prováděním rozvoje informačního průmyslu (příslušný dokument:
  „Příručka pro rozvoj informačního průmyslu“
  Ministerstva průmyslu a informačních technologií a Národní rozvojové a reformní komise), odvětví dat velkého objemu (příslušný dokument:
  „Plán rozvoje odvětví dat velkého objemu (2016–2020) Ministerstva průmyslu a informačních technologií“
  ), cloud computingu (příslušný dokument
  „Tříletý akční plán pro rozvoj cloud computingu (2017–2019) Ministerstva průmyslu a informačních technologií“
  ), nebo architektury „internet věcí“ (příslušný dokument: Sdělení hlavního úřadu Ministerstva průmyslu a informačních technologií o komplexní podpoře výstavby a rozvoje mobilního internetu věcí) (76). Kabely z optických vláken jsou tedy pro čínskou vládu zvláštním produktem, který má prvořadý význam při budování sítí a infrastruktury sloužících celé řadě klíčových oblastí konektivity a digitální politiky, jež vypracoval a na které dohlíží stát. Na základě politických dokumentů uvedených v 107. a 108. bodě odůvodnění čínská vláda zasahuje do provádění souvisejících politik a zasahuje do volného působení tržních sil v odvětví kabelů z optických vláken, zejména jeho propagací a podporováním různými způsoby. |
| --- | --- |

(108)

Výše uvedené politiky vycházely ze zaměření státu na rozvoj optických sítí a infrastruktury a trhu kabelů s optickými vlákny a související podpory státu. Provádění výše uvedených politik bylo navíc úzce spjato s prováděním nadřazených politik, kterými bylo podporováno, například prováděním rozvoje informačního průmyslu (příslušný dokument:
  „Příručka pro rozvoj informačního průmyslu“
  Ministerstva průmyslu a informačních technologií a Národní rozvojové a reformní komise), odvětví dat velkého objemu (příslušný dokument:
  „Plán rozvoje odvětví dat velkého objemu (2016–2020) Ministerstva průmyslu a informačních technologií“
  ), cloud computingu (příslušný dokument
  „Tříletý akční plán pro rozvoj cloud computingu (2017–2019) Ministerstva průmyslu a informačních technologií“
  ), nebo architektury „internet věcí“ (příslušný dokument: Sdělení hlavního úřadu Ministerstva průmyslu a informačních technologií o komplexní podpoře výstavby a rozvoje mobilního internetu věcí) (76). Kabely z optických vláken jsou tedy pro čínskou vládu zvláštním produktem, který má prvořadý význam při budování sítí a infrastruktury sloužících celé řadě klíčových oblastí konektivity a digitální politiky, jež vypracoval a na které dohlíží stát. Na základě politických dokumentů uvedených v 107. a 108. bodě odůvodnění čínská vláda zasahuje do provádění souvisejících politik a zasahuje do volného působení tržních sil v odvětví kabelů z optických vláken, zejména jeho propagací a podporováním různými způsoby.

„Příručka pro rozvoj informačního průmyslu“

„Plán rozvoje odvětví dat velkého objemu (2016–2020) Ministerstva průmyslu a informačních technologií“

„Tříletý akční plán pro rozvoj cloud computingu (2017–2019) Ministerstva průmyslu a informačních technologií“

Sdělení hlavního úřadu Ministerstva průmyslu a informačních technologií o komplexní podpoře výstavby a rozvoje mobilního internetu věcí

76

| (109) | Čínská vláda řídí rozvoj odvětví kabelů z optických vláken v souladu s celou řadou nástrojů. Komise získala důkazy o konkrétních projektech a o zřízení vládních poradenských fondů a průmyslových zón, ze kterých byl patrný rozsah podpory veřejných orgánů výrobcům kabelů z optických vláken a jejich hodnotovému řetězci. |
| --- | --- |

(109)

Čínská vláda řídí rozvoj odvětví kabelů z optických vláken v souladu s celou řadou nástrojů. Komise získala důkazy o konkrétních projektech a o zřízení vládních poradenských fondů a průmyslových zón, ze kterých byl patrný rozsah podpory veřejných orgánů výrobcům kabelů z optických vláken a jejich hodnotovému řetězci.

| (110) | Jedna zúčastněná společnost poskytla důkazy o případu místního poradenského fondu a o opatřeních orgánů podporujících odvětví kabelů z optických vláken prostřednictvím projektu budování kapacit v provincii Šan-tung:
  „Fáze I projektu má celkovou investici ve výši 1,8 miliardy RMB a spočívá ve výstavbě šesti tažných věží pro optická vlákna a dvanácti výrobních linek na optická vlákna, čímž se dosáhlo velkého pokroku v odvětví optických vláken v provincii Šan-tung. [...] Vstup vládních kapitálových investičních fondů umožnil společnostem snížit náklady na financování, zvýšit jejich finanční solidaritu a poměr zabezpečení, směřoval transformaci obchodních konceptů a zajistil modernizaci“
   (77). Další zdroj potvrzuje, že cílem projektu je provést zastřešující státní politiky, například ty vyjmenované v 106. až 108. bodě odůvodnění, které závisejí na optických vláknech:
  „Vývoj internetu je neoddělitelný od nástrojů pro vysokorychlostní přenos, přičemž nástroje pro vysokorychlostní přenos závisejí na kvalitních optických vláknech. Společnost Shandong Zhiguang Communication Technology Co., Ltd. je technologicky vyspělou společností založenou za účelem realizace strategického opatření „Made in China 2025“, národní strategie pro ekonomický rozvoj založený na informacích a uspokojení potřeb národních klíčových projektů, mezi které patří projekty „Big Data“, „Internet Plus“ a „Digital China“. Optické vlákno, materiál s přírodním „genem“ vědy a techniky, v současné době zakořenilo ve městě Cao-čuang a dále jen vzkvétá.“ (78) |
| --- | --- |

(110)

Jedna zúčastněná společnost poskytla důkazy o případu místního poradenského fondu a o opatřeních orgánů podporujících odvětví kabelů z optických vláken prostřednictvím projektu budování kapacit v provincii Šan-tung:
  „Fáze I projektu má celkovou investici ve výši 1,8 miliardy RMB a spočívá ve výstavbě šesti tažných věží pro optická vlákna a dvanácti výrobních linek na optická vlákna, čímž se dosáhlo velkého pokroku v odvětví optických vláken v provincii Šan-tung. [...] Vstup vládních kapitálových investičních fondů umožnil společnostem snížit náklady na financování, zvýšit jejich finanční solidaritu a poměr zabezpečení, směřoval transformaci obchodních konceptů a zajistil modernizaci“
   (77). Další zdroj potvrzuje, že cílem projektu je provést zastřešující státní politiky, například ty vyjmenované v 106. až 108. bodě odůvodnění, které závisejí na optických vláknech:
  „Vývoj internetu je neoddělitelný od nástrojů pro vysokorychlostní přenos, přičemž nástroje pro vysokorychlostní přenos závisejí na kvalitních optických vláknech. Společnost Shandong Zhiguang Communication Technology Co., Ltd. je technologicky vyspělou společností založenou za účelem realizace strategického opatření „Made in China 2025“, národní strategie pro ekonomický rozvoj založený na informacích a uspokojení potřeb národních klíčových projektů, mezi které patří projekty „Big Data“, „Internet Plus“ a „Digital China“. Optické vlákno, materiál s přírodním „genem“ vědy a techniky, v současné době zakořenilo ve městě Cao-čuang a dále jen vzkvétá.“ (78)

„Fáze I projektu má celkovou investici ve výši 1,8 miliardy RMB a spočívá ve výstavbě šesti tažných věží pro optická vlákna a dvanácti výrobních linek na optická vlákna, čímž se dosáhlo velkého pokroku v odvětví optických vláken v provincii Šan-tung. [...] Vstup vládních kapitálových investičních fondů umožnil společnostem snížit náklady na financování, zvýšit jejich finanční solidaritu a poměr zabezpečení, směřoval transformaci obchodních konceptů a zajistil modernizaci“

77

„Vývoj internetu je neoddělitelný od nástrojů pro vysokorychlostní přenos, přičemž nástroje pro vysokorychlostní přenos závisejí na kvalitních optických vláknech. Společnost Shandong Zhiguang Communication Technology Co., Ltd. je technologicky vyspělou společností založenou za účelem realizace strategického opatření „Made in China 2025“, národní strategie pro ekonomický rozvoj založený na informacích a uspokojení potřeb národních klíčových projektů, mezi které patří projekty „Big Data“, „Internet Plus“ a „Digital China“. Optické vlákno, materiál s přírodním „genem“ vědy a techniky, v současné době zakořenilo ve městě Cao-čuang a dále jen vzkvétá

78

| (111) | Komise rovněž narazila na případ zřízení obecního fondu ve městě Su-čou ve výši až 1 miliardu RMB, který byl zřízen za účelem zmírnění finančního tlaku vyvolaného obchodními potížemi jednoho z výrobců kabelů z optických vláken, společnosti Tongding Interconnection Information. Cílem fondu je také usnadnit společnostem cestu ke kótování na burze cenných papírů (79). |
| --- | --- |

(111)

Komise rovněž narazila na případ zřízení obecního fondu ve městě Su-čou ve výši až 1 miliardu RMB, který byl zřízen za účelem zmírnění finančního tlaku vyvolaného obchodními potížemi jednoho z výrobců kabelů z optických vláken, společnosti Tongding Interconnection Information. Cílem fondu je také usnadnit společnostem cestu ke kótování na burze cenných papírů (79).

79

| (112) | Jak je uvedeno v 98. bodě odůvodnění, Komise zjistila, že jedna zvláštní oblast průmyslového rozvoje podporovaná čínskou vládou ve městě Wu-chan – zóna East Lake New Technology Industry Development Zone – sloužila jako hlavní výrobní základna pro kabely z optických vláken. Jako jedna ze státní radou schválených „národních zón rozvoje high-tech průmyslu“ a „národních zón demonstrace domácích inovací“ se stala první průmyslovou základnou optoelektroniky v ČLR (rovněž zvanou jako „China Optics Valley“ – viz 98. bod odůvodnění). Výrobci kabelů z optických vláken působící v této zóně využívají různých forem pobídek a státní podpory (80). |
| --- | --- |

(112)

Jak je uvedeno v 98. bodě odůvodnění, Komise zjistila, že jedna zvláštní oblast průmyslového rozvoje podporovaná čínskou vládou ve městě Wu-chan – zóna East Lake New Technology Industry Development Zone – sloužila jako hlavní výrobní základna pro kabely z optických vláken. Jako jedna ze státní radou schválených „národních zón rozvoje high-tech průmyslu“ a „národních zón demonstrace domácích inovací“ se stala první průmyslovou základnou optoelektroniky v ČLR (rovněž zvanou jako „China Optics Valley“ – viz 98. bod odůvodnění). Výrobci kabelů z optických vláken působící v této zóně využívají různých forem pobídek a státní podpory (80).

80

| (113) | Mezi nástroje, jejichž prostřednictvím čínská vláda řídí rozvoj odvětví kabelů z optických vláken, patří navíc také přímé státní subvence. Z výroční zprávy vyvážejícího výrobce FTT za rok 2019 vyplývá, že společnost ke konci roku 2019 měla 393,8 milionu RMB výnosů příštích období ve vládních subvencích a 45,8 milionu RMB vládních subvencí jako „ostatní příjem“ (81). Z výroční zprávy vyvážejícího výrobce ZTT za rok 2019 vyplývá, že společnost ke konci roku 2019 měla 150,3 milionu RMB výnosů příštích období ve vládních subvencích a obdržela 361,1 milionu RMB vládních subvencí v souvislosti s každodenními činnostmi společnosti (82). Z výroční zprávy výrobce kabelů z optických vláken společnosti Hengtong Group za rok 2019 dále vyplývá, že výnosy příštích období společnosti spočívající ve vládních subvencích činily 81,8 milionu RMB a subvence v souvislosti s každodenními činnostmi společnosti v roce 2019 činily 268,3 milionu RMB (83). |
| --- | --- |

(113)

Mezi nástroje, jejichž prostřednictvím čínská vláda řídí rozvoj odvětví kabelů z optických vláken, patří navíc také přímé státní subvence. Z výroční zprávy vyvážejícího výrobce FTT za rok 2019 vyplývá, že společnost ke konci roku 2019 měla 393,8 milionu RMB výnosů příštích období ve vládních subvencích a 45,8 milionu RMB vládních subvencí jako „ostatní příjem“ (81). Z výroční zprávy vyvážejícího výrobce ZTT za rok 2019 vyplývá, že společnost ke konci roku 2019 měla 150,3 milionu RMB výnosů příštích období ve vládních subvencích a obdržela 361,1 milionu RMB vládních subvencí v souvislosti s každodenními činnostmi společnosti (82). Z výroční zprávy výrobce kabelů z optických vláken společnosti Hengtong Group za rok 2019 dále vyplývá, že výnosy příštích období společnosti spočívající ve vládních subvencích činily 81,8 milionu RMB a subvence v souvislosti s každodenními činnostmi společnosti v roce 2019 činily 268,3 milionu RMB (83).

81

82

83

| (114) | Ohledně vstupů používaných při výrobě kabelů z optických vláken Komise zjistila, že aramid, chemicky získané syntetické vlákno a vstup pro výrobu kabelů z optických vláken, je – podobně jako u optických vláken (viz 107. bod odůvodnění) – kategorizován čínskou vládou jako klíčový produkt v hlavním katalogu klíčových produktů a služeb ve strategických a nově vznikajících odvětvích (84). V důsledku této kategorizace se na tuto surovinu zaměřily různé politiky čínské vlády. V důsledku toho byl aramid v ČLR zahrnut do plánovacích dokumentů, například prováděcího plánu pro transformaci a modernizaci odvětví výroby chemických vláken (2017–2020) (dále jen „prováděcí plán“), ve kterém je uveden jako klíčová položka pro urychlení vývoje (85). Bylo zjištěno, že na aramid se vztahuje ještě alespoň jeden další plánovací dokument – plán podpory průmyslového vývoje nových materiálů v provincii Che-pej v roce 2016, který obsahoval pokyny pro příslušné zúčastněné strany, aby především urychlily vývoj aramidových vláken prostřednictvím národního programu Torch ve městě Chan-tan (86). |
| --- | --- |

(114)

Ohledně vstupů používaných při výrobě kabelů z optických vláken Komise zjistila, že aramid, chemicky získané syntetické vlákno a vstup pro výrobu kabelů z optických vláken, je – podobně jako u optických vláken (viz 107. bod odůvodnění) – kategorizován čínskou vládou jako klíčový produkt v hlavním katalogu klíčových produktů a služeb ve strategických a nově vznikajících odvětvích (84). V důsledku této kategorizace se na tuto surovinu zaměřily různé politiky čínské vlády. V důsledku toho byl aramid v ČLR zahrnut do plánovacích dokumentů, například prováděcího plánu pro transformaci a modernizaci odvětví výroby chemických vláken (2017–2020) (dále jen „prováděcí plán“), ve kterém je uveden jako klíčová položka pro urychlení vývoje (85). Bylo zjištěno, že na aramid se vztahuje ještě alespoň jeden další plánovací dokument – plán podpory průmyslového vývoje nových materiálů v provincii Che-pej v roce 2016, který obsahoval pokyny pro příslušné zúčastněné strany, aby především urychlily vývoj aramidových vláken prostřednictvím národního programu Torch ve městě Chan-tan (86).

hlavním katalogu klíčových produktů a služeb ve strategických a nově vznikajících odvětvích

84

85

86

| (115) | Chemická vlákna tedy obecně podléhají státní regulaci a politice řízení trhu nejen na centrální úrovni (například prostřednictvím prováděcího plánu), ale také v rámci plánovacích dokumentů na nižší úrovni než centrální, například Akčního plánu provincie Če-ťiang pro komplexní transformaci a modernizaci tradičních výrobních odvětví, ve kterém chemická vlákna figurují jako jedno z deseti klíčových odvětví, jež podléhající specifickému politickému řízení (87), nebo 13. pětiletého plánu pro rozvoj chemického průmyslu v provincii Ťiang-su (2016–2020). V ustanoveních týkajících se nových chemických materiálů pětiletého plánu je důraz kladen zejména na podporu vývoje a industrializace navazujících aplikací s vysokou přidanou hodnotou, jako jsou „vysoce výkonná vlákna“, která mohou zahrnovat vlákna používaná při výrobě kabelů z optických vláken. V tomto ohledu pětiletý plán rovněž ukládá průmyslu, aby snížil výrobní náklady a 
  „ve vztahu ke klíčovým podpůrným materiálům odstranil nedostatky v dodávkách na předcházejícím trhu“
   (88). |
| --- | --- |

(115)

Chemická vlákna tedy obecně podléhají státní regulaci a politice řízení trhu nejen na centrální úrovni (například prostřednictvím prováděcího plánu), ale také v rámci plánovacích dokumentů na nižší úrovni než centrální, například Akčního plánu provincie Če-ťiang pro komplexní transformaci a modernizaci tradičních výrobních odvětví, ve kterém chemická vlákna figurují jako jedno z deseti klíčových odvětví, jež podléhající specifickému politickému řízení (87), nebo 13. pětiletého plánu pro rozvoj chemického průmyslu v provincii Ťiang-su (2016–2020). V ustanoveních týkajících se nových chemických materiálů pětiletého plánu je důraz kladen zejména na podporu vývoje a industrializace navazujících aplikací s vysokou přidanou hodnotou, jako jsou „vysoce výkonná vlákna“, která mohou zahrnovat vlákna používaná při výrobě kabelů z optických vláken. V tomto ohledu pětiletý plán rovněž ukládá průmyslu, aby snížil výrobní náklady a 
  „ve vztahu ke klíčovým podpůrným materiálům odstranil nedostatky v dodávkách na předcházejícím trhu“
   (88).

87

„ve vztahu ke klíčovým podpůrným materiálům odstranil nedostatky v dodávkách na předcházejícím trhu“

88

| (116) | Důkazy o řízení výroby státem jsou k dispozici i ohledně dalších základních vstupů – polyethylenu: Národní rozvojová a reformní komise (NDRC) zahrnula některé procesy výroby polyethylenu do svého katalogu pro průmyslovou restrukturalizaci, ve kterém jeden pododdíl „omezeného seznamu“ zahrnuje petrochemické výrobky a zejména zahrnuje
  „polyethylen nebo polyvinylchlorid získaný acetylenovým procesem s ročním výrobním objemem nižším než 200 000 tun“
   (89). |
| --- | --- |

(116)

Důkazy o řízení výroby státem jsou k dispozici i ohledně dalších základních vstupů – polyethylenu: Národní rozvojová a reformní komise (NDRC) zahrnula některé procesy výroby polyethylenu do svého katalogu pro průmyslovou restrukturalizaci, ve kterém jeden pododdíl „omezeného seznamu“ zahrnuje petrochemické výrobky a zejména zahrnuje
  „polyethylen nebo polyvinylchlorid získaný acetylenovým procesem s ročním výrobním objemem nižším než 200 000 tun“
   (89).

katalogu pro průmyslovou restrukturalizaci,

„polyethylen nebo polyvinylchlorid získaný acetylenovým procesem s ročním výrobním objemem nižším než 200 000 tun“

89

| (117) | Čínská vláda obecně považuje chemický průmysl, ze kterého výrobci kabelů z optických vláken získávají řadu svých vstupů, za důležitý (viz 90. a 114. bod odůvodnění). Zohledňují to mnohé plány, směrnice a další dokumenty týkající se chemického odvětví vydávané na státní, regionální a komunální úrovni. Tyto dokumenty mají za cíl obecně řídit řadu aspektů fungování chemického odvětví, a tím ovlivňovat například subsektory vyrábějící různé předcházející chemické sloučeniny používané k výrobě chemických surovin používaných při výrobě kabelů z optických vláken (např. ty, které jsou vyjmenovány v 90. a 114. bodě odůvodnění), zejména pokud jde o rozvoj hodnotového řetězce, vzorce dodávek, výběr technologií, lokalizaci výroby nebo politickou podporu (90). |
| --- | --- |

(117)

Čínská vláda obecně považuje chemický průmysl, ze kterého výrobci kabelů z optických vláken získávají řadu svých vstupů, za důležitý (viz 90. a 114. bod odůvodnění). Zohledňují to mnohé plány, směrnice a další dokumenty týkající se chemického odvětví vydávané na státní, regionální a komunální úrovni. Tyto dokumenty mají za cíl obecně řídit řadu aspektů fungování chemického odvětví, a tím ovlivňovat například subsektory vyrábějící různé předcházející chemické sloučeniny používané k výrobě chemických surovin používaných při výrobě kabelů z optických vláken (např. ty, které jsou vyjmenovány v 90. a 114. bodě odůvodnění), zejména pokud jde o rozvoj hodnotového řetězce, vzorce dodávek, výběr technologií, lokalizaci výroby nebo politickou podporu (90).

90

| (118) | Konkrétně i v případě skleněných vláken, která tvoří jeden ze vstupů, Komise potvrdila, že stát zasahoval do zeměpisného rozložení výroby skleněných vláken prostřednictvím ustanovení 13. pětiletého plánu pro odvětví stavebních materiálů (2016–2020) (91), zejména tím, že stanovil, aby se výroba rozvíjela konkrétně v provincii Ťiang-si, čímž omezoval svobodné rozhodování příslušných hospodářských subjektů. |
| --- | --- |

(118)

Konkrétně i v případě skleněných vláken, která tvoří jeden ze vstupů, Komise potvrdila, že stát zasahoval do zeměpisného rozložení výroby skleněných vláken prostřednictvím ustanovení 13. pětiletého plánu pro odvětví stavebních materiálů (2016–2020) (91), zejména tím, že stanovil, aby se výroba rozvíjela konkrétně v provincii Ťiang-si, čímž omezoval svobodné rozhodování příslušných hospodářských subjektů.

91

| (119) | Ve své zprávě rovněž zmínila, že cena elektřiny, která je jedním z výrobních faktorů kabelů z optických vláken, není v ČLR tržně orientována a je rovněž ovlivněna podstatnými zkresleními (prostřednictvím centrálního určování cen, cenové diferenciace a postupů přímého nákupu energie) (92). |
| --- | --- |

(119)

Ve své zprávě rovněž zmínila, že cena elektřiny, která je jedním z výrobních faktorů kabelů z optických vláken, není v ČLR tržně orientována a je rovněž ovlivněna podstatnými zkresleními (prostřednictvím centrálního určování cen, cenové diferenciace a postupů přímého nákupu energie) (92).

92

| (120) | Tato angažovanost vlády a místních orgánů v celém hodnotovém řetězci kabelů z optických vláken může přinejmenším zkreslovat ceny. Prostřednictvím výše popsaných prostředků podléhají odvětví kabelů z optických vláken i další odvětví vyrábějící suroviny používané k výrobě kabelů z optických vláken zásahům státu, přičemž čínská vláda řídí a kontroluje prakticky všechny aspekty vývoje a fungování hodnotového řetězce kabelů z optických vláken. |
| --- | --- |

(120)

Tato angažovanost vlády a místních orgánů v celém hodnotovém řetězci kabelů z optických vláken může přinejmenším zkreslovat ceny. Prostřednictvím výše popsaných prostředků podléhají odvětví kabelů z optických vláken i další odvětví vyrábějící suroviny používané k výrobě kabelů z optických vláken zásahům státu, přičemž čínská vláda řídí a kontroluje prakticky všechny aspekty vývoje a fungování hodnotového řetězce kabelů z optických vláken.

| (121) | Souhrnně vzato čínská vláda zavedla opatření s cílem přimět hospodářské subjekty k dodržování cílů veřejné politiky, včetně výrobců kabelů z optických vláken a vstupů používaných k výrobě kabelů z optických vláken. Taková opatření brání volnému fungování tržních sil. |
| --- | --- |

(121)

Souhrnně vzato čínská vláda zavedla opatření s cílem přimět hospodářské subjekty k dodržování cílů veřejné politiky, včetně výrobců kabelů z optických vláken a vstupů používaných k výrobě kabelů z optických vláken. Taková opatření brání volnému fungování tržních sil.

3.1.1.6.   Podstatná zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) čtvrté odrážky základního nařízení: neexistence nebo diskriminační uplatňování či nedostatečné vymáhání práva týkajícího se úpadku, obchodních společností nebo vlastnictví

Podstatná zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) čtvrté odrážky základního nařízení: neexistence nebo diskriminační uplatňování či nedostatečné vymáhání práva týkajícího se úpadku, obchodních společností nebo vlastnictví

| (122) | Podle informací ve spisu čínský systém v oblasti úpadků neplní řádně své vlastní hlavní cíle, jako je spravedlivé hrazení pohledávek a dluhů a ochrana zákonných práv a zájmů věřitelů a dlužníků. Je to zřejmě zapříčiněno tím, že ačkoli čínské úpadkové právo formálně vychází ze zásad, které jsou obdobné jako zásady uplatňované v odpovídajících právních předpisech v jiných zemích než v ČLR, pro čínský systém je charakteristické to, že jsou systematicky nedostatečně prosazovány. Počet úpadků je i nadále pozoruhodně nízký s ohledem na velikost hospodářství této země, v neposlední řadě proto, že insolvenční řízení trpí řadou nedostatků, což v praxi působí jako faktor odrazující od vyhlášení úpadku. Kromě toho hraje v insolvenčním řízení i nadále významnou a aktivní úlohu stát, který často přímo ovlivňuje výsledek řízení (93). |
| --- | --- |

(122)

Podle informací ve spisu čínský systém v oblasti úpadků neplní řádně své vlastní hlavní cíle, jako je spravedlivé hrazení pohledávek a dluhů a ochrana zákonných práv a zájmů věřitelů a dlužníků. Je to zřejmě zapříčiněno tím, že ačkoli čínské úpadkové právo formálně vychází ze zásad, které jsou obdobné jako zásady uplatňované v odpovídajících právních předpisech v jiných zemích než v ČLR, pro čínský systém je charakteristické to, že jsou systematicky nedostatečně prosazovány. Počet úpadků je i nadále pozoruhodně nízký s ohledem na velikost hospodářství této země, v neposlední řadě proto, že insolvenční řízení trpí řadou nedostatků, což v praxi působí jako faktor odrazující od vyhlášení úpadku. Kromě toho hraje v insolvenčním řízení i nadále významnou a aktivní úlohu stát, který často přímo ovlivňuje výsledek řízení (93).

93

| (123) | Dále je třeba uvést, že nedostatky systému vlastnických práv jsou zvláště patrné ve vztahu k vlastnictví půdy a právům k užívání pozemků v ČLR (94). Veškerou půdu vlastní čínský stát (půda na venkově v kolektivním vlastnictví a půda ve městech ve státním vlastnictví). Její přidělování i nadále závisí výhradně na státu. Existují právní ustanovení zaměřená na udělování práva k užívání pozemků transparentním způsobem a za tržní ceny, například prostřednictvím zavedení dražebních postupů. Tyto předpisy však běžně nejsou dodržovány a někteří kupující získávají půdu zdarma nebo za ceny nižší, než jsou tržní sazby (95). Orgány mimoto při přidělování pozemků často sledují konkrétní politické cíle, včetně plnění hospodářských plánů (96). |
| --- | --- |

(123)

Dále je třeba uvést, že nedostatky systému vlastnických práv jsou zvláště patrné ve vztahu k vlastnictví půdy a právům k užívání pozemků v ČLR (94). Veškerou půdu vlastní čínský stát (půda na venkově v kolektivním vlastnictví a půda ve městech ve státním vlastnictví). Její přidělování i nadále závisí výhradně na státu. Existují právní ustanovení zaměřená na udělování práva k užívání pozemků transparentním způsobem a za tržní ceny, například prostřednictvím zavedení dražebních postupů. Tyto předpisy však běžně nejsou dodržovány a někteří kupující získávají půdu zdarma nebo za ceny nižší, než jsou tržní sazby (95). Orgány mimoto při přidělování pozemků často sledují konkrétní politické cíle, včetně plnění hospodářských plánů (96).

94

95

96

| (124) | Podobně jako ostatní odvětví v čínském hospodářství podléhají výrobci kabelů z optických vláken běžným pravidlům čínského úpadkového práva, práva obchodních společností a majetkového práva. Následkem toho se těchto společností také týkají zkreslení vytvářená shora a vznikající v důsledku diskriminačního uplatňování nebo nedostatečného vymáhání úpadkového a majetkového práva. Toto šetření neodhalilo nic, co by mohlo tato zjištění zpochybnit. Komise tedy dospěla k předběžnému závěru, že čínské právní předpisy upravující úpadek a vlastnictví řádně nefungují, následkem čehož vznikají zkreslení, když jsou v ČLR drženy při životě insolventní firmy a když se přidělují práva k užívání pozemků. Tyto úvahy se na základě dostupných důkazů zdají být plně použitelné i v odvětví kabelů z optických vláken a v odvětvích vyrábějících suroviny používané při výrobě dotčeného výrobku. |
| --- | --- |

(124)

Podobně jako ostatní odvětví v čínském hospodářství podléhají výrobci kabelů z optických vláken běžným pravidlům čínského úpadkového práva, práva obchodních společností a majetkového práva. Následkem toho se těchto společností také týkají zkreslení vytvářená shora a vznikající v důsledku diskriminačního uplatňování nebo nedostatečného vymáhání úpadkového a majetkového práva. Toto šetření neodhalilo nic, co by mohlo tato zjištění zpochybnit. Komise tedy dospěla k předběžnému závěru, že čínské právní předpisy upravující úpadek a vlastnictví řádně nefungují, následkem čehož vznikají zkreslení, když jsou v ČLR drženy při životě insolventní firmy a když se přidělují práva k užívání pozemků. Tyto úvahy se na základě dostupných důkazů zdají být plně použitelné i v odvětví kabelů z optických vláken a v odvětvích vyrábějících suroviny používané při výrobě dotčeného výrobku.

| (125) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti dospěla Komise k závěru, že v odvětví kabelů z optických vláken a odvětvích vyrábějících suroviny používané pro výrobu dotčeného výrobku existuje diskriminační uplatňování nebo nedostatečné prosazování právní úpravy úpadku a vlastnictví. |
| --- | --- |

(125)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti dospěla Komise k závěru, že v odvětví kabelů z optických vláken a odvětvích vyrábějících suroviny používané pro výrobu dotčeného výrobku existuje diskriminační uplatňování nebo nedostatečné prosazování právní úpravy úpadku a vlastnictví.

3.1.1.7.   Podstatná zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) páté odrážky základního nařízení: zkreslené mzdové náklady

Podstatná zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) páté odrážky základního nařízení: zkreslené mzdové náklady

| (126) | V ČLR se nemůže plně rozvinout systém tržních mezd, neboť pracovníkům a zaměstnavatelům je bráněno v jejich právu na kolektivní organizování. ČLR neratifikovala řadu zásadních úmluv Mezinárodní organizace práce (dále jen „MOP“), zejména úmluvy týkající se svobody sdružování a kolektivního vyjednávání (97). Na základě vnitrostátního práva působí pouze jedna odborová organizace. Tato organizace však není nezávislá na státních orgánech a její zapojení do kolektivního vyjednávání a ochrany práv pracujících je nadále slabé (98). Mobilitu čínské pracovní síly navíc omezuje systém registrace domácností, který omezuje přístup k celému spektru sociálního zabezpečení a dalším výhodám poskytovaným místním obyvatelům v dané správní oblasti. To obvykle vede k tomu, že pracující, kteří nemají registraci k pobytu v daném místě, se v zaměstnání ocitají ve zranitelném postavení a mají nižší příjem než držitelé registrace k pobytu (99). Tyto zjištěné skutečnosti vedou ke zkreslení mzdových nákladů v ČLR. |
| --- | --- |

(126)

V ČLR se nemůže plně rozvinout systém tržních mezd, neboť pracovníkům a zaměstnavatelům je bráněno v jejich právu na kolektivní organizování. ČLR neratifikovala řadu zásadních úmluv Mezinárodní organizace práce (dále jen „MOP“), zejména úmluvy týkající se svobody sdružování a kolektivního vyjednávání (97). Na základě vnitrostátního práva působí pouze jedna odborová organizace. Tato organizace však není nezávislá na státních orgánech a její zapojení do kolektivního vyjednávání a ochrany práv pracujících je nadále slabé (98). Mobilitu čínské pracovní síly navíc omezuje systém registrace domácností, který omezuje přístup k celému spektru sociálního zabezpečení a dalším výhodám poskytovaným místním obyvatelům v dané správní oblasti. To obvykle vede k tomu, že pracující, kteří nemají registraci k pobytu v daném místě, se v zaměstnání ocitají ve zranitelném postavení a mají nižší příjem než držitelé registrace k pobytu (99). Tyto zjištěné skutečnosti vedou ke zkreslení mzdových nákladů v ČLR.

97

98

99

| (127) | Nebyly zjištěny žádné důkazy o tom, že by se popsaný čínský systém pracovního práva netýkal společností vyrábějících kabely z optických vláken nebo související vstupy. Odvětví kabelů z optických vláken je tedy zasaženo zkreslením mzdových nákladů jak přímo (při výrobě dotčeného výrobku), tak nepřímo (v rámci přístupu výrobců kabelů z optických vláken ke kapitálu nebo vstupům od společností, na které se vztahuje stejný čínský pracovněprávní systém). |
| --- | --- |

(127)

Nebyly zjištěny žádné důkazy o tom, že by se popsaný čínský systém pracovního práva netýkal společností vyrábějících kabely z optických vláken nebo související vstupy. Odvětví kabelů z optických vláken je tedy zasaženo zkreslením mzdových nákladů jak přímo (při výrobě dotčeného výrobku), tak nepřímo (v rámci přístupu výrobců kabelů z optických vláken ke kapitálu nebo vstupům od společností, na které se vztahuje stejný čínský pracovněprávní systém).

3.1.1.8.   Podstatná zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) šesté odrážky základního nařízení: přístup k finančním prostředkům poskytovaným institucemi, jež realizují cíle veřejné politiky nebo v jiném ohledu nevyvíjejí svou činnost nezávisle na státu

Podstatná zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) šesté odrážky základního nařízení: přístup k finančním prostředkům poskytovaným institucemi, jež realizují cíle veřejné politiky nebo v jiném ohledu nevyvíjejí svou činnost nezávisle na státu

| (128) | Přístup podnikových subjektů ke kapitálu v ČLR se vyznačuje různými zkresleními. |
| --- | --- |

(128)

Přístup podnikových subjektů ke kapitálu v ČLR se vyznačuje různými zkresleními.

| (129) | Zaprvé, čínský finanční systém se vyznačuje silným postavením státem vlastněných bank (100), které při zajišťování přístupu k financím zohledňují jiná kritéria než ekonomickou životaschopnost projektu. Podobně jako nefinanční státní podniky jsou i tyto banky nadále propojeny se státem nejen prostřednictvím vlastnictví, nýbrž také formou personálních vztahů (nejvyšší vedoucí pracovníci velkých finančních institucí ve vlastnictví státu jsou v konečném důsledku jmenováni Komunistickou stranou Číny) (101) a – opět stejně jako u nefinančních státních podniků – banky pravidelně provádějí veřejné politiky navržené vládou. Tím banky plní výslovnou právní povinnost vykonávat svou činnost v souladu s potřebami národního hospodářského a sociálního rozvoje a v souladu s průmyslovými politikami státu (102). K tomu přistupují ještě další platná pravidla, která směrují finanční prostředky do odvětví označených vládou za preferovaná nebo jinak důležitá (103). |
| --- | --- |

(129)

Zaprvé, čínský finanční systém se vyznačuje silným postavením státem vlastněných bank (100), které při zajišťování přístupu k financím zohledňují jiná kritéria než ekonomickou životaschopnost projektu. Podobně jako nefinanční státní podniky jsou i tyto banky nadále propojeny se státem nejen prostřednictvím vlastnictví, nýbrž také formou personálních vztahů (nejvyšší vedoucí pracovníci velkých finančních institucí ve vlastnictví státu jsou v konečném důsledku jmenováni Komunistickou stranou Číny) (101) a – opět stejně jako u nefinančních státních podniků – banky pravidelně provádějí veřejné politiky navržené vládou. Tím banky plní výslovnou právní povinnost vykonávat svou činnost v souladu s potřebami národního hospodářského a sociálního rozvoje a v souladu s průmyslovými politikami státu (102). K tomu přistupují ještě další platná pravidla, která směrují finanční prostředky do odvětví označených vládou za preferovaná nebo jinak důležitá (103).

100

101

102

103

| (130) | Přestože se uznává, že různá právní ustanovení zmiňují potřebu řídit se obvyklými bankovními postupy a obezřetnostními pravidly, jako je potřeba zkoumat úvěruschopnost dlužníka, z naprosté většiny důkazů, včetně zjištění v rámci šetření na ochranu obchodu, vyplývá, že tato ustanovení hrají při uplatňování různých právních nástrojů pouze druhotnou úlohu. |
| --- | --- |

(130)

Přestože se uznává, že různá právní ustanovení zmiňují potřebu řídit se obvyklými bankovními postupy a obezřetnostními pravidly, jako je potřeba zkoumat úvěruschopnost dlužníka, z naprosté většiny důkazů, včetně zjištění v rámci šetření na ochranu obchodu, vyplývá, že tato ustanovení hrají při uplatňování různých právních nástrojů pouze druhotnou úlohu.

| (131) | Čínská vláda například nedávno objasnila, že Komunistická strana Číny musí mít dohled i nad rozhodnutími soukromého komerčního bankovního sektoru, který musí držet krok s vnitrostátními politikami. Jedním ze tří zastřešujících cílů státu ve vztahu k řízení a správě bankovnictví je v současné době posílení vedoucího postavení strany v bankovním a pojišťovacím sektoru, a to i ve vztahu k provozním záležitostem a záležitostem týkajícím se řízení společností (104). Kritéria pro hodnocení výkonnosti komerčních bank musí v současné době rovněž brát v úvahu zejména to, jak subjekty
  „přispívají k dosahování národních rozvojových cílů a jak jsou prospěšné pro reálnou ekonomiku“
  , a zejména to, jak
  „jsou prospěšné pro strategická a nově vznikající odvětví“
   (105). |
| --- | --- |

(131)

Čínská vláda například nedávno objasnila, že Komunistická strana Číny musí mít dohled i nad rozhodnutími soukromého komerčního bankovního sektoru, který musí držet krok s vnitrostátními politikami. Jedním ze tří zastřešujících cílů státu ve vztahu k řízení a správě bankovnictví je v současné době posílení vedoucího postavení strany v bankovním a pojišťovacím sektoru, a to i ve vztahu k provozním záležitostem a záležitostem týkajícím se řízení společností (104). Kritéria pro hodnocení výkonnosti komerčních bank musí v současné době rovněž brát v úvahu zejména to, jak subjekty
  „přispívají k dosahování národních rozvojových cílů a jak jsou prospěšné pro reálnou ekonomiku“
  , a zejména to, jak
  „jsou prospěšné pro strategická a nově vznikající odvětví“
   (105).

104

„přispívají k dosahování národních rozvojových cílů a jak jsou prospěšné pro reálnou ekonomiku“

„jsou prospěšné pro strategická a nově vznikající odvětví“

105

| (132) | Často jsou zkresleny rovněž dluhopisové a úvěrové ratingy, což má řadu důvodů včetně toho, že posuzování rizik je ovlivněno strategickým významem dané firmy pro čínskou vládu a silou případné implicitní záruky ze strany vlády. Odhady silně nasvědčují tomu, že čínské úvěrové ratingy soustavně odpovídají nižším mezinárodním ratingům (106). |
| --- | --- |

(132)

Často jsou zkresleny rovněž dluhopisové a úvěrové ratingy, což má řadu důvodů včetně toho, že posuzování rizik je ovlivněno strategickým významem dané firmy pro čínskou vládu a silou případné implicitní záruky ze strany vlády. Odhady silně nasvědčují tomu, že čínské úvěrové ratingy soustavně odpovídají nižším mezinárodním ratingům (106).

106

| (133) | K těmto záležitostem přistupují ještě další platná pravidla, která směrují finanční prostředky do odvětví označených vládou za preferovaná nebo jinak důležitá (107). Z toho plyne zaujatost ve prospěch poskytování úvěrů státním podnikům, velkým soukromým firmám s dobrými konexemi a firmám v klíčových odvětvích průmyslu, což znamená, že dostupnost kapitálu a jeho náklady nejsou pro všechny subjekty na trhu stejné. |
| --- | --- |

(133)

K těmto záležitostem přistupují ještě další platná pravidla, která směrují finanční prostředky do odvětví označených vládou za preferovaná nebo jinak důležitá (107). Z toho plyne zaujatost ve prospěch poskytování úvěrů státním podnikům, velkým soukromým firmám s dobrými konexemi a firmám v klíčových odvětvích průmyslu, což znamená, že dostupnost kapitálu a jeho náklady nejsou pro všechny subjekty na trhu stejné.

107

| (134) | Zadruhé, výpůjční náklady jsou uměle udržovány na nízké úrovni, aby se podpořil růst investic. To vedlo k nadměrnému používání kapitálových investic při ještě nižší návratnosti investovaných prostředků. Tuto skutečnost dokládá nárůst finanční páky společností ve státním sektoru, k němuž došlo navzdory prudkému poklesu ziskovosti, což svědčí o tom, že mechanismy působící v bankovním systému neodpovídají obvyklým komerčním reakcím. |
| --- | --- |

(134)

Zadruhé, výpůjční náklady jsou uměle udržovány na nízké úrovni, aby se podpořil růst investic. To vedlo k nadměrnému používání kapitálových investic při ještě nižší návratnosti investovaných prostředků. Tuto skutečnost dokládá nárůst finanční páky společností ve státním sektoru, k němuž došlo navzdory prudkému poklesu ziskovosti, což svědčí o tom, že mechanismy působící v bankovním systému neodpovídají obvyklým komerčním reakcím.

| (135) | Za třetí, přestože v říjnu 2015 bylo dosaženo liberalizace nominálních úrokových sazeb, cenové signály stále nejsou výsledkem volného působení tržních sil, ale ovlivňují je zkreslení způsobená státními zásahy. Podíl úvěrů na úrovni referenční sazby nebo pod touto úrovní ke konci roku 2018 stále tvořil alespoň jednu třetinu všech úvěrů (108). Oficiální čínské sdělovací prostředky nedávno uvedly, že Komunistická strana Číny požadovala
  „snížení úrokových sazeb na úvěrovém trhu.“
   (109) Uměle nízké úrokové sazby mají za následek podhodnocení a následně nadměrné využívání kapitálu. |
| --- | --- |

(135)

Za třetí, přestože v říjnu 2015 bylo dosaženo liberalizace nominálních úrokových sazeb, cenové signály stále nejsou výsledkem volného působení tržních sil, ale ovlivňují je zkreslení způsobená státními zásahy. Podíl úvěrů na úrovni referenční sazby nebo pod touto úrovní ke konci roku 2018 stále tvořil alespoň jednu třetinu všech úvěrů (108). Oficiální čínské sdělovací prostředky nedávno uvedly, že Komunistická strana Číny požadovala
  „snížení úrokových sazeb na úvěrovém trhu.“
   (109) Uměle nízké úrokové sazby mají za následek podhodnocení a následně nadměrné využívání kapitálu.

108

„snížení úrokových sazeb na úvěrovém trhu.“

109

| (136) | Celkový růst úvěrů v ČLR naznačuje zhoršující se efektivnost alokace kapitálu bez jakýchkoli náznaků omezování úvěrů, které by bylo možné očekávat v nenarušeném tržním prostředí. Následkem toho v posledních letech prudce vzrostly úvěry se selháním. V situaci rostoucího rizika zadlužení se čínská vláda rozhodla vyhnout se platební neschopnosti podniků. V důsledku toho byly nedobytné pohledávky řešeny refinancováním, což vedlo k vytvoření tzv. zombie společností, nebo převodem vlastnictví dluhu (např. prostřednictvím fúzí nebo kapitalizací pohledávek), aniž by se nezbytně odstranil celkový dluhový problém či řešily jeho základní příčiny. |
| --- | --- |

(136)

Celkový růst úvěrů v ČLR naznačuje zhoršující se efektivnost alokace kapitálu bez jakýchkoli náznaků omezování úvěrů, které by bylo možné očekávat v nenarušeném tržním prostředí. Následkem toho v posledních letech prudce vzrostly úvěry se selháním. V situaci rostoucího rizika zadlužení se čínská vláda rozhodla vyhnout se platební neschopnosti podniků. V důsledku toho byly nedobytné pohledávky řešeny refinancováním, což vedlo k vytvoření tzv. zombie společností, nebo převodem vlastnictví dluhu (např. prostřednictvím fúzí nebo kapitalizací pohledávek), aniž by se nezbytně odstranil celkový dluhový problém či řešily jeho základní příčiny.

| (137) | V podstatě lze říci, že navzdory krokům, které byly podniknuty směrem k liberalizaci trhu, je systém podnikových úvěrů v Číně postižen podstatnými zkresleními, která vyplývají z pokračující výrazné role státu na kapitálových trzích. |
| --- | --- |

(137)

V podstatě lze říci, že navzdory krokům, které byly podniknuty směrem k liberalizaci trhu, je systém podnikových úvěrů v Číně postižen podstatnými zkresleními, která vyplývají z pokračující výrazné role státu na kapitálových trzích.

| (138) | Nebyly předloženy žádné důkazy o tom, že by bylo odvětví kabelů z optických vláken z výše popsaných zásahů státu ve finančním systému vyjmuto. Komise také zjistila, že přední výrobci kabelů z optických vláken využívali vládní subvence (viz 113. bod odůvodnění). Významné zásahy státu do finančního systému proto závažně ovlivňují tržní podmínky na všech úrovních. |
| --- | --- |

(138)

Nebyly předloženy žádné důkazy o tom, že by bylo odvětví kabelů z optických vláken z výše popsaných zásahů státu ve finančním systému vyjmuto. Komise také zjistila, že přední výrobci kabelů z optických vláken využívali vládní subvence (viz 113. bod odůvodnění). Významné zásahy státu do finančního systému proto závažně ovlivňují tržní podmínky na všech úrovních.

3.1.1.9.   Systémová povaha popsaných zkreslení

Systémová povaha popsaných zkreslení

| (139) | Komise konstatovala, že zkreslení popsaná ve zprávě jsou pro čínskou ekonomiku typická. Z dostupných důkazů vyplývá, že skutečnosti týkající se čínského systému a jeho rysy popsané výše v oddílech 3.1.1.2 až 3.1.1.5, jakož i v části A zprávy platí po celé zemi a napříč hospodářskými odvětvími. Totéž platí o popisu výrobních faktorů uvedeném v oddílech 3.1.1.6 až 3.1.1.8 výše a v části B zprávy. |
| --- | --- |

(139)

Komise konstatovala, že zkreslení popsaná ve zprávě jsou pro čínskou ekonomiku typická. Z dostupných důkazů vyplývá, že skutečnosti týkající se čínského systému a jeho rysy popsané výše v oddílech 3.1.1.2 až 3.1.1.5, jakož i v části A zprávy platí po celé zemi a napříč hospodářskými odvětvími. Totéž platí o popisu výrobních faktorů uvedeném v oddílech 3.1.1.6 až 3.1.1.8 výše a v části B zprávy.

| (140) | Komise připomíná, že pro výrobu kabelů z optických vláken je zapotřebí široká škála vstupů. V tomto ohledu podle důkazů ve spisu získávali vyvážející výrobci zařazení do vzorku většinu vstupů v ČLR. Když výrobci kabelů z optických vláken tyto vstupy nakupují nebo uzavírají smlouvy o jejich dodávkách v Číně, ceny, které platí (a které jsou zaznamenány jako jejich náklady), zjevně podléhají stejným systémovým zkreslením, jež byla uvedena výše. Například dodavatelé vstupů využívají pracovní sílu, která podléhá zkreslením. Mohou si vypůjčit peněžní prostředky, které podléhají zkreslením ve finančním sektoru / při alokaci kapitálu. Navíc podléhají systému plánování, který je uplatňován na všech úrovních státní správy a ve všech odvětvích. |
| --- | --- |

(140)

Komise připomíná, že pro výrobu kabelů z optických vláken je zapotřebí široká škála vstupů. V tomto ohledu podle důkazů ve spisu získávali vyvážející výrobci zařazení do vzorku většinu vstupů v ČLR. Když výrobci kabelů z optických vláken tyto vstupy nakupují nebo uzavírají smlouvy o jejich dodávkách v Číně, ceny, které platí (a které jsou zaznamenány jako jejich náklady), zjevně podléhají stejným systémovým zkreslením, jež byla uvedena výše. Například dodavatelé vstupů využívají pracovní sílu, která podléhá zkreslením. Mohou si vypůjčit peněžní prostředky, které podléhají zkreslením ve finančním sektoru / při alokaci kapitálu. Navíc podléhají systému plánování, který je uplatňován na všech úrovních státní správy a ve všech odvětvích.

| (141) | V důsledku toho nejen že není vhodné použít domácí prodejní ceny kabelů z optických vláken ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení, ale navíc jsou poznamenány i všechny vstupní náklady (včetně surovin, energie, půdy, financování, pracovní síly atd.), protože tvorbu jejich cen ovlivňují významné zásahy státu, jak je popsáno v částech A a B zprávy. Zásahy státu popsané v souvislosti s alokací kapitálu, půdy, pracovní síly, energie a surovin se totiž vyskytují v celé Číně. To například znamená, že určitý vstup, který byl jako takový vyprodukován v ČLR díky společnému působení řady výrobních faktorů, je vystaven podstatným zkreslením. Totéž platí o vstupu použitém v tomto vstupu a tak dále. V tomto šetření nebyly předloženy žádné přesné a přiměřené důkazy nebo argumenty, které by svědčily o opaku. |
| --- | --- |

(141)

V důsledku toho nejen že není vhodné použít domácí prodejní ceny kabelů z optických vláken ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení, ale navíc jsou poznamenány i všechny vstupní náklady (včetně surovin, energie, půdy, financování, pracovní síly atd.), protože tvorbu jejich cen ovlivňují významné zásahy státu, jak je popsáno v částech A a B zprávy. Zásahy státu popsané v souvislosti s alokací kapitálu, půdy, pracovní síly, energie a surovin se totiž vyskytují v celé Číně. To například znamená, že určitý vstup, který byl jako takový vyprodukován v ČLR díky společnému působení řady výrobních faktorů, je vystaven podstatným zkreslením. Totéž platí o vstupu použitém v tomto vstupu a tak dále. V tomto šetření nebyly předloženy žádné přesné a přiměřené důkazy nebo argumenty, které by svědčily o opaku.

3.1.1.10.   Závěr

Závěr

| (142) | Analýza uvedená v oddílech 3.1.1.2 až 3.1.1.9, která zahrnuje posouzení všech dostupných důkazů týkajících se zásahů ČLR do jejího hospodářství obecně, jakož i do odvětví kabelů z optických vláken a souvisejícího dodavatelského řetězce, ukázala, že ceny dotčeného výrobku, ani náklady na jeho výrobu, včetně nákladů na suroviny, energii a pracovní sílu, nejsou výsledkem volného působení tržních sil, protože jsou ovlivněny významnými zásahy státu ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení, jak ukazuje skutečný nebo možný dopad jednoho nebo více příslušných prvků tam uvedených. Na tomto základě a vzhledem k nespolupráci čínské vlády dospěla Komise k závěru, že v tomto případě není ke stanovení běžné hodnoty vhodné použít domácí ceny a náklady. |
| --- | --- |

(142)

Analýza uvedená v oddílech 3.1.1.2 až 3.1.1.9, která zahrnuje posouzení všech dostupných důkazů týkajících se zásahů ČLR do jejího hospodářství obecně, jakož i do odvětví kabelů z optických vláken a souvisejícího dodavatelského řetězce, ukázala, že ceny dotčeného výrobku, ani náklady na jeho výrobu, včetně nákladů na suroviny, energii a pracovní sílu, nejsou výsledkem volného působení tržních sil, protože jsou ovlivněny významnými zásahy státu ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení, jak ukazuje skutečný nebo možný dopad jednoho nebo více příslušných prvků tam uvedených. Na tomto základě a vzhledem k nespolupráci čínské vlády dospěla Komise k závěru, že v tomto případě není ke stanovení běžné hodnoty vhodné použít domácí ceny a náklady.

| (143) | Komise proto přikročila k určení běžné hodnoty výpočtem výhradně na základě výrobních nákladů a nákladů na prodej odrážejících nezkreslené ceny nebo referenční hodnoty, to jest v tomto případě na základě odpovídajících výrobních nákladů a nákladů na prodej ve vhodné reprezentativní zemi v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení, jak o tom pojednává následující oddíl. |
| --- | --- |

(143)

Komise proto přikročila k určení běžné hodnoty výpočtem výhradně na základě výrobních nákladů a nákladů na prodej odrážejících nezkreslené ceny nebo referenční hodnoty, to jest v tomto případě na základě odpovídajících výrobních nákladů a nákladů na prodej ve vhodné reprezentativní zemi v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení, jak o tom pojednává následující oddíl.

3.1.1.11.   Připomínky zúčastněných stran

Připomínky zúčastněných stran

| (144) | V průběhu šetření byly obdrženy připomínky od CCCME, čínské vlády a vyvážejícího výrobce ZTT. |
| --- | --- |

(144)

V průběhu šetření byly obdrženy připomínky od CCCME, čínské vlády a vyvážejícího výrobce ZTT.

| (145) | CCCME zaprvé tvrdila, že článek 2.2 antidumpingové dohody WTO nezná pojem podstatných zkreslení a že žádný článek této dohody neumožňuje pro stanovení běžné hodnoty použít údaje ze třetí země, které nemohou odrážet ceny nebo úroveň nákladů dané země vývozu. Běžná hodnota musí být v antidumpingových šetřeních stanovena na základě prodejních cen nebo nákladů společností v zemi původu nebo případně na základě cen nebo nákladů, které mohou odrážet úroveň cen nebo nákladů v této zemi původu. V této souvislosti se CCCME domnívala, že čl. 2 odst. 6a základního nařízení není v souladu s antidumpingovou dohodou, a neměl by se proto v tomto případě použít. Podle CCCME musí být výpočet početně zjištěné běžné hodnoty v EU také v souladu s článkem 2.2.1.1 antidumpingové dohody a s výkladem Odvolacího orgánu ve sporu EU – bionafta (Argentina) (DS473) (dále jen „spor EU – bionafta“). Podstatná zkreslení by v zemi vývozu musela spadat pod definici prodeje, který „se neuskutečňuje v běžném obchodním styku“, nebo z důvodu „zvláštní situace na trhu“. CCCME dále uvedla, že podle čl. 2.2 antidumpingové dohody je početní zjištění běžné hodnoty přípustné pouze v případě, že se prodej neuskutečňuje v běžném obchodním styku. Pojem „běžný obchodní styk“ lze vyložit jako pravidelný prodej a nákup vyznačující se záměrem prodejce dosáhnout zisku. Článek 2.2.1 antidumpingové dohody dále stanoví, že prodej výrobku nelze považovat za prodej v běžném obchodním styku a nebude k němu přihlíženo, „pouze pokud [...] se tento prodej uskutečňuje během delšího období ve významných objemech a za ceny, které neumožňují pokrýt veškeré náklady.“ V této souvislosti CCCME rovněž tvrdila, že žadatel nijak neprokázal, že údajná podstatná zkreslení spadají buď pod definici prodeje, který „se neuskutečňuje v běžném obchodním styku“, nebo „zvláštní situace na trhu“. |
| --- | --- |

(145)

CCCME zaprvé tvrdila, že článek 2.2 antidumpingové dohody WTO nezná pojem podstatných zkreslení a že žádný článek této dohody neumožňuje pro stanovení běžné hodnoty použít údaje ze třetí země, které nemohou odrážet ceny nebo úroveň nákladů dané země vývozu. Běžná hodnota musí být v antidumpingových šetřeních stanovena na základě prodejních cen nebo nákladů společností v zemi původu nebo případně na základě cen nebo nákladů, které mohou odrážet úroveň cen nebo nákladů v této zemi původu. V této souvislosti se CCCME domnívala, že čl. 2 odst. 6a základního nařízení není v souladu s antidumpingovou dohodou, a neměl by se proto v tomto případě použít. Podle CCCME musí být výpočet početně zjištěné běžné hodnoty v EU také v souladu s článkem 2.2.1.1 antidumpingové dohody a s výkladem Odvolacího orgánu ve sporu EU – bionafta (Argentina) (DS473) (dále jen „spor EU – bionafta“). Podstatná zkreslení by v zemi vývozu musela spadat pod definici prodeje, který „se neuskutečňuje v běžném obchodním styku“, nebo z důvodu „zvláštní situace na trhu“. CCCME dále uvedla, že podle čl. 2.2 antidumpingové dohody je početní zjištění běžné hodnoty přípustné pouze v případě, že se prodej neuskutečňuje v běžném obchodním styku. Pojem „běžný obchodní styk“ lze vyložit jako pravidelný prodej a nákup vyznačující se záměrem prodejce dosáhnout zisku. Článek 2.2.1 antidumpingové dohody dále stanoví, že prodej výrobku nelze považovat za prodej v běžném obchodním styku a nebude k němu přihlíženo, „pouze pokud [...] se tento prodej uskutečňuje během delšího období ve významných objemech a za ceny, které neumožňují pokrýt veškeré náklady.“ V této souvislosti CCCME rovněž tvrdila, že žadatel nijak neprokázal, že údajná podstatná zkreslení spadají buď pod definici prodeje, který „se neuskutečňuje v běžném obchodním styku“, nebo „zvláštní situace na trhu“.

EU – bionafta (Argentina)

spor EU – bionafta

| (146) | Komise má za to, že ustanovení čl. 2 odst. 6a jsou plně v souladu s povinnostmi, které má Evropská unie vůči WTO, a judikaturou citovanou CCCME. Komise předně uvádí, že zpráva WTO o sporu EU – bionafta se netýkala použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení, ale konkrétního ustanovení čl. 2 odst. 5 základního nařízení. Každopádně právo WTO, jak je vykládá panel WTO a Odvolací orgán ve sporu EU – bionafta, dovoluje použití údajů ze třetí země, které jsou řádně upraveny, pokud je tato úprava nutná a odůvodněná. Z důvodu existence podstatných zkreslení jsou náklady a ceny v zemi vývozu nevhodné pro početní zjištění běžné hodnoty. Za těchto okolností čl. 2 odst. 6a základního nařízení předpokládá početní zjištění nákladů na výrobu a prodej na základě nezkreslených cen nebo referenčních hodnot, včetně nezkreslených cen nebo referenčních hodnot ve vhodné reprezentativní zemi s podobnou úrovní rozvoje, jakou má země vývozu. Pokud jde o tvrzení týkající se žadatele, právní základ a podpůrné důkazy se v podnětu týkaly podmínek pro použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení. Jak je uvedeno v bodě 3 oznámení o zahájení řízení, Komise měla za to, že podnět poskytl dostatečné důkazy o podstatných zkresleních podle čl. 2 odst. 6a písm. e) základního nařízení k tomu, aby bylo možné na tomto základě šetření zahájit. V čl. 2 odst. 6a základního nařízení nejsou stanoveny žádné další důkazní požadavky, jak tato strana tvrdí. Komise proto tato tvrzení zamítla. |
| --- | --- |

(146)

Komise má za to, že ustanovení čl. 2 odst. 6a jsou plně v souladu s povinnostmi, které má Evropská unie vůči WTO, a judikaturou citovanou CCCME. Komise předně uvádí, že zpráva WTO o sporu EU – bionafta se netýkala použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení, ale konkrétního ustanovení čl. 2 odst. 5 základního nařízení. Každopádně právo WTO, jak je vykládá panel WTO a Odvolací orgán ve sporu EU – bionafta, dovoluje použití údajů ze třetí země, které jsou řádně upraveny, pokud je tato úprava nutná a odůvodněná. Z důvodu existence podstatných zkreslení jsou náklady a ceny v zemi vývozu nevhodné pro početní zjištění běžné hodnoty. Za těchto okolností čl. 2 odst. 6a základního nařízení předpokládá početní zjištění nákladů na výrobu a prodej na základě nezkreslených cen nebo referenčních hodnot, včetně nezkreslených cen nebo referenčních hodnot ve vhodné reprezentativní zemi s podobnou úrovní rozvoje, jakou má země vývozu. Pokud jde o tvrzení týkající se žadatele, právní základ a podpůrné důkazy se v podnětu týkaly podmínek pro použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení. Jak je uvedeno v bodě 3 oznámení o zahájení řízení, Komise měla za to, že podnět poskytl dostatečné důkazy o podstatných zkresleních podle čl. 2 odst. 6a písm. e) základního nařízení k tomu, aby bylo možné na tomto základě šetření zahájit. V čl. 2 odst. 6a základního nařízení nejsou stanoveny žádné další důkazní požadavky, jak tato strana tvrdí. Komise proto tato tvrzení zamítla.

EU – bionafta

| (147) | CCCME rovněž namítala, že žadatel nepředložil dostatečné důkazy o existenci „podstatných zkreslení“ v čínském odvětví kabelů z optických vláken. Podle CCCME představuje zpráva pouze obecný úvod do určitých čínských politik, tržních podmínek a předjímaných vládních intervencí v konkrétních odvětvích. Podnět neposkytl žádné konkrétní důkazy o tom, že by vláda skutečně zasahovala do každodenních obchodních činností společností v odvětví kabelů z optických vláken. CCCME v tomto ohledu odkázala na rozhodnutí Odvolacího orgánu WTO ve sporu USA – vyrovnávací opatření (DS437) s tím, že tvrzení o existenci „podstatných zkreslení“ by mělo být podloženo dostatečnými důkazy, nikoli pouhou domnělou existencí vládního zásahu, a že by tyto analýzy a zjišťování měly být prováděny v každém jednotlivém případě. |
| --- | --- |

(147)

CCCME rovněž namítala, že žadatel nepředložil dostatečné důkazy o existenci „podstatných zkreslení“ v čínském odvětví kabelů z optických vláken. Podle CCCME představuje zpráva pouze obecný úvod do určitých čínských politik, tržních podmínek a předjímaných vládních intervencí v konkrétních odvětvích. Podnět neposkytl žádné konkrétní důkazy o tom, že by vláda skutečně zasahovala do každodenních obchodních činností společností v odvětví kabelů z optických vláken. CCCME v tomto ohledu odkázala na rozhodnutí Odvolacího orgánu WTO ve sporu USA – vyrovnávací opatření (DS437) s tím, že tvrzení o existenci „podstatných zkreslení“ by mělo být podloženo dostatečnými důkazy, nikoli pouhou domnělou existencí vládního zásahu, a že by tyto analýzy a zjišťování měly být prováděny v každém jednotlivém případě.

USA – vyrovnávací opatření

| (148) | Podle CCCME měl žadatel a Komise předložit další důkazy, které by dostatečným způsobem prokazovaly existenci údajných „podstatných zkreslení“ v odvětví kabelů z optických vláken. CCCME namítala, že Komise má zanalyzovat situaci každého spolupracujícího čínského výrobce / čínského výrobce zařazeného do vzorku a rozhodnout o tom, zda u každého z nich není zkreslen některý z faktorů výrobních nákladů a nákladů na prodej. Rovněž měla za to, že i kdyby se Komise nakonec rozhodla použít čl. 2 odst. 6a základního nařízení, nebylo by nahrazení všech údajů a faktorů nákladů použitých k početnímu zjištění běžné hodnoty u všech společností údaji ze třetí země přiměřené a v souladu s ustanoveními základního nařízení – podle znění čl. 2 odst. 6a se nahradí nezkreslenými cenami nebo referenčními hodnotami pouze ty výrobní náklady a náklady na prodej, u nichž se prokáže, že jsou zkresleny. |
| --- | --- |

(148)

Podle CCCME měl žadatel a Komise předložit další důkazy, které by dostatečným způsobem prokazovaly existenci údajných „podstatných zkreslení“ v odvětví kabelů z optických vláken. CCCME namítala, že Komise má zanalyzovat situaci každého spolupracujícího čínského výrobce / čínského výrobce zařazeného do vzorku a rozhodnout o tom, zda u každého z nich není zkreslen některý z faktorů výrobních nákladů a nákladů na prodej. Rovněž měla za to, že i kdyby se Komise nakonec rozhodla použít čl. 2 odst. 6a základního nařízení, nebylo by nahrazení všech údajů a faktorů nákladů použitých k početnímu zjištění běžné hodnoty u všech společností údaji ze třetí země přiměřené a v souladu s ustanoveními základního nařízení – podle znění čl. 2 odst. 6a se nahradí nezkreslenými cenami nebo referenčními hodnotami pouze ty výrobní náklady a náklady na prodej, u nichž se prokáže, že jsou zkresleny.

všech

| (149) | Pro doložení tohoto tvrzení CCCME dále uvedla, že žadatel ani Komise neprokázali, že by byly narušeny domácí trhy poskytující všechny suroviny odvětví kabelů z optických vláken, a nelze tedy odůvodnit nahrazení nákladů u všech surovin. I kdyby žadatel a Komise měli důkazy o existenci narušení v odvětvích určitých surovin, aniž by předložili dostatečné důkazy o existenci narušení také v odvětvích ostatních surovin, měly by být zdrojem údajů o nákladech těchto ostatních surovin záznamy spolupracujících čínských výrobců. |
| --- | --- |

(149)

Pro doložení tohoto tvrzení CCCME dále uvedla, že žadatel ani Komise neprokázali, že by byly narušeny domácí trhy poskytující všechny suroviny odvětví kabelů z optických vláken, a nelze tedy odůvodnit nahrazení nákladů u všech surovin. I kdyby žadatel a Komise měli důkazy o existenci narušení v odvětvích určitých surovin, aniž by předložili dostatečné důkazy o existenci narušení také v odvětvích ostatních surovin, měly by být zdrojem údajů o nákladech těchto ostatních surovin záznamy spolupracujících čínských výrobců.

určitých

ostatních

| (150) | CCCME rovněž uvedla, že náklady práce byly v záznamech čínských výrobců kabelů z optických vláken uvedeny v nezkreslené podobě, a mělo by se s nimi proto zacházet jako s nezkreslenými údaji v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení a měly by se použít k početnímu zjištění běžné hodnoty. V tomto ohledu tvrdila, že žadatel neposkytl dostatečné důkazy o tom, že tyto náklady v čínském odvětví kabelů z optických vláken byly zkresleny. Podle CCCME by nebylo nahrazení nákladů práce údaji třetí země přiměřené a spravedlivé, jelikož náklady práce ovlivňuje kombinace několika činitelů, přičemž výše průměrných nákladů práce se u různých čínských výrobců liší a ještě více se liší v různých zemích. Dodala, že Komise měla jako reprezentativní zemi vybrat jednu z padesáti zemí s podobnou úrovní hospodářského rozvoje jako Čína. V těchto zemích se však náklady práce výrazně liší. CCCME tvrdila obdobné skutečnosti ohledně cen energií. |
| --- | --- |

(150)

CCCME rovněž uvedla, že náklady práce byly v záznamech čínských výrobců kabelů z optických vláken uvedeny v nezkreslené podobě, a mělo by se s nimi proto zacházet jako s nezkreslenými údaji v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení a měly by se použít k početnímu zjištění běžné hodnoty. V tomto ohledu tvrdila, že žadatel neposkytl dostatečné důkazy o tom, že tyto náklady v čínském odvětví kabelů z optických vláken byly zkresleny. Podle CCCME by nebylo nahrazení nákladů práce údaji třetí země přiměřené a spravedlivé, jelikož náklady práce ovlivňuje kombinace několika činitelů, přičemž výše průměrných nákladů práce se u různých čínských výrobců liší a ještě více se liší v různých zemích. Dodala, že Komise měla jako reprezentativní zemi vybrat jednu z padesáti zemí s podobnou úrovní hospodářského rozvoje jako Čína. V těchto zemích se však náklady práce výrazně liší. CCCME tvrdila obdobné skutečnosti ohledně cen energií.

| (151) | V reakci na tvrzení týkající se dostatečnosti důkazů ve fázi zahájení řízení Komise připomíná, že bod 3 oznámení o zahájení řízení odkazoval na řadu důkazů prima facie v souvislosti s čínským trhem kabelů z optických vláken o tom, že na trhu v ČLR napříč celým hodnotovým řetězcem kabelů z optických vláken existovala zkreslení. Komise se domnívala, že seznam důkazů uvedených v oznámení o zahájení řízení byl dostatečný, aby bylo možné zahájit šetření na základě čl. 2 odst. 6a základního nařízení. I když ke stanovení vlastní existence podstatných zkreslení a následnému použití metodiky předepsané čl. 2 odst. 6a písm. a) dojde až v okamžiku prozatímního a/nebo konečného zveřejnění, čl. 2 odst. 6a písm. e) stanoví povinnost shromažďovat údaje nezbytné k aplikaci této metodiky, bude-li na tomto základě zahájeno šetření. Komise v tomto případě považovala důkaz prima facie podstatného zkreslení předložený žadatelem za dostatečný pro zahájení šetření na tomto základě. Oznámení o zahájení řízení to jasně stanoví v bodu 3 a v souladu s povinností uvedenou v čl. 2 odst. 6a písm. e) základního nařízení. Komise proto přijala opatření nezbytná k umožnění použití metodiky podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení v případě, že by se během šetření potvrdila existence podstatných zkreslení. Toto tvrzení CCCME bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(151)

V reakci na tvrzení týkající se dostatečnosti důkazů ve fázi zahájení řízení Komise připomíná, že bod 3 oznámení o zahájení řízení odkazoval na řadu důkazů prima facie v souvislosti s čínským trhem kabelů z optických vláken o tom, že na trhu v ČLR napříč celým hodnotovým řetězcem kabelů z optických vláken existovala zkreslení. Komise se domnívala, že seznam důkazů uvedených v oznámení o zahájení řízení byl dostatečný, aby bylo možné zahájit šetření na základě čl. 2 odst. 6a základního nařízení. I když ke stanovení vlastní existence podstatných zkreslení a následnému použití metodiky předepsané čl. 2 odst. 6a písm. a) dojde až v okamžiku prozatímního a/nebo konečného zveřejnění, čl. 2 odst. 6a písm. e) stanoví povinnost shromažďovat údaje nezbytné k aplikaci této metodiky, bude-li na tomto základě zahájeno šetření. Komise v tomto případě považovala důkaz prima facie podstatného zkreslení předložený žadatelem za dostatečný pro zahájení šetření na tomto základě. Oznámení o zahájení řízení to jasně stanoví v bodu 3 a v souladu s povinností uvedenou v čl. 2 odst. 6a písm. e) základního nařízení. Komise proto přijala opatření nezbytná k umožnění použití metodiky podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení v případě, že by se během šetření potvrdila existence podstatných zkreslení. Toto tvrzení CCCME bylo proto zamítnuto.

prima facie

prima facie

| (152) | Ohledně namítané obecné povahy důkazů obsažených ve zprávě Komise uvádí, že existence podstatných zkreslení, která je příčinou uplatnění čl. 2 odst. 6a základního nařízení, nesouvisí s existencí zvláštní kapitoly o daném odvětví ve zprávě nebo informací o konkrétním trhu, jež by se týkaly dotčeného výrobku nebo konkrétních společností. Zpráva popisuje různé typy zkreslení, k nimž dochází v ČLR a které jsou průřezové a použitelné v celém čínském hospodářství a ovlivňují ceny a/nebo suroviny a výrobní náklady dotčeného výrobku. Kromě toho není zpráva jediným zdrojem důkazů, které Komise použila při svém určování, protože byly k tomuto účelu použity i další důkazní prvky. |
| --- | --- |

(152)

Ohledně namítané obecné povahy důkazů obsažených ve zprávě Komise uvádí, že existence podstatných zkreslení, která je příčinou uplatnění čl. 2 odst. 6a základního nařízení, nesouvisí s existencí zvláštní kapitoly o daném odvětví ve zprávě nebo informací o konkrétním trhu, jež by se týkaly dotčeného výrobku nebo konkrétních společností. Zpráva popisuje různé typy zkreslení, k nimž dochází v ČLR a které jsou průřezové a použitelné v celém čínském hospodářství a ovlivňují ceny a/nebo suroviny a výrobní náklady dotčeného výrobku. Kromě toho není zpráva jediným zdrojem důkazů, které Komise použila při svém určování, protože byly k tomuto účelu použity i další důkazní prvky.

| (153) | Komise připomněla, že spor USA – vyrovnávací opatření se netýkal použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení, který je příslušným právním základem pro stanovení běžné hodnoty v tomto šetření, dokonce ani oblasti dumpingu. Tento spor se týkal jiné skutkové situace a výkladu Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních, nikoli antidumpingové dohody. Jak bylo vysvětleno výše, důkazy předložené ve fázi zahájení řízení každopádně jasně souvisejí s čínským trhem kabelů z optických vláken, a tedy v tomto případě s dotčeným výrobkem. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(153)

Komise připomněla, že spor USA – vyrovnávací opatření se netýkal použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení, který je příslušným právním základem pro stanovení běžné hodnoty v tomto šetření, dokonce ani oblasti dumpingu. Tento spor se týkal jiné skutkové situace a výkladu Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních, nikoli antidumpingové dohody. Jak bylo vysvětleno výše, důkazy předložené ve fázi zahájení řízení každopádně jasně souvisejí s čínským trhem kabelů z optických vláken, a tedy v tomto případě s dotčeným výrobkem. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (154) | Ohledně tvrzení CCCME týkajícího se nahrazení výrobních nákladů a nákladů na prodej čínských výrobců veškerými údaji třetí země nebo jejich nahrazení v jednotlivých případech Komise připomíná, že jakmile se zjistí, že vzhledem k existenci podstatných zkreslení v zemi vývozu v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. b) není vhodné použít domácí ceny a náklady v zemi vývozu, může Komise početně zjistit běžnou hodnotu za použití nezkreslených cen nebo referenčních hodnot ve vhodné reprezentativní zemi u každého vyvážejícího výrobce podle čl. 2 odst. 6a písm. a). Ustanovení čl. 2 odst. 6a písm. a) umožňuje použití domácích nákladů, pouze pokud je spolehlivě zjištěno, že nejsou zkreslené. Na základě dostupných důkazů o výrobních faktorech jednotlivých vyvážejících výrobců však jako nezkreslené nemohly být stanoveny žádné výrobní náklady a náklady na prodej dotčeného výrobku. Z tohoto důvodu bylo tvrzení CCCME zamítnuto. |
| --- | --- |

(154)

Ohledně tvrzení CCCME týkajícího se nahrazení výrobních nákladů a nákladů na prodej čínských výrobců veškerými údaji třetí země nebo jejich nahrazení v jednotlivých případech Komise připomíná, že jakmile se zjistí, že vzhledem k existenci podstatných zkreslení v zemi vývozu v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. b) není vhodné použít domácí ceny a náklady v zemi vývozu, může Komise početně zjistit běžnou hodnotu za použití nezkreslených cen nebo referenčních hodnot ve vhodné reprezentativní zemi u každého vyvážejícího výrobce podle čl. 2 odst. 6a písm. a). Ustanovení čl. 2 odst. 6a písm. a) umožňuje použití domácích nákladů, pouze pokud je spolehlivě zjištěno, že nejsou zkreslené. Na základě dostupných důkazů o výrobních faktorech jednotlivých vyvážejících výrobců však jako nezkreslené nemohly být stanoveny žádné výrobní náklady a náklady na prodej dotčeného výrobku. Z tohoto důvodu bylo tvrzení CCCME zamítnuto.

| (155) | Ohledně tvrzení týkajících se narušení trhů se surovinami a energií se Komise již výše zabývala otázkou dostatečnosti důkazů ve fázi zahájení řízení, která se rovněž vztahuje na údajná zkreslení ovlivňující vstupy. Komise během šetření dále zjistila, jak je uvedeno v oddílech 3.1.1.3 až 3.1.1.8 výše, že trhy se vstupy používanými výrobci kabelů z optických vláken v ČLR byly zasaženy řadou podstatných zkreslení, a to nejen konkrétních, ale také průřezových. Stejná situace byla zjištěna u výrobců základních vstupů používaných k výrobě surovin pro kabely z optických vláken atd. Komise proto došla k závěru, že všechny náklady na vstupy používané při výrobě kabelů z optických vláken, včetně energie, byly v ČLR – minimálně potenciálně – zkresleny. Tvrzení CCCME, že mezi různými zeměmi existují značné rozdíly v nákladech na energii, nic na posouzení Komise, pokud jde o zkreslení cen energie v ČLR, nemění. V tomto ohledu čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení umožňuje použití domácích nákladů vstupů v případě, že je spolehlivě zjištěno, že nejsou zkreslené. Ačkoli některé zúčastněné strany poskytly informace o nákladech na vstupy, ve spisu se nenacházely žádné důkazy o tom, že by byla cena jakékoli konkrétní suroviny nebo náklad na ni, včetně nákladů na energii, nezkreslená. Při početním zjišťování běžné hodnoty proto nemohly být použity žádné domácí náklady ani ceny vstupů, a toto tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(155)

Ohledně tvrzení týkajících se narušení trhů se surovinami a energií se Komise již výše zabývala otázkou dostatečnosti důkazů ve fázi zahájení řízení, která se rovněž vztahuje na údajná zkreslení ovlivňující vstupy. Komise během šetření dále zjistila, jak je uvedeno v oddílech 3.1.1.3 až 3.1.1.8 výše, že trhy se vstupy používanými výrobci kabelů z optických vláken v ČLR byly zasaženy řadou podstatných zkreslení, a to nejen konkrétních, ale také průřezových. Stejná situace byla zjištěna u výrobců základních vstupů používaných k výrobě surovin pro kabely z optických vláken atd. Komise proto došla k závěru, že všechny náklady na vstupy používané při výrobě kabelů z optických vláken, včetně energie, byly v ČLR – minimálně potenciálně – zkresleny. Tvrzení CCCME, že mezi různými zeměmi existují značné rozdíly v nákladech na energii, nic na posouzení Komise, pokud jde o zkreslení cen energie v ČLR, nemění. V tomto ohledu čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení umožňuje použití domácích nákladů vstupů v případě, že je spolehlivě zjištěno, že nejsou zkreslené. Ačkoli některé zúčastněné strany poskytly informace o nákladech na vstupy, ve spisu se nenacházely žádné důkazy o tom, že by byla cena jakékoli konkrétní suroviny nebo náklad na ni, včetně nákladů na energii, nezkreslená. Při početním zjišťování běžné hodnoty proto nemohly být použity žádné domácí náklady ani ceny vstupů, a toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (156) | Ohledně tvrzení týkajícího se zkreslení v souvislosti se mzdovými náklady odkazuje Komise, pokud jde o dostatečnost důkazů ve fázi zahájení řízení, na své objasnění obsažené ve výše uvedených bodech odůvodnění. Komise sice uznává, že se mzdové náklady se mohou v jednotlivých zemích nebo dokonce odvětvích lišit, na základě svého šetření však zjistila, jak je uvedeno v oddíle 3.1.1.7, že je trh práce v Číně narušen na celostátní úrovni. Otázky související s čínským trhem práce, včetně neexistence odborových svazů nezávislých na vládě a omezení mobility pracovních sil v důsledku systému registrace domácností, narušují tvorbu mezd v ČLR všech hospodářských subjektů. Skutečnost, že mzdové náklady mohou být v jiných zemích odlišné nebo že se mohou lišit v rámci ČLR, na tomto zjištění nic nemění. Ustanovení čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení v tomto ohledu sice umožňuje použití domácích nákladů, včetně mzdových nákladů, pokud se zjistí, že nejsou zkresleny, ve spisu se však nenacházejí žádné důkazy o tom, že se rozsáhlá zkreslení na úrovni celé země nevztahují na výrobce kabelů z optických vláken. Při početním zjišťování běžné hodnoty proto nemohly být použity žádné domácí mzdové náklady, a toto tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(156)

Ohledně tvrzení týkajícího se zkreslení v souvislosti se mzdovými náklady odkazuje Komise, pokud jde o dostatečnost důkazů ve fázi zahájení řízení, na své objasnění obsažené ve výše uvedených bodech odůvodnění. Komise sice uznává, že se mzdové náklady se mohou v jednotlivých zemích nebo dokonce odvětvích lišit, na základě svého šetření však zjistila, jak je uvedeno v oddíle 3.1.1.7, že je trh práce v Číně narušen na celostátní úrovni. Otázky související s čínským trhem práce, včetně neexistence odborových svazů nezávislých na vládě a omezení mobility pracovních sil v důsledku systému registrace domácností, narušují tvorbu mezd v ČLR všech hospodářských subjektů. Skutečnost, že mzdové náklady mohou být v jiných zemích odlišné nebo že se mohou lišit v rámci ČLR, na tomto zjištění nic nemění. Ustanovení čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení v tomto ohledu sice umožňuje použití domácích nákladů, včetně mzdových nákladů, pokud se zjistí, že nejsou zkresleny, ve spisu se však nenacházejí žádné důkazy o tom, že se rozsáhlá zkreslení na úrovni celé země nevztahují na výrobce kabelů z optických vláken. Při početním zjišťování běžné hodnoty proto nemohly být použity žádné domácí mzdové náklady, a toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (157) | CCCME dále uvedla, že není vhodné k početnímu zjištění běžné hodnoty pro čínské vývozce použít prodejní, správní a režijní náklady a zisk společností ve třetí zemi. Jelikož čl. 2 odst. 6a písm. b) odkazuje na „taková zkreslení, k nimž dochází v případě, kdy vykazované ceny nebo náklady, včetně nákladů na suroviny a energii“, neměl by být podle CCCME rozsah údajných podstatných zkreslení rozšířen na prodejní, správní a režijní náklady a zisk. CCCME dodala, že nebyly předloženy žádné důkazy o tom, že k početnímu zjištění běžné hodnoty nebylo vhodné použít prodejní, správní a režijní náklady a zisk čínských výrobců. Dále tvrdila, že se prodejní, správní a režijní náklady a zisk různých výrobců ve stejném odvětví (nebo dokonce ve stejné skupině) významně liší, a pokud bude mít výrobce v nakonec zvolené reprezentativní zemi relativně vyšší podíl prodejních, správních a režijních nákladů a zisku, pak bude početně zjištěna vyšší běžná hodnota, což není spravedlivé. CCCME rovněž zpochybnila, že by příjem z prodeje dotčeného výrobku navrhované relevantní společnosti v Turecku – Prysmian Kablo Ve Sistemleri AS – činil více než 89 % jejího celkového příjmu, když dostupné údaje o prodejních, správních a režijních nákladech a o zisku se týkaly celé společnosti, nikoli výhradně dotčeného výrobku. Na základě těchto skutečností nelze podle CCCME považovat údaje o prodejních, správních a režijních nákladech a o zisku, které Komise použila k početnímu zjištění běžné hodnoty, za „nezkreslenou a přiměřenou částku pro správní, prodejní a režijní náklady a pro zisk“, přičemž rozpětí prodejních, správních a režijních nákladů a zisku by rovněž neměla být nahrazena výrobcem ve třetích zemích. |
| --- | --- |

(157)

CCCME dále uvedla, že není vhodné k početnímu zjištění běžné hodnoty pro čínské vývozce použít prodejní, správní a režijní náklady a zisk společností ve třetí zemi. Jelikož čl. 2 odst. 6a písm. b) odkazuje na „taková zkreslení, k nimž dochází v případě, kdy vykazované ceny nebo náklady, včetně nákladů na suroviny a energii“, neměl by být podle CCCME rozsah údajných podstatných zkreslení rozšířen na prodejní, správní a režijní náklady a zisk. CCCME dodala, že nebyly předloženy žádné důkazy o tom, že k početnímu zjištění běžné hodnoty nebylo vhodné použít prodejní, správní a režijní náklady a zisk čínských výrobců. Dále tvrdila, že se prodejní, správní a režijní náklady a zisk různých výrobců ve stejném odvětví (nebo dokonce ve stejné skupině) významně liší, a pokud bude mít výrobce v nakonec zvolené reprezentativní zemi relativně vyšší podíl prodejních, správních a režijních nákladů a zisku, pak bude početně zjištěna vyšší běžná hodnota, což není spravedlivé. CCCME rovněž zpochybnila, že by příjem z prodeje dotčeného výrobku navrhované relevantní společnosti v Turecku – Prysmian Kablo Ve Sistemleri AS – činil více než 89 % jejího celkového příjmu, když dostupné údaje o prodejních, správních a režijních nákladech a o zisku se týkaly celé společnosti, nikoli výhradně dotčeného výrobku. Na základě těchto skutečností nelze podle CCCME považovat údaje o prodejních, správních a režijních nákladech a o zisku, které Komise použila k početnímu zjištění běžné hodnoty, za „nezkreslenou a přiměřenou částku pro správní, prodejní a režijní náklady a pro zisk“, přičemž rozpětí prodejních, správních a režijních nákladů a zisku by rovněž neměla být nahrazena výrobcem ve třetích zemích.

taková zkreslení, k nimž dochází v případě, kdy vykazované ceny nebo náklady, včetně nákladů na suroviny a energii

| (158) | Komise v reakci na to konstatuje, že jakmile je zjištěno, že vzhledem k existenci podstatných zkreslení ve vyvážející zemi v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení není vhodné použít domácí ceny a náklady v zemi vývozu, je podle čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení pro každého vyvážejícího výrobce běžná hodnota početně zjištěna na základě nezkreslených cen nebo referenčních hodnot ve vhodné reprezentativní zemi. Komise zdůrazňuje, že čl. 2 odst. 6a písm. a) rovněž konkrétně požaduje, aby početně zjištěná běžná hodnota zahrnovala přiměřenou částku pro nezkreslené správní, prodejní a režijní náklady a pro zisk. Pokud Komise během svého šetření na základě všech důkazů ve spisu prokáže existenci podstatných zkreslení, která mají vliv na dotčený výrobek, v zemi vývozu, nemusí již prokazovat, že reálné prodejní, správní a režijní náklady těchto vyvážejících výrobců byly ve skutečnosti nezkreslené. |
| --- | --- |

(158)

Komise v reakci na to konstatuje, že jakmile je zjištěno, že vzhledem k existenci podstatných zkreslení ve vyvážející zemi v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení není vhodné použít domácí ceny a náklady v zemi vývozu, je podle čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení pro každého vyvážejícího výrobce běžná hodnota početně zjištěna na základě nezkreslených cen nebo referenčních hodnot ve vhodné reprezentativní zemi. Komise zdůrazňuje, že čl. 2 odst. 6a písm. a) rovněž konkrétně požaduje, aby početně zjištěná běžná hodnota zahrnovala přiměřenou částku pro nezkreslené správní, prodejní a režijní náklady a pro zisk. Pokud Komise během svého šetření na základě všech důkazů ve spisu prokáže existenci podstatných zkreslení, která mají vliv na dotčený výrobek, v zemi vývozu, nemusí již prokazovat, že reálné prodejní, správní a režijní náklady těchto vyvážejících výrobců byly ve skutečnosti nezkreslené.

| (159) | K tvrzení ohledně spravedlivosti použití údajů o prodejních, správních a režijních nákladech navrhovaného výrobce v potenciální reprezentativní zemi Komise sděluje, že se při výběru řídí kritérii posledních veřejně dostupných finančních výkazů a ziskovosti. Při tom jsou upřednostňovány údaje pocházející od potenciální reprezentativní země. Ve všech fázích tohoto posouzení mají zúčastněné strany příležitost vyjádřit se k následně navrhovaným údajům o společnosti. V tomto šetření byla řádným způsobem použita a provedena jak kritéria související s konečným výběrem údajů o společnosti, tak i analýza připomínek k následným poznámkám o výrobních faktorech. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(159)

K tvrzení ohledně spravedlivosti použití údajů o prodejních, správních a režijních nákladech navrhovaného výrobce v potenciální reprezentativní zemi Komise sděluje, že se při výběru řídí kritérii posledních veřejně dostupných finančních výkazů a ziskovosti. Při tom jsou upřednostňovány údaje pocházející od potenciální reprezentativní země. Ve všech fázích tohoto posouzení mají zúčastněné strany příležitost vyjádřit se k následně navrhovaným údajům o společnosti. V tomto šetření byla řádným způsobem použita a provedena jak kritéria související s konečným výběrem údajů o společnosti, tak i analýza připomínek k následným poznámkám o výrobních faktorech. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (160) | Ohledně tvrzení o vhodnosti konkrétních údajů společnosti Prysmian Kablo Ve Sistemleri AS v souvislosti s podílem jejího prodeje různých výrobků odkazuje Komise na 227. bod odůvodnění, ve kterém se otázkou vhodnosti finančních údajů této společnosti zabývala a následně zamítla související obecné tvrzení CCCME. |
| --- | --- |

(160)

Ohledně tvrzení o vhodnosti konkrétních údajů společnosti Prysmian Kablo Ve Sistemleri AS v souvislosti s podílem jejího prodeje různých výrobků odkazuje Komise na 227. bod odůvodnění, ve kterém se otázkou vhodnosti finančních údajů této společnosti zabývala a následně zamítla související obecné tvrzení CCCME.

| (161) | K namítaným podpůrným politikám a finančním subvencím pro výrobce kabelů z optických vláken uvedeným v podnětu CCCME uvedla, že je zavádění politik na podporu rozvoje tohoto odvětví, jakožto technologicky vyspělého odvětví, běžné, a to nejen v Číně, ale také v jiných zemích, ve kterých k podstatným zkreslením údajně nedochází. Podle CCCME navíc to, že společnosti obdržely subvence, nijak nesouviselo s metodou výpočtu dumpingového rozpětí, subvence by tedy neměly být považovány za narušení trhu a nemusí vést k existenci nespravedlivých cen. |
| --- | --- |

(161)

K namítaným podpůrným politikám a finančním subvencím pro výrobce kabelů z optických vláken uvedeným v podnětu CCCME uvedla, že je zavádění politik na podporu rozvoje tohoto odvětví, jakožto technologicky vyspělého odvětví, běžné, a to nejen v Číně, ale také v jiných zemích, ve kterých k podstatným zkreslením údajně nedochází. Podle CCCME navíc to, že společnosti obdržely subvence, nijak nesouviselo s metodou výpočtu dumpingového rozpětí, subvence by tedy neměly být považovány za narušení trhu a nemusí vést k existenci nespravedlivých cen.

| (162) | Komise připomíná, že za účelem zjištění existence podstatných zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení se analyzuje možný dopad jednoho nebo více rušivých prvků uvedených ve zmíněném ustanovení na ceny a náklady ve vyvážející zemi. Kromě toho, že je toto tvrzení obecné a nepodložené, Komise v této souvislosti zaprvé uvádí, že struktura nákladů a mechanismy tvorby cen na jiných trzích (včetně záležitostí souvisejících s finanční podporou) jsou každopádně pro toto šetření, které se týká existence podstatných zkreslení v ČLR, irelevantní. Zadruhé, je důležité v analýze podle čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení posoudit, zda mají výrobci alespoň potenciální přístup k finančním prostředkům poskytovaným institucemi, které plní cíle veřejné politiky nebo jinak nevystupují nezávisle, nebo zda dostávají jiné státní finanční prostředky, které ovlivňují působení tržních sil a mají tak dopad na jejich vykazované ceny nebo náklady. Jelikož se na čínské výrobce kabelů z optických vláken a výrobce vstupů vztahují plány a směrnice vlády, jak je uvedeno v oddíle 3.1.1.5, mají rovněž přístup k finančním prostředkům prostřednictvím čínského finančního systému, jak uvádí oddíl 3.1.1.8. Komise rovněž zjistila, že někteří výrobci kabelů z optických vláken vykazovali subvence ve svých výročních zprávách, jak uvádí 113. bod odůvodnění. Subvence jsou pouze jedním prvkem, který by společně se všemi dalšími prvky, které jsou relevantní podle čl. 2 odst. 6a písm. b), mohl prokázat existenci podstatných zkreslení v zemi vývozu, jelikož představují jinou formu vládních zásahů do volného působení tržních sil a ovlivňují ceny nebo náklady. V důsledku výše uvedených skutečností Komise tvrzení CCCME zamítla. |
| --- | --- |

(162)

Komise připomíná, že za účelem zjištění existence podstatných zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení se analyzuje možný dopad jednoho nebo více rušivých prvků uvedených ve zmíněném ustanovení na ceny a náklady ve vyvážející zemi. Kromě toho, že je toto tvrzení obecné a nepodložené, Komise v této souvislosti zaprvé uvádí, že struktura nákladů a mechanismy tvorby cen na jiných trzích (včetně záležitostí souvisejících s finanční podporou) jsou každopádně pro toto šetření, které se týká existence podstatných zkreslení v ČLR, irelevantní. Zadruhé, je důležité v analýze podle čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení posoudit, zda mají výrobci alespoň potenciální přístup k finančním prostředkům poskytovaným institucemi, které plní cíle veřejné politiky nebo jinak nevystupují nezávisle, nebo zda dostávají jiné státní finanční prostředky, které ovlivňují působení tržních sil a mají tak dopad na jejich vykazované ceny nebo náklady. Jelikož se na čínské výrobce kabelů z optických vláken a výrobce vstupů vztahují plány a směrnice vlády, jak je uvedeno v oddíle 3.1.1.5, mají rovněž přístup k finančním prostředkům prostřednictvím čínského finančního systému, jak uvádí oddíl 3.1.1.8. Komise rovněž zjistila, že někteří výrobci kabelů z optických vláken vykazovali subvence ve svých výročních zprávách, jak uvádí 113. bod odůvodnění. Subvence jsou pouze jedním prvkem, který by společně se všemi dalšími prvky, které jsou relevantní podle čl. 2 odst. 6a písm. b), mohl prokázat existenci podstatných zkreslení v zemi vývozu, jelikož představují jinou formu vládních zásahů do volného působení tržních sil a ovlivňují ceny nebo náklady. V důsledku výše uvedených skutečností Komise tvrzení CCCME zamítla.

| (163) | Ohledně odkazů žadatele na zjištění, ke kterým dospělo šetření týkající se textilií ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky a Egypta (110), CCCME uvedla, že tkané a/nebo vpichované textilie ze skleněných vláken a kabely z optických vláken jsou dva různé výrobky a patří do odlišných skupin výrobků. Zjištění, ke kterým dospělo toto šetření tedy nijak nesouvisí s kabely z optických vláken a neměla by být považována za důkazy o podstatných zkresleních uváděných v projednávané věci. Podle CCCME se důkazy poskytnuté žadatelem nijak konkrétně netýkaly výrobního odvětví, které bylo předmětem šetření, a byly proto nedostatečné a irelevantní. |
| --- | --- |

(163)

Ohledně odkazů žadatele na zjištění, ke kterým dospělo šetření týkající se textilií ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky a Egypta (110), CCCME uvedla, že tkané a/nebo vpichované textilie ze skleněných vláken a kabely z optických vláken jsou dva různé výrobky a patří do odlišných skupin výrobků. Zjištění, ke kterým dospělo toto šetření tedy nijak nesouvisí s kabely z optických vláken a neměla by být považována za důkazy o podstatných zkresleních uváděných v projednávané věci. Podle CCCME se důkazy poskytnuté žadatelem nijak konkrétně netýkaly výrobního odvětví, které bylo předmětem šetření, a byly proto nedostatečné a irelevantní.

textilií ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky a Egypta

110

| (164) | Zjištění, ke kterým Komise dospěla při šetření týkajícím se textilií ze skleněných vláken, na něž se tento podnět odvolával, jsou relevantní pro všechna průmyslová odvětví v ČLR, přinejmenším pokud jde o průřezové narušení ovlivňující výrobní faktory ve všech odvětvích nebo narušení týkající se fungování sociálně-ekonomického systému v ČLR. Některé z konkrétních politik a plánů, které se vztahují na odvětví textilií ze skleněných vláken, se mohou také přímo nebo nepřímo dotýkat odvětví kabelů z optických vláken, zejména pokud obě odvětví patří do stejného komplexního programu nebo politiky, která se týká podobných odvětví. Podle Komise byly důkazy předložené v podnětu relevantní a použitelné na odvětví kabelů z optických vláken a dostatečné k zahájení šetření podle čl. 5 odst. 9 a čl. 2 odst. 6a písm. e). Komise každopádně na základě tohoto šetření zjistila, že v tomto případě existuje řada politik a podstatných zkreslení, která si vyžadují použití čl. 2 odst. 6a, což podrobně popsala v oddílech 3.1.1.2–3.1.1.9 výše. Uvedené tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(164)

Zjištění, ke kterým Komise dospěla při šetření týkajícím se textilií ze skleněných vláken, na něž se tento podnět odvolával, jsou relevantní pro všechna průmyslová odvětví v ČLR, přinejmenším pokud jde o průřezové narušení ovlivňující výrobní faktory ve všech odvětvích nebo narušení týkající se fungování sociálně-ekonomického systému v ČLR. Některé z konkrétních politik a plánů, které se vztahují na odvětví textilií ze skleněných vláken, se mohou také přímo nebo nepřímo dotýkat odvětví kabelů z optických vláken, zejména pokud obě odvětví patří do stejného komplexního programu nebo politiky, která se týká podobných odvětví. Podle Komise byly důkazy předložené v podnětu relevantní a použitelné na odvětví kabelů z optických vláken a dostatečné k zahájení šetření podle čl. 5 odst. 9 a čl. 2 odst. 6a písm. e). Komise každopádně na základě tohoto šetření zjistila, že v tomto případě existuje řada politik a podstatných zkreslení, která si vyžadují použití čl. 2 odst. 6a, což podrobně popsala v oddílech 3.1.1.2–3.1.1.9 výše. Uvedené tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (165) | CCCME v neposlední řadě zpochybnila tvrzení žadatele, že komise pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv fungující jako „skutečný řídící orgán“ společnosti představuje dostatečný důkaz o existenci podstatných zkreslení. Dále uvedla, že by Komise měla vzít do úvahy všechny příslušné faktory v celém rozsahu, pokud měla řádně posoudit, zda státní držba akcií vede k zásahům státu, které podstatně a významně ovlivňují obchodní chování společností v souvislosti s rozhodováním, stanovováním cen a plánováním výstupu. CCCME k tomu ještě doplnila, že tyto zásahy zakazuje „zákon Čínské lidové republiky o majetkové účasti státu v podnicích“, jehož článek 6 stanoví, že
  „Státní rada a místní lidové vlády vykonávají podle zákona funkce přispěvatele založené na zásadách oddělení státních orgánů od podniků, oddělení správních funkcí veřejných záležitostí od funkcí státního přispěvatele do majetkové účasti a nezasahování do zákonných a nezávislých obchodních činností podniků.“
  V tomto ohledu CCCME uvedla, že komise pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv ve své roli nepřímého akcionáře společnosti FTT vykonává pouze funkci přispěvatele a nezasahuje do každodenního fungování společností. CCCME rovněž zpochybnila skutečnost, že by vztahy společnosti s komisí pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv v jakékoli podobě naznačovaly podstatná zkreslení CCCME na závěr tvrdila, že žadatel ve svém výše uvedeném tvrzení nezohlednil vazby mezi výrobci v Unii a řadou vývozců v tom smyslu, že většina žádajících a podporujících výrobců v Unii má v ČLR společnosti ve spojení nebo pobočky a/nebo dováží kabely z optických vláken z ČLR. |
| --- | --- |

(165)

CCCME v neposlední řadě zpochybnila tvrzení žadatele, že komise pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv fungující jako „skutečný řídící orgán“ společnosti představuje dostatečný důkaz o existenci podstatných zkreslení. Dále uvedla, že by Komise měla vzít do úvahy všechny příslušné faktory v celém rozsahu, pokud měla řádně posoudit, zda státní držba akcií vede k zásahům státu, které podstatně a významně ovlivňují obchodní chování společností v souvislosti s rozhodováním, stanovováním cen a plánováním výstupu. CCCME k tomu ještě doplnila, že tyto zásahy zakazuje „zákon Čínské lidové republiky o majetkové účasti státu v podnicích“, jehož článek 6 stanoví, že
  „Státní rada a místní lidové vlády vykonávají podle zákona funkce přispěvatele založené na zásadách oddělení státních orgánů od podniků, oddělení správních funkcí veřejných záležitostí od funkcí státního přispěvatele do majetkové účasti a nezasahování do zákonných a nezávislých obchodních činností podniků.“
  V tomto ohledu CCCME uvedla, že komise pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv ve své roli nepřímého akcionáře společnosti FTT vykonává pouze funkci přispěvatele a nezasahuje do každodenního fungování společností. CCCME rovněž zpochybnila skutečnost, že by vztahy společnosti s komisí pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv v jakékoli podobě naznačovaly podstatná zkreslení CCCME na závěr tvrdila, že žadatel ve svém výše uvedeném tvrzení nezohlednil vazby mezi výrobci v Unii a řadou vývozců v tom smyslu, že většina žádajících a podporujících výrobců v Unii má v ČLR společnosti ve spojení nebo pobočky a/nebo dováží kabely z optických vláken z ČLR.

„Státní rada a místní lidové vlády vykonávají podle zákona funkce přispěvatele založené na zásadách oddělení státních orgánů od podniků, oddělení správních funkcí veřejných záležitostí od funkcí státního přispěvatele do majetkové účasti a nezasahování do zákonných a nezávislých obchodních činností podniků.“

| (166) | V reakci na toto tvrzení Komise na úvod poznamenává, že v tvrzení CCCME jsou nesprávně spojovány dva různé prvky podle čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení, a to prvky uvedené v první a druhé odrážce. Tvrzení CCCME dále nijak nezohledňuje, že požadovanou právní normou tohoto ustanovení je „možný dopad“, a nikoli skutečný dopad těchto prvků. První prvek se týká podniků, „jež jsou ve vlastnictví orgánů země vývozu, jsou těmito orgány ovládány nebo jsou pod jejich strategickým dohledem či se řídí jejich pokyny“ a neomezuje se dle tvrzení CCCME pouze na úlohu „skutečného řídícího orgánu“. Naproti tomu druhý prvek v čl. 2 odst. 6a písm. b) se týká přítomnosti státu, která umožňuje „ovlivňovat ceny či náklady“. Jedná se o dva odlišné prvky, které je třeba vykládat ve spojení s úvodem čl. 2 odst. 6a písm. b), který stanoví, že se bere v úvahu jejich „možný dopad“ a nikoli skutečný dopad. Z analýzy obsažené v oddíle 3.1.1.3 vyplývá, které podniky jsou ve vlastnictví a pod kontrolou vlády ČLR v odvětví kabelů z optických vláken, zejména pokud jde o vyvážející výrobce zařazené do vzorku. Analýza obsažená v oddíle 3.1.1.4 podobně poskytuje informace o tom, jak může vláda ČLR ovlivňovat ceny nebo náklady v souvislosti s činnostmi odvětví kabelů z optických vláken, zejména pokud jde o vyvážející výrobce zařazené do vzorku. Toto tvrzení proto může být zamítnuto již na tomto základě. Ovládání podniků ze strany státních subjektů, například komisí pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv, může v zásadě významným způsobem ovlivňovat trh, a tím způsobovat narušení trhu, jak je popsáno ve výše uvedených oddílech tohoto nařízení. Označení za pouhého „přispěvatele“ nezasahujícího do každodenních činností na základě citovaného článku 6 zákona ČLR o majetkové účasti státu v podnicích nic nemění na roli státu vykonávanou prostřednictvím komise pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) první odrážky a nevylučuje tuto možnost podle příslušné normy „možného dopadu“, a to ani v případě jejího výkladu ve spojení s jinými články uvedeného zákona. Tyto články poskytují jasný důkaz o tom, jak se stát snaží prostřednictvím státem ovládaných podniků a prostřednictvím své role v těchto podnicích ovlivňovat hospodářství (111). Ohledně úlohy „přispěvatele“ článek 12 uvedeného zákona především stanoví, že
  „orgánu vykonávajícímu funkci přispěvatele jménem příslušné lidové vlády podle zákona náleží návratnost aktiv, účast na zásadním rozhodování, výběr manažerů a další práva přispěvatele v souvislosti s podniky“
   (112). Tato práva „přispěvatele“ potvrzují jeho možný vliv na fungování ovládaného podniku, přinejmenším z hlediska klíčového směřování rozvoje podnikání společnosti a strategických podnikových rozhodnutí, zejména prostřednictvím jmenování klíčových manažerů účastnících se rozhodování o každodenních obchodních činnostech, týkajících se i cen nebo nákladů. Komise v neposlední řadě, bez ohledu na míru ovládání ze strany komise pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv, shromáždila rovněž dostatek důkazů o existenci podstatných zkreslení v odvětví kabelů z optických vláken, ve kterém působí např. společnost FTT (a další výrobci), v oddílech 3.1.1.5–3.1.1.8. Vztahy mezi výrobci v EU a čínskými vývozci nejsou v konečném důsledku pro posouzení úlohy komise Státní rady pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv spočívající v ovládání společnosti FTT v Číně relevantní a byly každopádně podrobně analyzovány v 408.–415. bodě odůvodnění tohoto nařízení. Tato tvrzení CCCME byla proto zamítnuta. |
| --- | --- |

(166)

V reakci na toto tvrzení Komise na úvod poznamenává, že v tvrzení CCCME jsou nesprávně spojovány dva různé prvky podle čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení, a to prvky uvedené v první a druhé odrážce. Tvrzení CCCME dále nijak nezohledňuje, že požadovanou právní normou tohoto ustanovení je „možný dopad“, a nikoli skutečný dopad těchto prvků. První prvek se týká podniků, „jež jsou ve vlastnictví orgánů země vývozu, jsou těmito orgány ovládány nebo jsou pod jejich strategickým dohledem či se řídí jejich pokyny“ a neomezuje se dle tvrzení CCCME pouze na úlohu „skutečného řídícího orgánu“. Naproti tomu druhý prvek v čl. 2 odst. 6a písm. b) se týká přítomnosti státu, která umožňuje „ovlivňovat ceny či náklady“. Jedná se o dva odlišné prvky, které je třeba vykládat ve spojení s úvodem čl. 2 odst. 6a písm. b), který stanoví, že se bere v úvahu jejich „možný dopad“ a nikoli skutečný dopad. Z analýzy obsažené v oddíle 3.1.1.3 vyplývá, které podniky jsou ve vlastnictví a pod kontrolou vlády ČLR v odvětví kabelů z optických vláken, zejména pokud jde o vyvážející výrobce zařazené do vzorku. Analýza obsažená v oddíle 3.1.1.4 podobně poskytuje informace o tom, jak může vláda ČLR ovlivňovat ceny nebo náklady v souvislosti s činnostmi odvětví kabelů z optických vláken, zejména pokud jde o vyvážející výrobce zařazené do vzorku. Toto tvrzení proto může být zamítnuto již na tomto základě. Ovládání podniků ze strany státních subjektů, například komisí pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv, může v zásadě významným způsobem ovlivňovat trh, a tím způsobovat narušení trhu, jak je popsáno ve výše uvedených oddílech tohoto nařízení. Označení za pouhého „přispěvatele“ nezasahujícího do každodenních činností na základě citovaného článku 6 zákona ČLR o majetkové účasti státu v podnicích nic nemění na roli státu vykonávanou prostřednictvím komise pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) první odrážky a nevylučuje tuto možnost podle příslušné normy „možného dopadu“, a to ani v případě jejího výkladu ve spojení s jinými články uvedeného zákona. Tyto články poskytují jasný důkaz o tom, jak se stát snaží prostřednictvím státem ovládaných podniků a prostřednictvím své role v těchto podnicích ovlivňovat hospodářství (111). Ohledně úlohy „přispěvatele“ článek 12 uvedeného zákona především stanoví, že
  „orgánu vykonávajícímu funkci přispěvatele jménem příslušné lidové vlády podle zákona náleží návratnost aktiv, účast na zásadním rozhodování, výběr manažerů a další práva přispěvatele v souvislosti s podniky“
   (112). Tato práva „přispěvatele“ potvrzují jeho možný vliv na fungování ovládaného podniku, přinejmenším z hlediska klíčového směřování rozvoje podnikání společnosti a strategických podnikových rozhodnutí, zejména prostřednictvím jmenování klíčových manažerů účastnících se rozhodování o každodenních obchodních činnostech, týkajících se i cen nebo nákladů. Komise v neposlední řadě, bez ohledu na míru ovládání ze strany komise pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv, shromáždila rovněž dostatek důkazů o existenci podstatných zkreslení v odvětví kabelů z optických vláken, ve kterém působí např. společnost FTT (a další výrobci), v oddílech 3.1.1.5–3.1.1.8. Vztahy mezi výrobci v EU a čínskými vývozci nejsou v konečném důsledku pro posouzení úlohy komise Státní rady pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv spočívající v ovládání společnosti FTT v Číně relevantní a byly každopádně podrobně analyzovány v 408.–415. bodě odůvodnění tohoto nařízení. Tato tvrzení CCCME byla proto zamítnuta.

111

„orgánu vykonávajícímu funkci přispěvatele jménem příslušné lidové vlády podle zákona náleží návratnost aktiv, účast na zásadním rozhodování, výběr manažerů a další práva přispěvatele v souvislosti s podniky“

112

| (167) | Čínská vláda namítala, že čl. 2 odst. 6a základního nařízení EU není v souladu s článkem 2.2 a 2.2.1.1 antidumpingové dohody, a odkázala na zjištění, že metodika úpravy nákladů EU byla neslučitelná s výkladem Odvolacího orgánu WTO ve sporu EU – bionafta, jakož i panelu ve sporu EU – úprava nákladů (DS494). |
| --- | --- |

(167)

Čínská vláda namítala, že čl. 2 odst. 6a základního nařízení EU není v souladu s článkem 2.2 a 2.2.1.1 antidumpingové dohody, a odkázala na zjištění, že metodika úpravy nákladů EU byla neslučitelná s výkladem Odvolacího orgánu WTO ve sporu EU – bionafta, jakož i panelu ve sporu EU – úprava nákladů (DS494).

| (168) | K tvrzení čínské vlády týkajícímu se sporu EU – bionafta se Komise vyjádřila ve 146. bodě odůvodnění. Pokud jde o spor EU – úprava nákladů, Komise připomíná, že jak EU, tak Ruská federace se proti závěrům panelu odvolaly, a závěry nenabyly právní moci, a tudíž – podle stávající judikatury WTO – nemají právní postavení v systému WTO, neboť nebyly schváleny rozhodnutími členů WTO. Každopádně se ve zprávě panelu v tomto sporu výslovně pojednává o ustanoveních čl. 2 odst. 6a základního nařízení jako o ustanoveních, která nejsou předmětem sporu. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(168)

K tvrzení čínské vlády týkajícímu se sporu EU – bionafta se Komise vyjádřila ve 146. bodě odůvodnění. Pokud jde o spor EU – úprava nákladů, Komise připomíná, že jak EU, tak Ruská federace se proti závěrům panelu odvolaly, a závěry nenabyly právní moci, a tudíž – podle stávající judikatury WTO – nemají právní postavení v systému WTO, neboť nebyly schváleny rozhodnutími členů WTO. Každopádně se ve zprávě panelu v tomto sporu výslovně pojednává o ustanoveních čl. 2 odst. 6a základního nařízení jako o ustanoveních, která nejsou předmětem sporu. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (169) | Čínská vláda rovněž v souvislosti se zprávou tvrdila, že Komise vydala zprávy téhož druhu pouze pro několik vybraných zemí, čímž vyvolala obavy ohledně možného porušení zacházení podle nejvyšších výhod a národního zacházení. Ohledně předchozího šetření týkajícího se výrobků pocházejících z ČLR čínská vláda dále uvedla, že nebylo žádným způsobem zjišťováno, zda došlo k narušení trhu v odvětvích EU a v jejich předcházejících odvětvích nebo zda údaje třetích stran použité v řízení byly narušením trhu ovlivněny či nikoli. Podstata celého systému šetření založeného na čl. 2 odst. 6a proto nemůže být konzistentní, natož spravedlivá. Podle čínské vlády není pojem „narušení trhu“ ekonomy všeobecně přijímán a existence „podstatného narušení trhu“ obsaženého v čl. 2 odst. 6a základního nařízení nebyla plně prokázána, přičemž této normě chybí teoretická podpora a mezinárodní uznání. Čínská vláda má za to, že by měly být projednány a definovány základní pojmy a normy „trh“, „narušení“ a „podstatné“, a pokud nebyly učiněny závěry ohledně posledně uvedeného pojmu nebo o něm nepanovala shoda, nebylo možné ani přesně definovat „podstatné narušení trhu“. Proto je nemožné a nesmyslné stanovit na tomto základě jakákoli právní ustanovení nebo mezinárodní pravidla. Čínská vláda na závěr poznamenala, že různé ekonomiky vyznávající zásady tržního hospodářství nemohou mít stejné uspořádání, jelikož mezi jednotlivými ekonomikami existují institucionální rozdíly. Rozdíly v systému nebo uspořádání tedy nemohou být považovány za důkaz podstatného narušení trhu. Podle čínské vlády lze tento přístup považovat pouze za diskriminační a protekcionistický. |
| --- | --- |

(169)

Čínská vláda rovněž v souvislosti se zprávou tvrdila, že Komise vydala zprávy téhož druhu pouze pro několik vybraných zemí, čímž vyvolala obavy ohledně možného porušení zacházení podle nejvyšších výhod a národního zacházení. Ohledně předchozího šetření týkajícího se výrobků pocházejících z ČLR čínská vláda dále uvedla, že nebylo žádným způsobem zjišťováno, zda došlo k narušení trhu v odvětvích EU a v jejich předcházejících odvětvích nebo zda údaje třetích stran použité v řízení byly narušením trhu ovlivněny či nikoli. Podstata celého systému šetření založeného na čl. 2 odst. 6a proto nemůže být konzistentní, natož spravedlivá. Podle čínské vlády není pojem „narušení trhu“ ekonomy všeobecně přijímán a existence „podstatného narušení trhu“ obsaženého v čl. 2 odst. 6a základního nařízení nebyla plně prokázána, přičemž této normě chybí teoretická podpora a mezinárodní uznání. Čínská vláda má za to, že by měly být projednány a definovány základní pojmy a normy „trh“, „narušení“ a „podstatné“, a pokud nebyly učiněny závěry ohledně posledně uvedeného pojmu nebo o něm nepanovala shoda, nebylo možné ani přesně definovat „podstatné narušení trhu“. Proto je nemožné a nesmyslné stanovit na tomto základě jakákoli právní ustanovení nebo mezinárodní pravidla. Čínská vláda na závěr poznamenala, že různé ekonomiky vyznávající zásady tržního hospodářství nemohou mít stejné uspořádání, jelikož mezi jednotlivými ekonomikami existují institucionální rozdíly. Rozdíly v systému nebo uspořádání tedy nemohou být považovány za důkaz podstatného narušení trhu. Podle čínské vlády lze tento přístup považovat pouze za diskriminační a protekcionistický.

| (170) | Pokud jde o tvrzení čínské vlády týkající se porušení ustanovení doložky nejvyšších výhod a národního zacházení, Komise připomíná, že podle čl. 2 odst. 6a písm. c) základního nařízení se zpráva o situaci v zemi má vypracovat pro jakoukoli zemi, pouze pokud má Komise podložené informace týkající se možné existence podstatných zkreslení v určité zemi nebo odvětví v dané zemi. Po vstupu nových ustanovení čl. 2 odst. 6a základního nařízení v platnost v prosinci 2017 měla Komise takové informace týkající se podstatného zkreslení ohledně Číny. Komise také vydala zprávu o zkreslení v Rusku v říjnu 2020 (113) a není vyloučené, že budou následovat další zprávy. V souladu s výše uvedeným navíc tyto zprávy nejsou pro účely použití čl. 2 odst. 6a povinné. V čl. 2 odst. 6a písm. c) jsou popsány podmínky, za kterých má Komise vydávat zprávy o situaci v zemi, a podle čl. 2 odst. 6a písm. d) nejsou žadatelé povinni zprávu použít, ani podle čl. 2 odst. 6a písm. e) není existence zprávy o situaci v zemi podmínkou pro zahájení šetření podle čl. 2 odst. 6a. Pro zahájení šetření na tomto základě stačí podle čl. 2 odst. 6a písm. e) dostatek důkazů dokládajících podstatné zkreslení v kterékoli zemi předložených žadateli, kteří splňují kritéria čl. 2 odst. 6a písm. b). Proto pravidla týkající se podstatného zkreslení v jednotlivých zemích platí pro všechny země bez rozdílu a bez ohledu na existenci zprávy o situaci v zemi. Proto pravidla týkající se zkreslení v jednotlivých zemích nejsou v rozporu s doložkou nejvyšších výhod. Komise ohledně údajných zkreslení v EU konstatuje, že kromě toho, že je toto tvrzení čínské vlády obecné a nijak nepodložené, nejsou zkreslení existující v EU a ovlivňující společnosti v EU předmětem analýzy podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení, která se týká země vývozu. Tento pojem je proto z hlediska výrobního odvětví Unie z právního hlediska v konkrétním kontextu antidumpingových šetření irelevantní. K tvrzení ohledně různých zemí, které přijímají různá ujednání týkající se tržního hospodářství, dodává, že se použijí ustanovení čl. 2 odst. 6a pouze v případě, že v zemi vývozu existují podstatná zkreslení, dojde-li k podstatným vládním zásahům, které ovlivňují náklady a ceny, a proto to nijak nesouvisí s různými uspořádáními tržních ekonomik, nedojde-li k žádným podstatným vládním zásahům, kterými by bylo ovlivněno působení tržních sil. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem Komise tato tvrzení zamítla. |
| --- | --- |

(170)

Pokud jde o tvrzení čínské vlády týkající se porušení ustanovení doložky nejvyšších výhod a národního zacházení, Komise připomíná, že podle čl. 2 odst. 6a písm. c) základního nařízení se zpráva o situaci v zemi má vypracovat pro jakoukoli zemi, pouze pokud má Komise podložené informace týkající se možné existence podstatných zkreslení v určité zemi nebo odvětví v dané zemi. Po vstupu nových ustanovení čl. 2 odst. 6a základního nařízení v platnost v prosinci 2017 měla Komise takové informace týkající se podstatného zkreslení ohledně Číny. Komise také vydala zprávu o zkreslení v Rusku v říjnu 2020 (113) a není vyloučené, že budou následovat další zprávy. V souladu s výše uvedeným navíc tyto zprávy nejsou pro účely použití čl. 2 odst. 6a povinné. V čl. 2 odst. 6a písm. c) jsou popsány podmínky, za kterých má Komise vydávat zprávy o situaci v zemi, a podle čl. 2 odst. 6a písm. d) nejsou žadatelé povinni zprávu použít, ani podle čl. 2 odst. 6a písm. e) není existence zprávy o situaci v zemi podmínkou pro zahájení šetření podle čl. 2 odst. 6a. Pro zahájení šetření na tomto základě stačí podle čl. 2 odst. 6a písm. e) dostatek důkazů dokládajících podstatné zkreslení v kterékoli zemi předložených žadateli, kteří splňují kritéria čl. 2 odst. 6a písm. b). Proto pravidla týkající se podstatného zkreslení v jednotlivých zemích platí pro všechny země bez rozdílu a bez ohledu na existenci zprávy o situaci v zemi. Proto pravidla týkající se zkreslení v jednotlivých zemích nejsou v rozporu s doložkou nejvyšších výhod. Komise ohledně údajných zkreslení v EU konstatuje, že kromě toho, že je toto tvrzení čínské vlády obecné a nijak nepodložené, nejsou zkreslení existující v EU a ovlivňující společnosti v EU předmětem analýzy podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení, která se týká země vývozu. Tento pojem je proto z hlediska výrobního odvětví Unie z právního hlediska v konkrétním kontextu antidumpingových šetření irelevantní. K tvrzení ohledně různých zemí, které přijímají různá ujednání týkající se tržního hospodářství, dodává, že se použijí ustanovení čl. 2 odst. 6a pouze v případě, že v zemi vývozu existují podstatná zkreslení, dojde-li k podstatným vládním zásahům, které ovlivňují náklady a ceny, a proto to nijak nesouvisí s různými uspořádáními tržních ekonomik, nedojde-li k žádným podstatným vládním zásahům, kterými by bylo ovlivněno působení tržních sil. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem Komise tato tvrzení zamítla.

113

| (171) | Ohledně tvrzení čínské vlády učiněné ve fázi zahájení řízení, že nebylo zkoumáno, zda jsou údaje třetích stran použité v řízení Komise ovlivněné narušením trhu či nikoli, Komise připomíná, že v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) běžnou hodnotu početně zjišťuje na základě vybraných údajů, kterými nejsou domácí ceny a náklady v zemi vývozu, pouze v případě, že se tyto údaje ukáží jako nejvhodnější zdroj nezkreslených cen a nákladů. Komise je v rámci tohoto procesu povinna použít pouze nezkreslené údaje. Zúčastněné strany jsou v tomto ohledu vyzývány, aby se v počátečních fázích šetření k navrhovaným zdrojům pro stanovení běžné hodnoty vyjádřily. Konečné rozhodnutí Komise o tom, které nezkreslené údaje by se měly k výpočtu běžné hodnoty použít, tyto připomínky plně zohledňuje. |
| --- | --- |

(171)

Ohledně tvrzení čínské vlády učiněné ve fázi zahájení řízení, že nebylo zkoumáno, zda jsou údaje třetích stran použité v řízení Komise ovlivněné narušením trhu či nikoli, Komise připomíná, že v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) běžnou hodnotu početně zjišťuje na základě vybraných údajů, kterými nejsou domácí ceny a náklady v zemi vývozu, pouze v případě, že se tyto údaje ukáží jako nejvhodnější zdroj nezkreslených cen a nákladů. Komise je v rámci tohoto procesu povinna použít pouze nezkreslené údaje. Zúčastněné strany jsou v tomto ohledu vyzývány, aby se v počátečních fázích šetření k navrhovaným zdrojům pro stanovení běžné hodnoty vyjádřily. Konečné rozhodnutí Komise o tom, které nezkreslené údaje by se měly k výpočtu běžné hodnoty použít, tyto připomínky plně zohledňuje.

nezkreslených

| (172) | Ohledně připomínky čínské vlády k pojmu „podstatné narušení trhu“ Komise podotýká, že toto tvrzení je obecné a teoretické, a nijak z něj nevyplývá, proč a jak by měl být pojem použitý v základním nařízení zatížen nějakými vadami. Dále připomíná, že v rámci postupu vedoucího k přijetí legislativního návrhu vydala Komise posouzení dopadů, které rovněž obsahovalo podrobné objasnění pojmu podstatného narušení a použitých kritérií. Po tomto posouzení dopadů následovala veřejná konzultace a konference zúčastněných stran. Čínská vláda se do tohoto procesu rovněž aktivně zapojila, když se konference zúčastněných stran zúčastnila. Výsledek tohoto konzultačního procesu byl v postupu vedoucím k přijetí legislativního návrhu a v legislativním procesu vedoucím k přijetí tohoto ustanovení plně zohledněn. Ustanovení čl. 2 odst. 6a pojem „podstatná zkreslení“ pro účely použití základního nařízení EU jasným způsobem definuje. Ustanovení čl. 2 odst. 6a písm. b) dále stanoví, jaké prvky spolu s jejich potenciálním dopadem by byly při posuzování toho, zda existují podstatná zkreslení, brány v úvahu. Rozdíly v hospodářských systémech nehrají při tomto posouzení žádnou roli, jelikož je lze použít pouze ve vztahu k zemi vývozu dotčeného výrobku. K tvrzení ohledně diskriminace Komise podotýká, že se základní nařízení, a zejména jeho čl. 2 odst. 6a, nevztahuje na žádnou konkrétní zemi ani žádnou konkrétní zemi nediskriminuje. Použije se pouze v případě, že se v průběhu šetření zjistí možná existence podstatných zkreslení v zemi vývozu (kterékoli zemi), na kterou se toto řízení vztahuje, a to na základě důkazů ve spisu. Komise proto tedy tato tvrzení zamítla. |
| --- | --- |

(172)

Ohledně připomínky čínské vlády k pojmu „podstatné narušení trhu“ Komise podotýká, že toto tvrzení je obecné a teoretické, a nijak z něj nevyplývá, proč a jak by měl být pojem použitý v základním nařízení zatížen nějakými vadami. Dále připomíná, že v rámci postupu vedoucího k přijetí legislativního návrhu vydala Komise posouzení dopadů, které rovněž obsahovalo podrobné objasnění pojmu podstatného narušení a použitých kritérií. Po tomto posouzení dopadů následovala veřejná konzultace a konference zúčastněných stran. Čínská vláda se do tohoto procesu rovněž aktivně zapojila, když se konference zúčastněných stran zúčastnila. Výsledek tohoto konzultačního procesu byl v postupu vedoucím k přijetí legislativního návrhu a v legislativním procesu vedoucím k přijetí tohoto ustanovení plně zohledněn. Ustanovení čl. 2 odst. 6a pojem „podstatná zkreslení“ pro účely použití základního nařízení EU jasným způsobem definuje. Ustanovení čl. 2 odst. 6a písm. b) dále stanoví, jaké prvky spolu s jejich potenciálním dopadem by byly při posuzování toho, zda existují podstatná zkreslení, brány v úvahu. Rozdíly v hospodářských systémech nehrají při tomto posouzení žádnou roli, jelikož je lze použít pouze ve vztahu k zemi vývozu dotčeného výrobku. K tvrzení ohledně diskriminace Komise podotýká, že se základní nařízení, a zejména jeho čl. 2 odst. 6a, nevztahuje na žádnou konkrétní zemi ani žádnou konkrétní zemi nediskriminuje. Použije se pouze v případě, že se v průběhu šetření zjistí možná existence podstatných zkreslení v zemi vývozu (kterékoli zemi), na kterou se toto řízení vztahuje, a to na základě důkazů ve spisu. Komise proto tedy tato tvrzení zamítla.

| (173) | Čínská vláda dále uvedla, že zpráva vypracovaná útvary Komise měla významné nedostatky jak z věcného, tak z právního hlediska. Podle čínské vlády byl podnět založen na nesprávných závěrech učiněných na základě zprávy, jakož i na předchozích šetřeních, která žadatel použil jako nové důkazy v tomto šetření. Čínská vláda tvrdila, že se Komise coby vyšetřovací orgán ve stejném smyslu odchýlila od svého neutrálního postavení a vyzvala výrobní odvětví EU, aby v podnětu obvinilo Čínu z významného narušení trhu, čímž porušila nejzákladnější právní zásady poctivosti a spravedlnosti. Předložené důkazy jsou podle čínské vlády nedostatečné, protože nevypovídají o situaci na trhu dotčeného výrobku, přičemž žadatel nepředložil žádnou další zprávu nebo důkazy o existenci narušení čínského trhu s dotčenými výrobky. Žadatel ani Komise nebyli schopni přesně prokázat, jakým způsobem politika a opatření čínské vlády ovlivnily cenový mechanismus trhu konkrétního odvětví v Číně. |
| --- | --- |

(173)

Čínská vláda dále uvedla, že zpráva vypracovaná útvary Komise měla významné nedostatky jak z věcného, tak z právního hlediska. Podle čínské vlády byl podnět založen na nesprávných závěrech učiněných na základě zprávy, jakož i na předchozích šetřeních, která žadatel použil jako nové důkazy v tomto šetření. Čínská vláda tvrdila, že se Komise coby vyšetřovací orgán ve stejném smyslu odchýlila od svého neutrálního postavení a vyzvala výrobní odvětví EU, aby v podnětu obvinilo Čínu z významného narušení trhu, čímž porušila nejzákladnější právní zásady poctivosti a spravedlnosti. Předložené důkazy jsou podle čínské vlády nedostatečné, protože nevypovídají o situaci na trhu dotčeného výrobku, přičemž žadatel nepředložil žádnou další zprávu nebo důkazy o existenci narušení čínského trhu s dotčenými výrobky. Žadatel ani Komise nebyli schopni přesně prokázat, jakým způsobem politika a opatření čínské vlády ovlivnily cenový mechanismus trhu konkrétního odvětví v Číně.

| (174) | V reakci na tvrzení čínské vlády ohledně nedostatků a nesprávných závěrů učiněných ve zprávě Komise uvedla, že tato zpráva je souhrnný dokument vycházející z rozsáhlých objektivních důkazů, včetně právních, regulačních a jiných oficiálních politických dokumentů vydaných čínskou vládou, zpráv třetích stran z mezinárodních organizací, akademických studií a vědeckých článků i jiných spolehlivých nezávislých zdrojů. Zpráva byla zveřejněna od prosince 2017, aby měly případné zúčastněné strany dostatek příležitostí ji a důkazy, na nichž je založena, vyvrátit, doplnit nebo se k nim vyjádřit. Čínská vláda poukázala na nedostatky zprávy zcela obecným a nekonkrétním způsobem a současně nijak nevyvrátila podstatu věci ani důkazy obsažené ve zprávě. Žadatelé mohou opřít svá tvrzení o důkazy a zjištění z předchozích šetření, pokud jsou relevantní a pokud nebyly soudním orgánem prohlášeny za nezákonné. Neutralitu a nestrannost řízení zajišťuje ustanovení čl. 2 odst. 6a, který rovněž dohlíží na to, aby byla během šetření dodržována práva všech stran na obhajobu. Komise podotýká, že možnost poskytovaná žadatelům předkládat tvrzení a důkazy o možném zkreslení cen a nákladů v zemích, kde je pravděpodobné, že existují podstatná zkreslení stimulovaná státem, nelze vykládat jako nepoctivý a nespravedlivý postup podporující předkládání těchto nepodložených tvrzení. K tvrzení čínské vlády ohledně nedostatečnosti důkazů ve fázi zahájení řízení Komise připomíná, že podle čl. 2 odst. 6a písm. e) může zahájit šetření, pokud považuje důkazy předložené žadatelem o podstatných zkresleních za dostatečné. Avšak k určení skutečné existence nebo dopadu podstatných zkreslení a následnému použití metodiky stanovené v čl. 2 odst. 6a písm. a) dojde v době poskytnutí prozatímních a/nebo konečných informací na základě šetření. Existence a dopad podstatných zkreslení nejsou dle tvrzení čínské vlády potvrzeny v době zahájení řízení, ale až při provedení důkladného šetření. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(174)

V reakci na tvrzení čínské vlády ohledně nedostatků a nesprávných závěrů učiněných ve zprávě Komise uvedla, že tato zpráva je souhrnný dokument vycházející z rozsáhlých objektivních důkazů, včetně právních, regulačních a jiných oficiálních politických dokumentů vydaných čínskou vládou, zpráv třetích stran z mezinárodních organizací, akademických studií a vědeckých článků i jiných spolehlivých nezávislých zdrojů. Zpráva byla zveřejněna od prosince 2017, aby měly případné zúčastněné strany dostatek příležitostí ji a důkazy, na nichž je založena, vyvrátit, doplnit nebo se k nim vyjádřit. Čínská vláda poukázala na nedostatky zprávy zcela obecným a nekonkrétním způsobem a současně nijak nevyvrátila podstatu věci ani důkazy obsažené ve zprávě. Žadatelé mohou opřít svá tvrzení o důkazy a zjištění z předchozích šetření, pokud jsou relevantní a pokud nebyly soudním orgánem prohlášeny za nezákonné. Neutralitu a nestrannost řízení zajišťuje ustanovení čl. 2 odst. 6a, který rovněž dohlíží na to, aby byla během šetření dodržována práva všech stran na obhajobu. Komise podotýká, že možnost poskytovaná žadatelům předkládat tvrzení a důkazy o možném zkreslení cen a nákladů v zemích, kde je pravděpodobné, že existují podstatná zkreslení stimulovaná státem, nelze vykládat jako nepoctivý a nespravedlivý postup podporující předkládání těchto nepodložených tvrzení. K tvrzení čínské vlády ohledně nedostatečnosti důkazů ve fázi zahájení řízení Komise připomíná, že podle čl. 2 odst. 6a písm. e) může zahájit šetření, pokud považuje důkazy předložené žadatelem o podstatných zkresleních za dostatečné. Avšak k určení skutečné existence nebo dopadu podstatných zkreslení a následnému použití metodiky stanovené v čl. 2 odst. 6a písm. a) dojde v době poskytnutí prozatímních a/nebo konečných informací na základě šetření. Existence a dopad podstatných zkreslení nejsou dle tvrzení čínské vlády potvrzeny v době zahájení řízení, ale až při provedení důkladného šetření. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (175) | Ohledně subvencí poskytnutých ČLR zmíněných v podnětu čínská vláda uvedla, že EU poskytla řadu subvencí, které by mohly způsobit narušení jejího trhu, a žadatel neprokázal, že by subvence byla ve skutečnosti vládním zásahem s významným dopadem na trh nebo narušujícím účinkem na cenu nebo náklady příslušných výrobků. Čínská vláda poukázala na to, že podle článku 32.1 Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních nemůže být proti subvenci jiného člena podniknuto žádné konkrétní opatření, s výjimkou podle ustanovení GATT 1994. |
| --- | --- |

(175)

Ohledně subvencí poskytnutých ČLR zmíněných v podnětu čínská vláda uvedla, že EU poskytla řadu subvencí, které by mohly způsobit narušení jejího trhu, a žadatel neprokázal, že by subvence byla ve skutečnosti vládním zásahem s významným dopadem na trh nebo narušujícím účinkem na cenu nebo náklady příslušných výrobků. Čínská vláda poukázala na to, že podle článku 32.1 Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních nemůže být proti subvenci jiného člena podniknuto žádné konkrétní opatření, s výjimkou podle ustanovení GATT 1994.

| (176) | Komise ve 162. bodě odůvodnění již uvedla, že tvrzení o poskytnutí subvencí ze strany EU, které je v každém případě zcela nepodložené, nemá pro posouzení zkreslení v zemi vývozu podle čl. 2 odst. 6a písm. b) žádný význam. Podle téhož bodu odůvodnění je nutné subvence považovat za jeden z prostředků zásahů, kterými stát zavádí konkrétní narušující veřejné politiky, a není proto nutné zjišťovat jejich konkrétní dopad. Jak je uvedeno ve 174. bodě odůvodnění, existence a dopad podstatných zkreslení nejsou každopádně potvrzeny ve fázi zahájení řízení, ale až po provedení důkladného šetření. Ohledně použití článku 32.1 Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních Komise uvádí, že toto šetření a metodika uvedená v čl. 2 odst. 6a se týkají výpočtu běžné hodnoty v souvislosti s dumpingem při dovozu zboží a nelze je považovat za konkrétní opatření podniknuté proti subvencím poskytnutým ČLR. Jakýkoli odkaz na uvedený článek je proto irelevantní. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(176)

Komise ve 162. bodě odůvodnění již uvedla, že tvrzení o poskytnutí subvencí ze strany EU, které je v každém případě zcela nepodložené, nemá pro posouzení zkreslení v zemi vývozu podle čl. 2 odst. 6a písm. b) žádný význam. Podle téhož bodu odůvodnění je nutné subvence považovat za jeden z prostředků zásahů, kterými stát zavádí konkrétní narušující veřejné politiky, a není proto nutné zjišťovat jejich konkrétní dopad. Jak je uvedeno ve 174. bodě odůvodnění, existence a dopad podstatných zkreslení nejsou každopádně potvrzeny ve fázi zahájení řízení, ale až po provedení důkladného šetření. Ohledně použití článku 32.1 Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních Komise uvádí, že toto šetření a metodika uvedená v čl. 2 odst. 6a se týkají výpočtu běžné hodnoty v souvislosti s dumpingem při dovozu zboží a nelze je považovat za konkrétní opatření podniknuté proti subvencím poskytnutým ČLR. Jakýkoli odkaz na uvedený článek je proto irelevantní. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (177) | Vyvážející výrobce ZTT uvedl, že početní zjištění běžné hodnoty Komisí na základě na základě výrobních nákladů a nákladů na prodej nebo referenčních hodnot ve vhodné reprezentativní zemi je v rozporu se závazky EU podle dohod WTO, zejména s jejím závazkem podle oddílu 15 protokolu o přistoupení Číny k WTO. Podle společnosti ZTT by se EU od 12. prosince 2016 neměla při určování běžné hodnoty u výrobců ze zemí vývozu odchýlit od standardní metodiky, tj. měla by používat pouze domácí ceny a náklady země vývozu, pokud nestanoví další ustanovení dohod WTO včetně antidumpingové dohody jinak. Společnost ZTT rovněž tvrdila, že článek 2 antidumpingové dohody neumožňuje použít k určení běžné hodnoty jiné informace než ty v zemi vývozu. Ačkoli lze za výjimečných okolností běžnou hodnotu početně zjišťovat, je nezbytné údaje týkající se výrobních nákladů, prodejních, správních a režijních nákladů a zisku získat ze zdrojů v zemi vývozu. Podle společnosti ZTT antidumpingová dohoda neobsahovala žádné ustanovení, které by umožňovalo se od tohoto obecného pravidla odchýlit, a nebyl v ní obsažen pojem podstatných zkresleních. V tomto ohledu společnost ZTT odkázala na definici běžné hodnoty uvedenou v článku 2.1 antidumpingové dohody a na výjimečné okolnosti popsané v článku 2.2 antidumpingové dohody, podle kterých lze běžnou hodnotu určit na základě srovnatelné ceny obdobného výrobku při jeho vývozu do vhodné třetí země za předpokladu, že tato cena je reprezentativní, nebo na základě výrobních nákladů v zemi původu plus přiměřená výše prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Společnost ZTT dodala, že antidumpingová dohoda vyžaduje, aby se náklady běžně počítaly na základě záznamů dotčeného vývozce nebo výrobce, pokud jsou tyto záznamy v souladu s obecně uznávanými účetními zásadami země vývozu a přiměřeně odrážejí náklady spojené s výrobou a prodejem dotčeného výrobku, a že výše prodejních, správních a režijních nákladů a zisku bude rovněž vycházet ze skutečných údajů týkajících se výroby a prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku dotčeným vývozcem nebo výrobcem, nebo pokud je nelze stanovit na tomto základě, stanoví se na základě jiných zdrojů, ale vždy na domácím trhu země původu. |
| --- | --- |

(177)

Vyvážející výrobce ZTT uvedl, že početní zjištění běžné hodnoty Komisí na základě na základě výrobních nákladů a nákladů na prodej nebo referenčních hodnot ve vhodné reprezentativní zemi je v rozporu se závazky EU podle dohod WTO, zejména s jejím závazkem podle oddílu 15 protokolu o přistoupení Číny k WTO. Podle společnosti ZTT by se EU od 12. prosince 2016 neměla při určování běžné hodnoty u výrobců ze zemí vývozu odchýlit od standardní metodiky, tj. měla by používat pouze domácí ceny a náklady země vývozu, pokud nestanoví další ustanovení dohod WTO včetně antidumpingové dohody jinak. Společnost ZTT rovněž tvrdila, že článek 2 antidumpingové dohody neumožňuje použít k určení běžné hodnoty jiné informace než ty v zemi vývozu. Ačkoli lze za výjimečných okolností běžnou hodnotu početně zjišťovat, je nezbytné údaje týkající se výrobních nákladů, prodejních, správních a režijních nákladů a zisku získat ze zdrojů v zemi vývozu. Podle společnosti ZTT antidumpingová dohoda neobsahovala žádné ustanovení, které by umožňovalo se od tohoto obecného pravidla odchýlit, a nebyl v ní obsažen pojem podstatných zkresleních. V tomto ohledu společnost ZTT odkázala na definici běžné hodnoty uvedenou v článku 2.1 antidumpingové dohody a na výjimečné okolnosti popsané v článku 2.2 antidumpingové dohody, podle kterých lze běžnou hodnotu určit na základě srovnatelné ceny obdobného výrobku při jeho vývozu do vhodné třetí země za předpokladu, že tato cena je reprezentativní, nebo na základě výrobních nákladů v zemi původu plus přiměřená výše prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Společnost ZTT dodala, že antidumpingová dohoda vyžaduje, aby se náklady běžně počítaly na základě záznamů dotčeného vývozce nebo výrobce, pokud jsou tyto záznamy v souladu s obecně uznávanými účetními zásadami země vývozu a přiměřeně odrážejí náklady spojené s výrobou a prodejem dotčeného výrobku, a že výše prodejních, správních a režijních nákladů a zisku bude rovněž vycházet ze skutečných údajů týkajících se výroby a prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku dotčeným vývozcem nebo výrobcem, nebo pokud je nelze stanovit na tomto základě, stanoví se na základě jiných zdrojů, ale vždy na domácím trhu země původu.

| (178) | Kromě toho společnost ZTT odkázala na rozhodnutí ve sporu EU – bionafta, podle kterého vyšetřující orgány nesměly posoudit náklady uvedené v záznamech vývozce/výrobce na základě referenční hodnoty, která nesouvisí s výrobními náklady v zemi původu. Společnost ZTT uvedla, že s ohledem na zprávu Odvolacího orgánu v uvedeném případě je třeba provést srovnání podle článku 2.2.1.1 antidumpingové dohody mezi náklady uvedenými v záznamech výrobce/vývozce a náklady, které tomuto výrobci skutečně vznikly. Nakonec společnost ZTT poukázala na skutečnost, že podle zprávy Odvolacího orgánu v daném sporu nebyla samotná zkreslení v Argentině, která způsobovala rozdíl mezi domácími a mezinárodními cenami hlavní suroviny dotčeného výrobku, dostatečným základem podle článku 2.2.1.1 k vyvození závěru, že záznamy výrobce přiměřeně neodrážely náklady na surovinu spojené s výrobou a prodejem dotčeného výrobku, nebo k nepřihlédnutí k těmto nákladům při určování běžné hodnoty dotčeného výrobku. Společnost ZTT proto dospěla k závěru, že čl. 2 odst. 6a je s dohodami WTO, včetně protokolu o přistoupení Číny k WTO, a s judikaturou orgánu pro řešení sporů neslučitelný. |
| --- | --- |

(178)

Kromě toho společnost ZTT odkázala na rozhodnutí ve sporu EU – bionafta, podle kterého vyšetřující orgány nesměly posoudit náklady uvedené v záznamech vývozce/výrobce na základě referenční hodnoty, která nesouvisí s výrobními náklady v zemi původu. Společnost ZTT uvedla, že s ohledem na zprávu Odvolacího orgánu v uvedeném případě je třeba provést srovnání podle článku 2.2.1.1 antidumpingové dohody mezi náklady uvedenými v záznamech výrobce/vývozce a náklady, které tomuto výrobci skutečně vznikly. Nakonec společnost ZTT poukázala na skutečnost, že podle zprávy Odvolacího orgánu v daném sporu nebyla samotná zkreslení v Argentině, která způsobovala rozdíl mezi domácími a mezinárodními cenami hlavní suroviny dotčeného výrobku, dostatečným základem podle článku 2.2.1.1 k vyvození závěru, že záznamy výrobce přiměřeně neodrážely náklady na surovinu spojené s výrobou a prodejem dotčeného výrobku, nebo k nepřihlédnutí k těmto nákladům při určování běžné hodnoty dotčeného výrobku. Společnost ZTT proto dospěla k závěru, že čl. 2 odst. 6a je s dohodami WTO, včetně protokolu o přistoupení Číny k WTO, a s judikaturou orgánu pro řešení sporů neslučitelný.

| (179) | Komise v souladu se svými připomínkami obsaženými ve 146. bodě odůvodnění zamítla tvrzení společnosti ZTT týkající se údajné obecné neslučitelnosti početního zjištění běžné hodnoty Komisí na základě výrobních nákladů a nákladů na prodej nebo referenčních hodnot ve vhodné reprezentativní zemi s dohodami WTO. V témže bodě odůvodnění se Komise zabývala otázkou relevantnosti sporu EU – bionafta a příslušných zjištění Odvolacího orgánu pro toto šetření. S ohledem na závazky podle oddílu 15 protokolu o přistoupení Číny k WTO Komise připomíná, že v antidumpingových řízeních týkajících se výrobků z Číny platí pro stanovení běžné hodnoty nadále ty části oddílu 15 protokolu, jejichž platnost nevypršela, a to jak s ohledem na standardy tržního hospodářství, tak s ohledem na použití metodiky, která není založena na přísném porovnání s čínskými výrobky nebo náklady. Ze všech výše uvedených důvodů byla tato tvrzení zamítnuta. |
| --- | --- |

(179)

Komise v souladu se svými připomínkami obsaženými ve 146. bodě odůvodnění zamítla tvrzení společnosti ZTT týkající se údajné obecné neslučitelnosti početního zjištění běžné hodnoty Komisí na základě výrobních nákladů a nákladů na prodej nebo referenčních hodnot ve vhodné reprezentativní zemi s dohodami WTO. V témže bodě odůvodnění se Komise zabývala otázkou relevantnosti sporu EU – bionafta a příslušných zjištění Odvolacího orgánu pro toto šetření. S ohledem na závazky podle oddílu 15 protokolu o přistoupení Číny k WTO Komise připomíná, že v antidumpingových řízeních týkajících se výrobků z Číny platí pro stanovení běžné hodnoty nadále ty části oddílu 15 protokolu, jejichž platnost nevypršela, a to jak s ohledem na standardy tržního hospodářství, tak s ohledem na použití metodiky, která není založena na přísném porovnání s čínskými výrobky nebo náklady. Ze všech výše uvedených důvodů byla tato tvrzení zamítnuta.

| (180) | Společnost ZTT rovněž tvrdila, že odvětví kabelů z optických vláken není narušeno a nanejvýš mohou být narušeny pouze některé vstupy pro tento trh. Společnost ZTT své tvrzení odůvodnila tím, že: zpráva, ke které se podnět vztahuje, nijak konkrétně ani podrobně nepojednává o odvětví optických kabelů; nelze vyvodit závěr, že jsou narušeny všechny vstupy nebo že je narušen samotný trh s kabely z optických vláken; žadatel nepředložil žádný důkaz o tom, že by stát přítomný v čínských firmách ovlivňoval ceny nebo náklady na trhu s kabely z optických vláken, přičemž podnět pouze obecným popisem poukazoval na skutečnost, že Čína je socialistickou tržní ekonomikou; společnosti přítomné na trhu s kabely z optických vláken nejsou státem ovládány, i když stát mohl vlastnit podíly v těchto společnostech (většina těchto společností je v každém případě v rukou soukromého sektoru), a nebyl předložen žádný důkaz o tom, zda vlastnictví státu zasahuje většinu trhu s kabely z optických vláken v Číně nebo zda byl narušen celý trh. |
| --- | --- |

(180)

Společnost ZTT rovněž tvrdila, že odvětví kabelů z optických vláken není narušeno a nanejvýš mohou být narušeny pouze některé vstupy pro tento trh. Společnost ZTT své tvrzení odůvodnila tím, že: zpráva, ke které se podnět vztahuje, nijak konkrétně ani podrobně nepojednává o odvětví optických kabelů; nelze vyvodit závěr, že jsou narušeny všechny vstupy nebo že je narušen samotný trh s kabely z optických vláken; žadatel nepředložil žádný důkaz o tom, že by stát přítomný v čínských firmách ovlivňoval ceny nebo náklady na trhu s kabely z optických vláken, přičemž podnět pouze obecným popisem poukazoval na skutečnost, že Čína je socialistickou tržní ekonomikou; společnosti přítomné na trhu s kabely z optických vláken nejsou státem ovládány, i když stát mohl vlastnit podíly v těchto společnostech (většina těchto společností je v každém případě v rukou soukromého sektoru), a nebyl předložen žádný důkaz o tom, zda vlastnictví státu zasahuje většinu trhu s kabely z optických vláken v Číně nebo zda byl narušen celý trh.

| (181) | Komise se obecným tvrzením týkajícím se nedostatku konkrétních důkazů v podnětu v souvislosti s odvětvím kabelů z optických vláken již zabývala ve 152. a 154. bodě odůvodnění. V souladu s čl. 5 odst. 9 základního nařízení byly důkazy o tom, že odvětví kabelů z optických vláken alespoň potenciálně podléhá podstatným zkreslením v ČLR, předložené žadatelem a splňující kritéria čl. 2 odst. 6a písm. b) dostatečné k zahájení šetření na základě uvedeného ustanovení. Existence podstatných zkreslení, která je příčinou uplatnění čl. 2 odst. 6a základního nařízení, konkrétněji nesouvisí s existencí zvláštní kapitoly o daném odvětví nebo informací o konkrétním trhu, jež by se týkaly dotčeného výrobku. Komise v tomto ohledu, jak vyplývá z oddílů 3.1.1.2 až 3.1.1.9, v tomto šetření zjistila existenci podstatných zkreslení v odvětví kabelů z optických vláken a souvisejících odvětvích vstupů. Použití domácích nákladů při početním zjišťování běžné hodnoty je povoleno podle čl. 2 odst. 6a písm. a) pouze v případě, že se v průběhu šetření prokáže, že tyto náklady nejsou zkresleny. V tomto ohledu však neexistovaly žádné přesvědčivé důkazy o tom, že by výrobní faktory jednotlivých vyvážejících výrobců nebyly zkresleny. Tvrzení společnosti ZTT týkající se tohoto aspektu bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(181)

Komise se obecným tvrzením týkajícím se nedostatku konkrétních důkazů v podnětu v souvislosti s odvětvím kabelů z optických vláken již zabývala ve 152. a 154. bodě odůvodnění. V souladu s čl. 5 odst. 9 základního nařízení byly důkazy o tom, že odvětví kabelů z optických vláken alespoň potenciálně podléhá podstatným zkreslením v ČLR, předložené žadatelem a splňující kritéria čl. 2 odst. 6a písm. b) dostatečné k zahájení šetření na základě uvedeného ustanovení. Existence podstatných zkreslení, která je příčinou uplatnění čl. 2 odst. 6a základního nařízení, konkrétněji nesouvisí s existencí zvláštní kapitoly o daném odvětví nebo informací o konkrétním trhu, jež by se týkaly dotčeného výrobku. Komise v tomto ohledu, jak vyplývá z oddílů 3.1.1.2 až 3.1.1.9, v tomto šetření zjistila existenci podstatných zkreslení v odvětví kabelů z optických vláken a souvisejících odvětvích vstupů. Použití domácích nákladů při početním zjišťování běžné hodnoty je povoleno podle čl. 2 odst. 6a písm. a) pouze v případě, že se v průběhu šetření prokáže, že tyto náklady nejsou zkresleny. V tomto ohledu však neexistovaly žádné přesvědčivé důkazy o tom, že by výrobní faktory jednotlivých vyvážejících výrobců nebyly zkresleny. Tvrzení společnosti ZTT týkající se tohoto aspektu bylo proto zamítnuto.

v průběhu šetření

| (182) | K tvrzení společnosti ZTT ohledně ovládání výrobců kabelů z optických vláken státem Komise o tomto ovládání shromáždila důkazy, jak je popsáno v oddíle 3.1.1.3. Komise připomíná, že nezbytnou podmínkou účinného ovládání státem není většinové vlastnictví státu. V oddílech 3.1.1.3 až 3.1.1.5 obecně stanovila, že na trhu kabelů z optických vláken (jak z hlediska výrobců kabelů z optických vláken, tak z hlediska výrobců vstupů používaných při výrobě kabelů z optických vláken) působily převážně podniky, které se nacházejí ve vlastnictví čínských orgánů, jsou jimi ovládány, jsou pod jejich politickým dohledem nebo se řídí jejich pokyny. Výše uvedené tvrzení společnosti ZTT bylo v tomto ohledu proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(182)

K tvrzení společnosti ZTT ohledně ovládání výrobců kabelů z optických vláken státem Komise o tomto ovládání shromáždila důkazy, jak je popsáno v oddíle 3.1.1.3. Komise připomíná, že nezbytnou podmínkou účinného ovládání státem není většinové vlastnictví státu. V oddílech 3.1.1.3 až 3.1.1.5 obecně stanovila, že na trhu kabelů z optických vláken (jak z hlediska výrobců kabelů z optických vláken, tak z hlediska výrobců vstupů používaných při výrobě kabelů z optických vláken) působily převážně podniky, které se nacházejí ve vlastnictví čínských orgánů, jsou jimi ovládány, jsou pod jejich politickým dohledem nebo se řídí jejich pokyny. Výše uvedené tvrzení společnosti ZTT bylo v tomto ohledu proto zamítnuto.

| (183) | Společnost ZTT dále uvedla, že důkazy předložené žadatelem o veřejných politikách nebo opatřeních diskriminujících ve prospěch domácích dodavatelů kabelů z optických vláken nebo jinak ovlivňujících volné působení tržních sil v odvětví kabelů z optických vláken se vztahují spíše na navazující odvětví než na předchozí trh kabelů z optických vláken. Ohledně zkreslených vstupů, na které podnět odkazoval, společnost tvrdila, že důkazy byly „chatrné“, a poukázala na nejasnosti ohledně toho, zda „vysoce výkonnými vlákny“ podporovanými 13. pětiletým plánem byla optická vlákna (nebo v čem spočívala podpora plánu), nebo nedostatek informací o aramidových vláknech ve zprávě na uvedené stránce. Kromě toho společnost ZTT k odkazu žadatele na důkazy obsažené ve zprávě týkající se podpory skleněných vláken uvedla, že se ve srovnání s optickými vlákny a kabely jedná o zcela odlišné odvětví a trh, a proto bylo toto tvrzení pro posouzení dotčeného výrobku irelevantní, jelikož nebylo nijak doloženo, jaká podpora byla poskytnuta a jak byl narušen trh. |
| --- | --- |

(183)

Společnost ZTT dále uvedla, že důkazy předložené žadatelem o veřejných politikách nebo opatřeních diskriminujících ve prospěch domácích dodavatelů kabelů z optických vláken nebo jinak ovlivňujících volné působení tržních sil v odvětví kabelů z optických vláken se vztahují spíše na navazující odvětví než na předchozí trh kabelů z optických vláken. Ohledně zkreslených vstupů, na které podnět odkazoval, společnost tvrdila, že důkazy byly „chatrné“, a poukázala na nejasnosti ohledně toho, zda „vysoce výkonnými vlákny“ podporovanými 13. pětiletým plánem byla optická vlákna (nebo v čem spočívala podpora plánu), nebo nedostatek informací o aramidových vláknech ve zprávě na uvedené stránce. Kromě toho společnost ZTT k odkazu žadatele na důkazy obsažené ve zprávě týkající se podpory skleněných vláken uvedla, že se ve srovnání s optickými vlákny a kabely jedná o zcela odlišné odvětví a trh, a proto bylo toto tvrzení pro posouzení dotčeného výrobku irelevantní, jelikož nebylo nijak doloženo, jaká podpora byla poskytnuta a jak byl narušen trh.

| (184) | Otázka dostatečnosti důkazů předložených v podnětu již byla řešena výše, mimo jiné v 181. bodě odůvodnění. V rámci svého šetření Komise zjistila, že kabely z optických vláken byly klíčovou složkou sítí optických vláken a že odvětví kabelů z optických vláken s rozvojem těchto sítí úzce souviselo a bylo na nich závislé, tudíž se na něj ve stejné míře vztahovaly státní politiky a související politické dokumenty, které řídily rozvoj internetových sítí a provádění obecných politik týkajících se internetových technologií, aplikací a služeb spojených s těmito sítěmi v souladu s podrobným popisem uvedeným v 107. a 108. bodě odůvodnění. Tyto politické dokumenty daly státu možnost zasahovat různými prostředky do působení tržních sil v mnoha oblastech a na trzích, kde se používaly optické sítě, a tedy i kabely z optických vláken. Zjištění Komise proto potvrdila, že ČLR zavedla veřejné politiky nebo opatření, které ovlivňovaly volné působení tržních sil v odvětví kabelů z optických vláken. Bez ohledu na toto zjištění Komise rovněž zjistila, že odvětví kabelů z optických vláken bylo postiženo také jinými typy podstatných zkreslení, které jsou popsány v oddílech 3.1.1.3, 3.1.1.4 a 3.1.1.6 až 3.1.1.8. Tvrzení společnosti ZTT bylo tedy zamítnuto. |
| --- | --- |

(184)

Otázka dostatečnosti důkazů předložených v podnětu již byla řešena výše, mimo jiné v 181. bodě odůvodnění. V rámci svého šetření Komise zjistila, že kabely z optických vláken byly klíčovou složkou sítí optických vláken a že odvětví kabelů z optických vláken s rozvojem těchto sítí úzce souviselo a bylo na nich závislé, tudíž se na něj ve stejné míře vztahovaly státní politiky a související politické dokumenty, které řídily rozvoj internetových sítí a provádění obecných politik týkajících se internetových technologií, aplikací a služeb spojených s těmito sítěmi v souladu s podrobným popisem uvedeným v 107. a 108. bodě odůvodnění. Tyto politické dokumenty daly státu možnost zasahovat různými prostředky do působení tržních sil v mnoha oblastech a na trzích, kde se používaly optické sítě, a tedy i kabely z optických vláken. Zjištění Komise proto potvrdila, že ČLR zavedla veřejné politiky nebo opatření, které ovlivňovaly volné působení tržních sil v odvětví kabelů z optických vláken. Bez ohledu na toto zjištění Komise rovněž zjistila, že odvětví kabelů z optických vláken bylo postiženo také jinými typy podstatných zkreslení, které jsou popsány v oddílech 3.1.1.3, 3.1.1.4 a 3.1.1.6 až 3.1.1.8. Tvrzení společnosti ZTT bylo tedy zamítnuto.

| (185) | K tvrzení ohledně nejasnosti důkazů obsažených ve zprávě a uvedených v podnětu Komise v průběhu šetření zjistila, že alespoň jeden ze vstupů kabelů z optických vláken – aramid – je definován jako „vysoce výkonné vlákno“ alespoň v jednom politickém dokumentu. Ohledně podpory předpokládané pro tento výrobek v 13. pětiletém plánu Komise ve své zprávě uvedla, že podpůrná opatření jsou neodmyslitelným doprovodným prvkem plánovacích dokumentů v ČLR, zejména v případě 13. pětiletého plánu přijatého na centrální úrovni (114). Komise rovněž mimo jiné na základě důkazů obsažených ve zprávě (viz 114. bod odůvodnění) zjistila, že se na aramid vztahovaly různé politické plánovací dokumenty. K odkazům žadatele na skleněná vlákna učiněným v souboru důkazů obsažených ve zprávě Komise podotýká, že tato vlákna lze použít jako vstup při výrobě kabelů z optických vláken, a proto byl tento odkaz pro zahájení šetření relevantní. Pokud jde o související zkreslení, Komise svá zjištění popsala ve 118. bodě odůvodnění. Výše uvedené tvrzení bylo proto odmítnuto. |
| --- | --- |

(185)

K tvrzení ohledně nejasnosti důkazů obsažených ve zprávě a uvedených v podnětu Komise v průběhu šetření zjistila, že alespoň jeden ze vstupů kabelů z optických vláken – aramid – je definován jako „vysoce výkonné vlákno“ alespoň v jednom politickém dokumentu. Ohledně podpory předpokládané pro tento výrobek v 13. pětiletém plánu Komise ve své zprávě uvedla, že podpůrná opatření jsou neodmyslitelným doprovodným prvkem plánovacích dokumentů v ČLR, zejména v případě 13. pětiletého plánu přijatého na centrální úrovni (114). Komise rovněž mimo jiné na základě důkazů obsažených ve zprávě (viz 114. bod odůvodnění) zjistila, že se na aramid vztahovaly různé politické plánovací dokumenty. K odkazům žadatele na skleněná vlákna učiněným v souboru důkazů obsažených ve zprávě Komise podotýká, že tato vlákna lze použít jako vstup při výrobě kabelů z optických vláken, a proto byl tento odkaz pro zahájení šetření relevantní. Pokud jde o související zkreslení, Komise svá zjištění popsala ve 118. bodě odůvodnění. Výše uvedené tvrzení bylo proto odmítnuto.

114

| (186) | Ohledně uplatňování nebo nedostatečného vymáhání právních předpisů v oblasti úpadku, obchodních společností nebo vlastnictví na trzích s kabely z optických vláken dále společnost ZTT uvedla, že nebyly předloženy žádné důkazy a že zjištění obsažená v nařízení o textiliích ze skleněných vláken se v tomto ohledu týkala jiného trhu. Společnost ZTT rovněž tvrdila, že obdobně byly předloženy pouze obecné důkazy týkající se zkreslení mzdových nákladů, které neprokázaly, že by byl trh práce v případě kabelů z optických vláken narušen. |
| --- | --- |

(186)

Ohledně uplatňování nebo nedostatečného vymáhání právních předpisů v oblasti úpadku, obchodních společností nebo vlastnictví na trzích s kabely z optických vláken dále společnost ZTT uvedla, že nebyly předloženy žádné důkazy a že zjištění obsažená v nařízení o textiliích ze skleněných vláken se v tomto ohledu týkala jiného trhu. Společnost ZTT rovněž tvrdila, že obdobně byly předloženy pouze obecné důkazy týkající se zkreslení mzdových nákladů, které neprokázaly, že by byl trh práce v případě kabelů z optických vláken narušen.

| (187) | Jak je uvedeno ve 163. bodě odůvodnění, zjištění Komise v šetření textilií ze skleněných vláken, na která společnost ZTT odkazuje v souvislosti s podnětem, vycházela z důkazů obsažených ve zprávě, které byly relevantní pro všechna průmyslová odvětví v ČLR, žadatelovy odkazy na tato zjištění byly tedy oprávněné. Komise každopádně v rámci svého šetření v oddíle 3.1.1.6 zjistila, že v odvětví kabelů z optických vláken docházelo – byť potenciálně – k diskriminačnímu uplatňování nebo nepřiměřenému vymáhání dodržování právních předpisů v oblasti úpadku a vlastnictví, a to i pokud jde o dotčený výrobek. Ohledně mzdových nákladů žadatel obdobně odkázal na důkazy obsažené ve zprávě, které se týkají celé průmyslové struktury v ČLR a které jsou proto pro trh kabelů z optických vláken relevantní. Komise každopádně v rámci šetření rovněž zjistila, jak je konkrétně popsáno v oddíle 3.1.1.7, že odvětví kabelů z optických vláken je zasaženo zkreslením mzdových nákladů jak přímo, tak nepřímo. Toto tvrzení společnosti ZTT bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(187)

Jak je uvedeno ve 163. bodě odůvodnění, zjištění Komise v šetření textilií ze skleněných vláken, na která společnost ZTT odkazuje v souvislosti s podnětem, vycházela z důkazů obsažených ve zprávě, které byly relevantní pro všechna průmyslová odvětví v ČLR, žadatelovy odkazy na tato zjištění byly tedy oprávněné. Komise každopádně v rámci svého šetření v oddíle 3.1.1.6 zjistila, že v odvětví kabelů z optických vláken docházelo – byť potenciálně – k diskriminačnímu uplatňování nebo nepřiměřenému vymáhání dodržování právních předpisů v oblasti úpadku a vlastnictví, a to i pokud jde o dotčený výrobek. Ohledně mzdových nákladů žadatel obdobně odkázal na důkazy obsažené ve zprávě, které se týkají celé průmyslové struktury v ČLR a které jsou proto pro trh kabelů z optických vláken relevantní. Komise každopádně v rámci šetření rovněž zjistila, jak je konkrétně popsáno v oddíle 3.1.1.7, že odvětví kabelů z optických vláken je zasaženo zkreslením mzdových nákladů jak přímo, tak nepřímo. Toto tvrzení společnosti ZTT bylo proto zamítnuto.

| (188) | Ohledně subvencí uvedených v podnětu společnost ZTT tvrdila, že není pravda, že sloužily k plnění cílů veřejné politiky nebo že byly poskytnuty k zajištění vlivu státu na fungování těchto společností. |
| --- | --- |

(188)

Ohledně subvencí uvedených v podnětu společnost ZTT tvrdila, že není pravda, že sloužily k plnění cílů veřejné politiky nebo že byly poskytnuty k zajištění vlivu státu na fungování těchto společností.

| (189) | Komise je toho názoru, že žadatel předložil dostatečné důkazy o tom, že byla poskytnuta řada subvencí v souvislosti s plněním politických cílů (např. industrializace, technologický rozvoj nebo průmyslová transformace), což podle Komise poukazovalo na možnou existenci určitého druhu státem stimulovaného narušení, a že důkazy byly dostatečné k tomu, aby společně s jinými prvky odůvodňovaly zahájení šetření na základě čl. 2 odst. 6a základního nařízení. Komise proto toto tvrzení zamítla. |
| --- | --- |

(189)

Komise je toho názoru, že žadatel předložil dostatečné důkazy o tom, že byla poskytnuta řada subvencí v souvislosti s plněním politických cílů (např. industrializace, technologický rozvoj nebo průmyslová transformace), což podle Komise poukazovalo na možnou existenci určitého druhu státem stimulovaného narušení, a že důkazy byly dostatečné k tomu, aby společně s jinými prvky odůvodňovaly zahájení šetření na základě čl. 2 odst. 6a základního nařízení. Komise proto toto tvrzení zamítla.

| (190) | Ohledně zkreslení ve vztahu k surovinám společnost ZTT uvedla, že je zcela vertikálně integrovanou společností, proto její vstupy zajišťují společnosti ve spojení a je tedy nepravděpodobné, že by její ceny byly zkresleny předcházejícími trhy. Společnost ZTT rovněž tvrdila, že příslušné informace týkající se výroby vstupního materiálu společnostmi ve spojení již poskytla. Podle společnosti ZTT nebyly předloženy žádné důkazy o tom, že by byl narušen samotný trh kabelů z optických vláken, a proto nemohly existovat žádné důkazy o tom, že by byly zkresleny náklady společnosti ZTT. Společnost ZTT rovněž poukázala na to, že její náklady, u nichž nebylo prokázáno zkreslení, by měly být použity při početním zjištění běžné hodnoty. |
| --- | --- |

(190)

Ohledně zkreslení ve vztahu k surovinám společnost ZTT uvedla, že je zcela vertikálně integrovanou společností, proto její vstupy zajišťují společnosti ve spojení a je tedy nepravděpodobné, že by její ceny byly zkresleny předcházejícími trhy. Společnost ZTT rovněž tvrdila, že příslušné informace týkající se výroby vstupního materiálu společnostmi ve spojení již poskytla. Podle společnosti ZTT nebyly předloženy žádné důkazy o tom, že by byl narušen samotný trh kabelů z optických vláken, a proto nemohly existovat žádné důkazy o tom, že by byly zkresleny náklady společnosti ZTT. Společnost ZTT rovněž poukázala na to, že její náklady, u nichž nebylo prokázáno zkreslení, by měly být použity při početním zjištění běžné hodnoty.

| (191) | Jak již bylo uvedeno výše, zejména v 181. bodě odůvodnění, Komise považovala důkazy obsažené ve spisu za dostatečné k zahájení šetření. V rámci šetření Komise zjistila, že meziodvětvovými podstatnými zkresleními různých typů popsaných v oddílech 3.1.1.2 až 3.1.1.9 byly zasaženy nejen společnosti působící v odvětví kabelů z optických vláken, ale také, jak je uvedeno ve 155. bodě odůvodnění, výrobci surovin používaných výrobci kabelů z optických vláken v ČLR, jakož i výrobci základních vstupů pro výrobu těchto surovin na předcházejících úrovních hodnotového řetězce. I kdyby společnost ZTT získávala své vstupy od společností ve spojení, byli by tito výrobci vstupů, stejně jako společnost ZTT, vystaveni zkreslením popsaným v uvedených oddílech. V informacích poskytnutých společností ZTT nebyly předloženy žádné přesné a vhodné důkazy, které by potvrzovaly, že lze některý z jeho nákladů spolehlivě označit za nezkreslený na základě čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení. Uvedené tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(191)

Jak již bylo uvedeno výše, zejména v 181. bodě odůvodnění, Komise považovala důkazy obsažené ve spisu za dostatečné k zahájení šetření. V rámci šetření Komise zjistila, že meziodvětvovými podstatnými zkresleními různých typů popsaných v oddílech 3.1.1.2 až 3.1.1.9 byly zasaženy nejen společnosti působící v odvětví kabelů z optických vláken, ale také, jak je uvedeno ve 155. bodě odůvodnění, výrobci surovin používaných výrobci kabelů z optických vláken v ČLR, jakož i výrobci základních vstupů pro výrobu těchto surovin na předcházejících úrovních hodnotového řetězce. I kdyby společnost ZTT získávala své vstupy od společností ve spojení, byli by tito výrobci vstupů, stejně jako společnost ZTT, vystaveni zkreslením popsaným v uvedených oddílech. V informacích poskytnutých společností ZTT nebyly předloženy žádné přesné a vhodné důkazy, které by potvrzovaly, že lze některý z jeho nákladů spolehlivě označit za nezkreslený na základě čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení. Uvedené tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (192) | Společnost ZTT na závěr uvedla, že pokud by Komise zjistila existenci zásahů státu s cílem pomoci zavést vysokorychlostní širokopásmové připojení prostřednictvím podpory poskytované trhu s kabely z optických vláken nebo trhu vstupů pro kabely z optických vláken (zejména prostřednictvím subvencí), stát by selhání trhu napravil a přispěl tak ke kladným externalitám. Tyto zásahy by tedy neměly být považovány za podstatné a související zkreslení za podstatná. |
| --- | --- |

(192)

Společnost ZTT na závěr uvedla, že pokud by Komise zjistila existenci zásahů státu s cílem pomoci zavést vysokorychlostní širokopásmové připojení prostřednictvím podpory poskytované trhu s kabely z optických vláken nebo trhu vstupů pro kabely z optických vláken (zejména prostřednictvím subvencí), stát by selhání trhu napravil a přispěl tak ke kladným externalitám. Tyto zásahy by tedy neměly být považovány za podstatné a související zkreslení za podstatná.

| (193) | V souladu s vysvětlením Komise poskytnutým ve 172. bodě odůvodnění není otázka, zda státní zásahy napravují selhání trhu, relevantní pro použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení. Jakýkoli zásah státu, který by vedl nebo by mohl vést k narušení trhu a splňovat definici „podstatných zkreslení“ podle čl. 2 odst. 6a písm. b), je třeba posuzovat podle uvedeného článku. Komise proto tvrzení společnosti ZTT zamítla. |
| --- | --- |

(193)

V souladu s vysvětlením Komise poskytnutým ve 172. bodě odůvodnění není otázka, zda státní zásahy napravují selhání trhu, relevantní pro použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení. Jakýkoli zásah státu, který by vedl nebo by mohl vést k narušení trhu a splňovat definici „podstatných zkreslení“ podle čl. 2 odst. 6a písm. b), je třeba posuzovat podle uvedeného článku. Komise proto tvrzení společnosti ZTT zamítla.

| (194) | Po poskytnutí konečných informací předložilo několik zúčastněných stran připomínky k použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení, přičemž do značné míry zopakovaly svá předchozí podání. |
| --- | --- |

(194)

Po poskytnutí konečných informací předložilo několik zúčastněných stran připomínky k použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení, přičemž do značné míry zopakovaly svá předchozí podání.

| (195) | Čínská vláda za prvé uvedla, že zpráva je chybná a rozhodnutí založená na této zprávě postrádají faktický a právní základ. Konkrétněji čínská vláda tvrdila, že zpráva není to, co právní předpisy EU nazývají „zprávou“. Proto existují pochybnosti, zda může zpráva představovat oficiální postoj Komise. Pokud jde o věcnou stránku, zpráva je podle čínské vlády zkreslená, jednostranná a neodpovídá skutečnosti. Kromě toho skutečnost, že Komise vydala zprávy o jednotlivých zemích pouze pro několik vybraných zemí, vyvolává obavy ohledně zacházení podle doložky nejvyšších výhod. Kromě toho, spoléhání se Komise na důkazy obsažené ve zprávě není podle čínské vlády v souladu s duchem spravedlivého práva, neboť to ve skutečnosti znamená vynést rozsudek ještě před soudním procesem. |
| --- | --- |

(195)

Čínská vláda za prvé uvedla, že zpráva je chybná a rozhodnutí založená na této zprávě postrádají faktický a právní základ. Konkrétněji čínská vláda tvrdila, že zpráva není to, co právní předpisy EU nazývají „zprávou“. Proto existují pochybnosti, zda může zpráva představovat oficiální postoj Komise. Pokud jde o věcnou stránku, zpráva je podle čínské vlády zkreslená, jednostranná a neodpovídá skutečnosti. Kromě toho skutečnost, že Komise vydala zprávy o jednotlivých zemích pouze pro několik vybraných zemí, vyvolává obavy ohledně zacházení podle doložky nejvyšších výhod. Kromě toho, spoléhání se Komise na důkazy obsažené ve zprávě není podle čínské vlády v souladu s duchem spravedlivého práva, neboť to ve skutečnosti znamená vynést rozsudek ještě před soudním procesem.

| (196) | Za druhé čínská vláda tvrdila, že početní zjištění běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení není v souladu s antidumpingovou dohodou, zejména s čl. 2.2 antidumpingové dohody, který obsahuje vyčerpávající seznam situací, kdy lze běžnou hodnotu zjistit početně, přičemž „podstatné zkreslení“ mezi těmito situacemi uvedeno není. Kromě toho je použití údajů z vhodné reprezentativní země podle čínské vlády v rozporu s čl. VI.1 písm. b) GATT a čl. 2.2.1.1 antidumpingové dohody, které při výpočtu běžné hodnoty vyžadují použití výrobních nákladů v zemi původu. |
| --- | --- |

(196)

Za druhé čínská vláda tvrdila, že početní zjištění běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení není v souladu s antidumpingovou dohodou, zejména s čl. 2.2 antidumpingové dohody, který obsahuje vyčerpávající seznam situací, kdy lze běžnou hodnotu zjistit početně, přičemž „podstatné zkreslení“ mezi těmito situacemi uvedeno není. Kromě toho je použití údajů z vhodné reprezentativní země podle čínské vlády v rozporu s čl. VI.1 písm. b) GATT a čl. 2.2.1.1 antidumpingové dohody, které při výpočtu běžné hodnoty vyžadují použití výrobních nákladů v zemi původu.

| (197) | Za třetí čínská vláda tvrdila, že postupy Komise při šetření podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení nejsou v souladu s pravidly WTO, jelikož Komise v rozporu s článkem 2.2.1.1 antidumpingové dohody nezohlednila záznamy čínského výrobce, aniž by určila, zda jsou tyto záznamy v souladu s obecně uznávanými účetními zásadami v Číně. Čínská vláda v této souvislosti nesouhlasí s odpovědí, kterou Komise poskytla dříve (viz 146. a 168. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(197)

Za třetí čínská vláda tvrdila, že postupy Komise při šetření podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení nejsou v souladu s pravidly WTO, jelikož Komise v rozporu s článkem 2.2.1.1 antidumpingové dohody nezohlednila záznamy čínského výrobce, aniž by určila, zda jsou tyto záznamy v souladu s obecně uznávanými účetními zásadami v Číně. Čínská vláda v této souvislosti nesouhlasí s odpovědí, kterou Komise poskytla dříve (viz 146. a 168. bod odůvodnění).

| (198) | Za čtvrté čínská vláda tvrdí, že Komise by měla být konzistentní a plně zkoumat, zda v reprezentativní zemi dochází k tzv. narušení trhu. Rychlé přijetí údajů o reprezentativní zemi bez takového hodnocení představuje „dvojí normy“. Totéž podle názoru čínské vlády platí pro posouzení ceny a nákladů výrobního odvětví EU. Za páté čínská vláda uvedla, že v EU dochází k rozsáhlému narušení trhu, jako je řízení podle pokynů orgánů, zohlednění sociálních aspektů komerčními bankami, osvobození od daní, finanční podpora nebo hospodářské záchrany. |
| --- | --- |

(198)

Za čtvrté čínská vláda tvrdí, že Komise by měla být konzistentní a plně zkoumat, zda v reprezentativní zemi dochází k tzv. narušení trhu. Rychlé přijetí údajů o reprezentativní zemi bez takového hodnocení představuje „dvojí normy“. Totéž podle názoru čínské vlády platí pro posouzení ceny a nákladů výrobního odvětví EU. Za páté čínská vláda uvedla, že v EU dochází k rozsáhlému narušení trhu, jako je řízení podle pokynů orgánů, zohlednění sociálních aspektů komerčními bankami, osvobození od daní, finanční podpora nebo hospodářské záchrany.

| (199) | Pokud jde o první argument týkající se zprávy, Komise se velmi podrobně zabývala otázkou doložky nejvyšších výhod ve 170. bodě odůvodnění výše. Podobně byly poznámky k tomu, že je zpráva věcně chybná, řešeny ve 174. bodě odůvodnění. Tentýž bod odůvodnění se rovněž zabýval argumentem o nestrannosti Komise. Pokud jde o status zprávy podle právních předpisů EU, Komise připomněla, že čl. 2 odst. 6a písm. c) základního nařízení nestanoví zvláštní formát pro zprávy o podstatných zkresleních, ani toto ustanovení nedefinuje způsob zveřejnění. Komise připomněla, že tato zpráva je technický dokument založený na skutečnostech, který se používá pouze v souvislosti s vyšetřováním na ochranu obchodu. Zpráva je proto náležitě vydávána jako pracovní dokument útvarů Komise, protože má čistě popisný charakter a nevyjadřuje žádné politické názory, preference ani úsudky. To nemá vliv na její obsah, konkrétně na objektivní zdroje informací týkající se existence podstatných zkreslení čínského hospodářství, které jsou relevantní pro účely použití čl. 2 odst. 6a písm. c) základního nařízení. Pokud jde o druhý a třetí argument týkající se údajné neslučitelnosti čl. 2 odst. 6a základního nařízení s právem WTO, Komise uvedla, že čínská vláda nepředložila žádné nové důkazy, s výjimkou odkazu na zprávu odvolacího orgánu ve sporu EU-bionafta a zprávu skupiny odborníků ve sporu EU – úprava nákladů. Těmito argumenty se však již dostatečně zabývaly 146. a 168. bod odůvodnění. Čtvrtým argumentem týkajícím se hodnocení údajů o třetích zemích se již zabýval 171. bod odůvodnění výše. Pokud jde o pátý argument o údajném narušení trhu EU, Komise uvedla, že ve 170. bodě odůvodnění již podrobně vysvětluje, proč tyto obavy nejsou v kontextu současného šetření relevantní. Komise proto argumenty čínské vlády zamítla. |
| --- | --- |

(199)

Pokud jde o první argument týkající se zprávy, Komise se velmi podrobně zabývala otázkou doložky nejvyšších výhod ve 170. bodě odůvodnění výše. Podobně byly poznámky k tomu, že je zpráva věcně chybná, řešeny ve 174. bodě odůvodnění. Tentýž bod odůvodnění se rovněž zabýval argumentem o nestrannosti Komise. Pokud jde o status zprávy podle právních předpisů EU, Komise připomněla, že čl. 2 odst. 6a písm. c) základního nařízení nestanoví zvláštní formát pro zprávy o podstatných zkresleních, ani toto ustanovení nedefinuje způsob zveřejnění. Komise připomněla, že tato zpráva je technický dokument založený na skutečnostech, který se používá pouze v souvislosti s vyšetřováním na ochranu obchodu. Zpráva je proto náležitě vydávána jako pracovní dokument útvarů Komise, protože má čistě popisný charakter a nevyjadřuje žádné politické názory, preference ani úsudky. To nemá vliv na její obsah, konkrétně na objektivní zdroje informací týkající se existence podstatných zkreslení čínského hospodářství, které jsou relevantní pro účely použití čl. 2 odst. 6a písm. c) základního nařízení. Pokud jde o druhý a třetí argument týkající se údajné neslučitelnosti čl. 2 odst. 6a základního nařízení s právem WTO, Komise uvedla, že čínská vláda nepředložila žádné nové důkazy, s výjimkou odkazu na zprávu odvolacího orgánu ve sporu EU-bionafta a zprávu skupiny odborníků ve sporu EU – úprava nákladů. Těmito argumenty se však již dostatečně zabývaly 146. a 168. bod odůvodnění. Čtvrtým argumentem týkajícím se hodnocení údajů o třetích zemích se již zabýval 171. bod odůvodnění výše. Pokud jde o pátý argument o údajném narušení trhu EU, Komise uvedla, že ve 170. bodě odůvodnění již podrobně vysvětluje, proč tyto obavy nejsou v kontextu současného šetření relevantní. Komise proto argumenty čínské vlády zamítla.

| (200) | Skupina ZTT za prvé zopakovala svůj názor, že čl. 2 odst. 6a základního nařízení je neslučitelný s dohodami WTO, a uvedla, že odpověď Komise na její předchozí argumenty postrádá jasné odůvodnění, a zejména neuvádí právní základ v dohodách WTO (viz 146. bod odůvodnění). Zpřístupnění tedy podle názoru skupiny ZTT neodpovídá právním normám dostatečného odůvodnění pro rozhodnutí Komise. Za druhé skupina ZTT tvrdila, že není prokázáno, že skupina podléhá podstatným zkreslením, jelikož na jedné straně běžné politické činnosti strany ve společnosti nebo členství manažerů společnosti v Komunistické straně Číny nenaznačují přímý vliv Komunistické strany Číny na skupinu a na straně druhé je skupina ZTT soukromou a kótovanou společností a podléhá požadavkům tržně orientované správy a řízení společnosti a kotování. V této souvislosti skupina ZTT uvedla, že existence státního zásahu nepředstavuje podstatné zkreslení, neboť vládní zásah by mohl rovněž sloužit k nápravě selhání trhu, například v odvětví širokopásmového připojení, kde se výrobek, který je předmětem šetření, běžně používá. |
| --- | --- |

(200)

Skupina ZTT za prvé zopakovala svůj názor, že čl. 2 odst. 6a základního nařízení je neslučitelný s dohodami WTO, a uvedla, že odpověď Komise na její předchozí argumenty postrádá jasné odůvodnění, a zejména neuvádí právní základ v dohodách WTO (viz 146. bod odůvodnění). Zpřístupnění tedy podle názoru skupiny ZTT neodpovídá právním normám dostatečného odůvodnění pro rozhodnutí Komise. Za druhé skupina ZTT tvrdila, že není prokázáno, že skupina podléhá podstatným zkreslením, jelikož na jedné straně běžné politické činnosti strany ve společnosti nebo členství manažerů společnosti v Komunistické straně Číny nenaznačují přímý vliv Komunistické strany Číny na skupinu a na straně druhé je skupina ZTT soukromou a kótovanou společností a podléhá požadavkům tržně orientované správy a řízení společnosti a kotování. V této souvislosti skupina ZTT uvedla, že existence státního zásahu nepředstavuje podstatné zkreslení, neboť vládní zásah by mohl rovněž sloužit k nápravě selhání trhu, například v odvětví širokopásmového připojení, kde se výrobek, který je předmětem šetření, běžně používá.

| (201) | Otázkou slučitelnosti čl. 2 odst. 6a základního nařízení s právem WTO se Komise podrobně zabývala ve 146., 179. a 168. bodě odůvodnění. Komise zejména vysvětlila, že i když judikatura WTO, na kterou odkazuje skupina ZTT, neodkazuje na použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení, v každém případě ale umožňuje použití údajů ze třetí země, které jsou náležitě upraveny, je-li taková úprava nezbytná a opodstatněná. Pokud jde o argument skupiny ZTT ohledně neexistence podstatných zkreslení v odvětví kabelů z optických vláken, Komise uvedla, že tyto otázky již byly podrobně projednány ve 154. a 181. bodě odůvodnění. Ačkoli z podání skupiny ZTT není zcela zřejmé, zda to samo naznačuje, že odvětví širokopásmového připojení v Číně se vyznačuje selháním trhu, její obecné poznámky, které nejsou podloženy důkazy, že činnosti Komunistické strany Číny ve společnosti nenaznačují vliv Komunistické strany Číny nebo že státní zásahy neznamenají podstatná zkreslení, nemohou zvrátit závěry Komise založené na šetření různých prvků poukazujících na existenci podstatných zkreslení v tomto odvětví, jak je prokázáno v oddílech 3.3.1.2 až 3.3.1.9. Komise proto argumenty předložené skupinou ZTT zamítla. |
| --- | --- |

(201)

Otázkou slučitelnosti čl. 2 odst. 6a základního nařízení s právem WTO se Komise podrobně zabývala ve 146., 179. a 168. bodě odůvodnění. Komise zejména vysvětlila, že i když judikatura WTO, na kterou odkazuje skupina ZTT, neodkazuje na použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení, v každém případě ale umožňuje použití údajů ze třetí země, které jsou náležitě upraveny, je-li taková úprava nezbytná a opodstatněná. Pokud jde o argument skupiny ZTT ohledně neexistence podstatných zkreslení v odvětví kabelů z optických vláken, Komise uvedla, že tyto otázky již byly podrobně projednány ve 154. a 181. bodě odůvodnění. Ačkoli z podání skupiny ZTT není zcela zřejmé, zda to samo naznačuje, že odvětví širokopásmového připojení v Číně se vyznačuje selháním trhu, její obecné poznámky, které nejsou podloženy důkazy, že činnosti Komunistické strany Číny ve společnosti nenaznačují vliv Komunistické strany Číny nebo že státní zásahy neznamenají podstatná zkreslení, nemohou zvrátit závěry Komise založené na šetření různých prvků poukazujících na existenci podstatných zkreslení v tomto odvětví, jak je prokázáno v oddílech 3.3.1.2 až 3.3.1.9. Komise proto argumenty předložené skupinou ZTT zamítla.

| (202) | CCCME zopakovala svůj názor, že čl. 2 odst. 6a základního nařízení není v souladu s antidumpingovou dohodou. CCCME zejména uvedla, že podle Komise právo WTO, jak je vykládá Odvolací orgán ve sporu EU – bionafta, umožňuje použití údajů ze třetí země, které jsou náležitě upraveny, je-li taková úprava nezbytná a opodstatněná. CCCME však poukázala na to, že metodika podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení není výslovně spojena s ustanoveními čl. 2 odst. 5 základního nařízení, o něž šlo ve věci DS473. CCCME navíc uvedla, že Komise nevysvětlila, jak je čl. 2 odst. 5 druhý pododstavec základního nařízení v souladu s článkem 2.2 antidumpingové dohody. |
| --- | --- |

(202)

CCCME zopakovala svůj názor, že čl. 2 odst. 6a základního nařízení není v souladu s antidumpingovou dohodou. CCCME zejména uvedla, že podle Komise právo WTO, jak je vykládá Odvolací orgán ve sporu EU – bionafta, umožňuje použití údajů ze třetí země, které jsou náležitě upraveny, je-li taková úprava nezbytná a opodstatněná. CCCME však poukázala na to, že metodika podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení není výslovně spojena s ustanoveními čl. 2 odst. 5 základního nařízení, o něž šlo ve věci DS473. CCCME navíc uvedla, že Komise nevysvětlila, jak je čl. 2 odst. 5 druhý pododstavec základního nařízení v souladu s článkem 2.2 antidumpingové dohody.

| (203) | Komise souhlasí s CCCME, že metodika podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení skutečně není výslovně spojena s ustanoveními čl. 2 odst. 5 základního nařízení, jak již bylo uvedeno ve 146. bodě odůvodnění. Komise v každém případě uvedla, že podmínky pro použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení a podstata odpovídajícího posouzení se liší od podmínek podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení. Argument týkající se slučitelnosti posledně uvedeného ustanovení s WTO proto není v tomto šetření relevantní. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem Komise argumenty CCCME zamítla. |
| --- | --- |

(203)

Komise souhlasí s CCCME, že metodika podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení skutečně není výslovně spojena s ustanoveními čl. 2 odst. 5 základního nařízení, jak již bylo uvedeno ve 146. bodě odůvodnění. Komise v každém případě uvedla, že podmínky pro použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení a podstata odpovídajícího posouzení se liší od podmínek podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení. Argument týkající se slučitelnosti posledně uvedeného ustanovení s WTO proto není v tomto šetření relevantní. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem Komise argumenty CCCME zamítla.

| (204) | Společnost FTT, rovněž s výslovným odkazem na připomínky CCCME, uvedla, že tvrzení o narušení trhu nejsou podložená. Podle názoru společnosti FTT se žadatel namísto toho, aby vycházel z faktických důkazů, omezuje na citaci předchozích zjištění Komise a odkazuje na zprávu, která se zabývá čínskými tržními a hospodářskými strukturami v širších oblastech a bez konkrétních důkazů pro odvětví kabelů z optických vláken. Společnosti FTT proto není jasné, jak prvky, jako jsou státní vlastnictví, struktura chemického průmyslu, cíle politiky nebo úloha Komunistické strany Číny ve společnosti, prokázaly, že jsou obchodní činnosti odvětví kabelů z optických vláken narušené. |
| --- | --- |

(204)

Společnost FTT, rovněž s výslovným odkazem na připomínky CCCME, uvedla, že tvrzení o narušení trhu nejsou podložená. Podle názoru společnosti FTT se žadatel namísto toho, aby vycházel z faktických důkazů, omezuje na citaci předchozích zjištění Komise a odkazuje na zprávu, která se zabývá čínskými tržními a hospodářskými strukturami v širších oblastech a bez konkrétních důkazů pro odvětví kabelů z optických vláken. Společnosti FTT proto není jasné, jak prvky, jako jsou státní vlastnictví, struktura chemického průmyslu, cíle politiky nebo úloha Komunistické strany Číny ve společnosti, prokázaly, že jsou obchodní činnosti odvětví kabelů z optických vláken narušené.

| (205) | Argumenty společnosti FTT nejsou na místě. Jak již bylo vysvětleno ve 152. bodě odůvodnění, zpráva nejen, že ani zdaleka není nespecifická a nezabývá se hospodářskou strukturou v Číně v „širším smyslu“, popisuje různé typy zkreslení, která jsou svou povahou průřezová, existují v celém čínském hospodářství a ovlivňují ceny a/nebo suroviny a výrobní náklady dotčeného výrobku. Komise dále uvedla, že zpráva není jediným zdrojem důkazů, který použila k určení existence podstatných zkreslení. Další důkazní prvky použité Komisí a závěry, k nimž Komise na základě těchto důkazů dospěla, jsou uvedeny v oddílech 3.3.1.2 až 3.3.1.9. V důsledku toho, ačkoli prvky uvedené společností FTT, jako je státní vlastnictví nebo úloha Komunistické strany Číny ve společnostech, patří mezi relevantní faktory naznačující podstatná zkreslení, celkové rozhodnutí Komise o existenci podstatných zkreslení ve smyslu čl. 2 odst. 6a základního nařízení vychází z podstatně širší škály důkazů. Komise proto argumenty společnosti FTT zamítla. |
| --- | --- |

(205)

Argumenty společnosti FTT nejsou na místě. Jak již bylo vysvětleno ve 152. bodě odůvodnění, zpráva nejen, že ani zdaleka není nespecifická a nezabývá se hospodářskou strukturou v Číně v „širším smyslu“, popisuje různé typy zkreslení, která jsou svou povahou průřezová, existují v celém čínském hospodářství a ovlivňují ceny a/nebo suroviny a výrobní náklady dotčeného výrobku. Komise dále uvedla, že zpráva není jediným zdrojem důkazů, který použila k určení existence podstatných zkreslení. Další důkazní prvky použité Komisí a závěry, k nimž Komise na základě těchto důkazů dospěla, jsou uvedeny v oddílech 3.3.1.2 až 3.3.1.9. V důsledku toho, ačkoli prvky uvedené společností FTT, jako je státní vlastnictví nebo úloha Komunistické strany Číny ve společnostech, patří mezi relevantní faktory naznačující podstatná zkreslení, celkové rozhodnutí Komise o existenci podstatných zkreslení ve smyslu čl. 2 odst. 6a základního nařízení vychází z podstatně širší škály důkazů. Komise proto argumenty společnosti FTT zamítla.

3.2.   Reprezentativní země

Reprezentativní země

3.2.1.   Obecné poznámky

Obecné poznámky

| (206) | Volba reprezentativní země byla založena na těchto kritériích podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení:






  — | úroveň hospodářského rozvoje podobná jako v Číně. Komise pro tento účel použila země s hrubým národním důchodem na obyvatele, který je podle databáze Světové banky podobný jako v Číně (115), |
| --- | --- | --- |

(206)

Volba reprezentativní země byla založena na těchto kritériích podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení:

—

úroveň hospodářského rozvoje podobná jako v Číně. Komise pro tento účel použila země s hrubým národním důchodem na obyvatele, který je podle databáze Světové banky podobný jako v Číně (115),

115

| — | výroba dotčeného výrobku v dané zemi, |
| --- | --- |

—

výroba dotčeného výrobku v dané zemi,

| — | dostupnost relevantních veřejných údajů v reprezentativní zemi, |
| --- | --- |

—

dostupnost relevantních veřejných údajů v reprezentativní zemi,

| — | je-li možných reprezentativních zemí více, měly by případně dostat přednost země s náležitou úrovní sociální a environmentální ochrany. |
| --- | --- |

—

je-li možných reprezentativních zemí více, měly by případně dostat přednost země s náležitou úrovní sociální a environmentální ochrany.

| (207) | Jak je vysvětleno ve 209. a 210. bodě odůvodnění, Komise zveřejnila dvě poznámky ke spisu týkající se zdrojů pro stanovení běžné hodnoty. Tyto poznámky popisovaly skutečnosti a důkazy, na nichž jsou založena příslušná kritéria, a zabývaly se také připomínkami stran k těmto prvkům a k příslušným zdrojům. Ve druhé poznámce o výrobních faktorech Komise informovala zúčastněné strany o svém záměru použít v tomto případě jako vhodnou reprezentativní zemi Argentinu, pokud se potvrdí existence podstatných zkreslení podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení. |
| --- | --- |

(207)

Jak je vysvětleno ve 209. a 210. bodě odůvodnění, Komise zveřejnila dvě poznámky ke spisu týkající se zdrojů pro stanovení běžné hodnoty. Tyto poznámky popisovaly skutečnosti a důkazy, na nichž jsou založena příslušná kritéria, a zabývaly se také připomínkami stran k těmto prvkům a k příslušným zdrojům. Ve druhé poznámce o výrobních faktorech Komise informovala zúčastněné strany o svém záměru použít v tomto případě jako vhodnou reprezentativní zemi Argentinu, pokud se potvrdí existence podstatných zkreslení podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení.

| (208) | V bodě 5.3.2 oznámení o zahájení řízení Komise pro účely zjištění běžné hodnoty na základě nezkreslených cen nebo referenčních hodnot určila jako potenciální reprezentativní zemi Turecko podle čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení. Komise dále uvedla, že přezkoumá další případně vhodné reprezentativní země v souladu s kritérii stanovenými v čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážce základního nařízení. |
| --- | --- |

(208)

V bodě 5.3.2 oznámení o zahájení řízení Komise pro účely zjištění běžné hodnoty na základě nezkreslených cen nebo referenčních hodnot určila jako potenciální reprezentativní zemi Turecko podle čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení. Komise dále uvedla, že přezkoumá další případně vhodné reprezentativní země v souladu s kritérii stanovenými v čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážce základního nařízení.

| (209) | Dne 19. listopadu 2020 informovala Komise poznámkou (dále jen „první poznámka“) zúčastněné strany o relevantních zdrojích, které zamýšlela použít pro zjištění běžné hodnoty. V této poznámce Komise uvedla seznam všech výrobních faktorů používaných při výrobě kabelů z optických vláken, jako jsou suroviny, pracovní síla a energie. Na základě kritérií pro výběr nezkreslených cen nebo referenčních hodnot pak také Komise určila šest potenciálních reprezentativních zemí, a to Jihoafrickou republiku, Kolumbii, Malajsii, Srbsko, Thajsko a Turecko. Za nejvhodnější reprezentativní zemi považovala Turecko. K první poznámce Komise obdržela připomínky od společnosti Connect Com, CCCME a skupiny ZTT. Těmito připomínkami se podrobně zabývají 226. až 237. bod odůvodnění. |
| --- | --- |

(209)

Dne 19. listopadu 2020 informovala Komise poznámkou (dále jen „první poznámka“) zúčastněné strany o relevantních zdrojích, které zamýšlela použít pro zjištění běžné hodnoty. V této poznámce Komise uvedla seznam všech výrobních faktorů používaných při výrobě kabelů z optických vláken, jako jsou suroviny, pracovní síla a energie. Na základě kritérií pro výběr nezkreslených cen nebo referenčních hodnot pak také Komise určila šest potenciálních reprezentativních zemí, a to Jihoafrickou republiku, Kolumbii, Malajsii, Srbsko, Thajsko a Turecko. Za nejvhodnější reprezentativní zemi považovala Turecko. K první poznámce Komise obdržela připomínky od společnosti Connect Com, CCCME a skupiny ZTT. Těmito připomínkami se podrobně zabývají 226. až 237. bod odůvodnění.

| (210) | Dne 12. března 2021 informovala Komise druhou poznámkou (dále jen „druhá poznámka“) zúčastněné strany o relevantních zdrojích, které zamýšlela použít pro zjištění běžné hodnoty, a to s Argentinou jako reprezentativní zemí. Rovněž zúčastněné strany informovala, že stanoví správní, prodejní a režijní náklady a zisk na základě dostupných informací pro příslušnou společnost Prysmian Energia Cables y Sistemas de Argentina S.A. v reprezentativní zemi. Druhá poznámka se rovněž zabývala připomínkami, které byly obdrženy k první poznámce. K druhé poznámce byly obdrženy připomínky od společnosti Connect Com, CCCME a skupiny ZTT. Těmito připomínkami se podrobně zabývají 247. až 292. bod odůvodnění. |
| --- | --- |

(210)

Dne 12. března 2021 informovala Komise druhou poznámkou (dále jen „druhá poznámka“) zúčastněné strany o relevantních zdrojích, které zamýšlela použít pro zjištění běžné hodnoty, a to s Argentinou jako reprezentativní zemí. Rovněž zúčastněné strany informovala, že stanoví správní, prodejní a režijní náklady a zisk na základě dostupných informací pro příslušnou společnost Prysmian Energia Cables y Sistemas de Argentina S.A. v reprezentativní zemi. Druhá poznámka se rovněž zabývala připomínkami, které byly obdrženy k první poznámce. K druhé poznámce byly obdrženy připomínky od společnosti Connect Com, CCCME a skupiny ZTT. Těmito připomínkami se podrobně zabývají 247. až 292. bod odůvodnění.

3.2.2.   Úroveň hospodářského rozvoje podobná jako v Číně

Úroveň hospodářského rozvoje podobná jako v Číně

| (211) | V první poznámce o výrobních faktorech určila Komise Jihoafrickou republiku, Kolumbii, Malajsii, Srbsko, Thajsko a Turecko jako země, které Světová banka považuje za země s úrovní hospodářského rozvoje obdobnou úrovni Číny, tj. všechny jsou Světovou bankou zařazeny do kategorie zemí s „vyššími středními příjmy“ na základě hrubého národního důchodu, přičemž je známo, že se v nich vyrábí dotčený výrobek. Připomínky byly obdrženy dne 30. listopadu 2020 od společnosti Connect Com a od CCCME a skupiny ZTT dne 3. prosince 2020 (prodloužená lhůta). |
| --- | --- |

(211)

V první poznámce o výrobních faktorech určila Komise Jihoafrickou republiku, Kolumbii, Malajsii, Srbsko, Thajsko a Turecko jako země, které Světová banka považuje za země s úrovní hospodářského rozvoje obdobnou úrovni Číny, tj. všechny jsou Světovou bankou zařazeny do kategorie zemí s „vyššími středními příjmy“ na základě hrubého národního důchodu, přičemž je známo, že se v nich vyrábí dotčený výrobek. Připomínky byly obdrženy dne 30. listopadu 2020 od společnosti Connect Com a od CCCME a skupiny ZTT dne 3. prosince 2020 (prodloužená lhůta).

| (212) | Společnost Connect Com tvrdila, že by Komise měla mezi možné reprezentativní země rovněž zařadit Mexiko, Rusko a Kazachstán. Komise však v těchto zemích nezjistila žádného výrobce kabelů z optických vláken se snadno dostupnými finančními informacemi, a proto tyto země dále neposuzovala. |
| --- | --- |

(212)

Společnost Connect Com tvrdila, že by Komise měla mezi možné reprezentativní země rovněž zařadit Mexiko, Rusko a Kazachstán. Komise však v těchto zemích nezjistila žádného výrobce kabelů z optických vláken se snadno dostupnými finančními informacemi, a proto tyto země dále neposuzovala.

| (213) | Skupina ZTT tvrdila, že turecké hospodářství, zejména trhy s energií, jakož i trhy s elektronikou a optikou, byly zasaženy podstatnými zkresleními, a v této souvislosti odkázala na pracovní dokument útvarů Komise „Zpráva o Turecku za rok 2020“ (116). Vzhledem k závěru učiněnému ve 294. bodě odůvodnění, podle kterého Komise vybrala Argentinu jako vhodnou reprezentativní zemi, bylo toto tvrzení irelevantní. |
| --- | --- |

(213)

Skupina ZTT tvrdila, že turecké hospodářství, zejména trhy s energií, jakož i trhy s elektronikou a optikou, byly zasaženy podstatnými zkresleními, a v této souvislosti odkázala na pracovní dokument útvarů Komise „Zpráva o Turecku za rok 2020“ (116). Vzhledem k závěru učiněnému ve 294. bodě odůvodnění, podle kterého Komise vybrala Argentinu jako vhodnou reprezentativní zemi, bylo toto tvrzení irelevantní.

116

| (214) | Skupina ZTT tvrdila, že hrubý národní důchod (dále jen „HND“) není vhodným ukazatelem pro posouzení úrovně hospodářského rozvoje země, jelikož HND na obyvatele dostatečně nevypovídá o úrovni rozvoje země ani neměří blahobyt, a že hrubý domácí produkt (dále jen „HDP“) na obyvatele byl v tomto ohledu mnohem přesnější. Dále skupina ZTT uvedla, že Malajsie měla z pohledu HDP na obyvatele blíže hospodářskému rozvoji Číny než Turecko, a byla tedy blíže úrovni rozvoje v Číně než Turecko. Skupina ZTT tvrdila, že je při této analýze třeba zohlednit také produktivitu, a přestože byla produktivita obou zemí vyšší než v Číně, byla z hlediska podobnosti hospodářství blíže Malajsie než Turecko. Skupina ZTT dále poznamenala, že na základě indexu lidského rozvoje OSN (který kombinuje různé míry rozvoje, jako je střední délka života, počet let povinné školní docházky a HND na obyvatele, do jednoho indexu, u kterého platí, že čím vyšší číslo, tím vyšší úroveň rozvoje) byla blíže úrovni rozvoje Číny Malajsie než Turecko. Závěrem skupina ZTT poznamenala, že na základě Giniho indexu (míra nerovnosti, která se pohybuje od 0 do 100, přičemž nerovnost s vyšším číslem roste) byla blíže úrovni nerovnosti v Číně Malajsie než Turecko. |
| --- | --- |

(214)

Skupina ZTT tvrdila, že hrubý národní důchod (dále jen „HND“) není vhodným ukazatelem pro posouzení úrovně hospodářského rozvoje země, jelikož HND na obyvatele dostatečně nevypovídá o úrovni rozvoje země ani neměří blahobyt, a že hrubý domácí produkt (dále jen „HDP“) na obyvatele byl v tomto ohledu mnohem přesnější. Dále skupina ZTT uvedla, že Malajsie měla z pohledu HDP na obyvatele blíže hospodářskému rozvoji Číny než Turecko, a byla tedy blíže úrovni rozvoje v Číně než Turecko. Skupina ZTT tvrdila, že je při této analýze třeba zohlednit také produktivitu, a přestože byla produktivita obou zemí vyšší než v Číně, byla z hlediska podobnosti hospodářství blíže Malajsie než Turecko. Skupina ZTT dále poznamenala, že na základě indexu lidského rozvoje OSN (který kombinuje různé míry rozvoje, jako je střední délka života, počet let povinné školní docházky a HND na obyvatele, do jednoho indexu, u kterého platí, že čím vyšší číslo, tím vyšší úroveň rozvoje) byla blíže úrovni rozvoje Číny Malajsie než Turecko. Závěrem skupina ZTT poznamenala, že na základě Giniho indexu (míra nerovnosti, která se pohybuje od 0 do 100, přičemž nerovnost s vyšším číslem roste) byla blíže úrovni nerovnosti v Číně Malajsie než Turecko.

| (215) | Společnost Connect Com tvrdila, že by Komise měla rovněž zohlednit výrobní podmínky v příslušném odvětví, když na rozdíl od Turecka měla Čína vysoce vyspělé technologie, a také počet společností působících na trhu. |
| --- | --- |

(215)

Společnost Connect Com tvrdila, že by Komise měla rovněž zohlednit výrobní podmínky v příslušném odvětví, když na rozdíl od Turecka měla Čína vysoce vyspělé technologie, a také počet společností působících na trhu.

| (216) | Pokud jde o početní zjištění běžné hodnoty u zemí s podstatnými zkresleními, čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení stanoví, že Komise může použít reprezentativní zemi, jejíž úroveň hospodářského rozvoje je podobná jako v zemi vývozu. Aby mohla v každém případě určit, které země mají úroveň hospodářského rozvoje podobnou jako v zemi vývozu, používá Komise země zařazené Světovou bankou do stejné kategorie příjmů. Komise tak činí v rámci výkonu své posuzovací pravomoci při výkladu a používání základního nařízení, jak opakovaně potvrdil Soudní dvůr, za okolností, kdy je tak Komise oprávněna činit (117). Komise se domnívá, že na základě této kategorizace lze mít k dispozici dostatečný počet potenciálně vhodných zemí s podobnou úrovní rozvoje pro účely výběru vhodné reprezentativní země podle čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení, a to z uceleného a objektivního souboru zemí. |
| --- | --- |

(216)

Pokud jde o početní zjištění běžné hodnoty u zemí s podstatnými zkresleními, čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení stanoví, že Komise může použít reprezentativní zemi, jejíž úroveň hospodářského rozvoje je podobná jako v zemi vývozu. Aby mohla v každém případě určit, které země mají úroveň hospodářského rozvoje podobnou jako v zemi vývozu, používá Komise země zařazené Světovou bankou do stejné kategorie příjmů. Komise tak činí v rámci výkonu své posuzovací pravomoci při výkladu a používání základního nařízení, jak opakovaně potvrdil Soudní dvůr, za okolností, kdy je tak Komise oprávněna činit (117). Komise se domnívá, že na základě této kategorizace lze mít k dispozici dostatečný počet potenciálně vhodných zemí s podobnou úrovní rozvoje pro účely výběru vhodné reprezentativní země podle čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení, a to z uceleného a objektivního souboru zemí.

117

| (217) | Základní nařízení nevyžaduje, aby byla reprezentativní země co nejblíže zemi vývozu z hlediska úrovně hospodářského rozvoje, produktivity, střední délky života, úrovně rozvoje, úrovně nerovnosti, výrobních podmínek nebo úrovně hospodářské soutěže. Žádný z výše uvedených prvků proto není při výběru vhodné reprezentativní země relevantní. V tomto případě byla příslušnou kategorií Světové banky, do které byla Čína zařazena, kategorie zemí s „vyššími středními příjmy“. Všechny země uvedené na seznamu a analyzované ve dvou poznámkách mají proto podobnou úroveň hospodářského rozvoje jako Čína a mělo se za to, že splňují kritérium stanovené v čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážce základního nařízení. |
| --- | --- |

(217)

Základní nařízení nevyžaduje, aby byla reprezentativní země co nejblíže zemi vývozu z hlediska úrovně hospodářského rozvoje, produktivity, střední délky života, úrovně rozvoje, úrovně nerovnosti, výrobních podmínek nebo úrovně hospodářské soutěže. Žádný z výše uvedených prvků proto není při výběru vhodné reprezentativní země relevantní. V tomto případě byla příslušnou kategorií Světové banky, do které byla Čína zařazena, kategorie zemí s „vyššími středními příjmy“. Všechny země uvedené na seznamu a analyzované ve dvou poznámkách mají proto podobnou úroveň hospodářského rozvoje jako Čína a mělo se za to, že splňují kritérium stanovené v čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážce základního nařízení.

3.2.3.   Dostupnost relevantních veřejných údajů v reprezentativní zemi

Dostupnost relevantních veřejných údajů v reprezentativní zemi

| (218) | Komise v první poznámce uvedla, že je v případě Jihoafrické republiky, Kolumbie, Malajsie, Srbska, Thajska a Turecka třeba důkladněji ověřit dostupnost veřejných údajů, zejména pokud jde o veřejné finanční údaje od výrobců dotčeného výrobku. Určila jednoho výrobce kabelů z optických vláken v Kolumbii, čtyři v Malajsii, jednoho v Srbsku, dva v Jihoafrické republice, tři v Thajsku a čtyři v Turecku, jak je objasněno v 219. až 224. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(218)

Komise v první poznámce uvedla, že je v případě Jihoafrické republiky, Kolumbie, Malajsie, Srbska, Thajska a Turecka třeba důkladněji ověřit dostupnost veřejných údajů, zejména pokud jde o veřejné finanční údaje od výrobců dotčeného výrobku. Určila jednoho výrobce kabelů z optických vláken v Kolumbii, čtyři v Malajsii, jednoho v Srbsku, dva v Jihoafrické republice, tři v Thajsku a čtyři v Turecku, jak je objasněno v 219. až 224. bodě odůvodnění.

| (219) | V Kolumbii pocházely snadno dostupné finanční údaje pro společnost Furukuwa Industrial Colombia S A S z roku 2018, a nelze je proto považovat za vhodné pro období šetření. Aktuálnější údaje byly k dispozici pro další výrobce v jiných možných reprezentativních zemích, jak uvádí 238. bod odůvodnění. |
| --- | --- |

(219)

V Kolumbii pocházely snadno dostupné finanční údaje pro společnost Furukuwa Industrial Colombia S A S z roku 2018, a nelze je proto považovat za vhodné pro období šetření. Aktuálnější údaje byly k dispozici pro další výrobce v jiných možných reprezentativních zemích, jak uvádí 238. bod odůvodnění.

| (220) | V Malajsii Komise určila čtyři výrobce se snadno dostupnými finančními údaji, tj. Fujikura Federal Cables SDN BHD (dále jen „společnost Fujikura“), Lite Kabel SDN BHD (dále jen „společnost Lite Kabel“), Opcom Cables SDN BHD (dále jen „společnost Opcom“) a Tenaga Cable Industries SDN BHD (dále jen „společnost Tenaga“). Snadno dostupné finanční údaje pro společnosti Lite Kabel a Tenaga byly k dispozici za rok 2018 a pro společnost Opcom za první čtvrtletí roku 2019, a nebylo je proto možné považovat za vhodné pro období šetření. Ve společnosti Fujikura byly snadno dostupné finanční údaje k dispozici za rok 2019, společnost však byla ztrátová. |
| --- | --- |

(220)

V Malajsii Komise určila čtyři výrobce se snadno dostupnými finančními údaji, tj. Fujikura Federal Cables SDN BHD (dále jen „společnost Fujikura“), Lite Kabel SDN BHD (dále jen „společnost Lite Kabel“), Opcom Cables SDN BHD (dále jen „společnost Opcom“) a Tenaga Cable Industries SDN BHD (dále jen „společnost Tenaga“). Snadno dostupné finanční údaje pro společnosti Lite Kabel a Tenaga byly k dispozici za rok 2018 a pro společnost Opcom za první čtvrtletí roku 2019, a nebylo je proto možné považovat za vhodné pro období šetření. Ve společnosti Fujikura byly snadno dostupné finanční údaje k dispozici za rok 2019, společnost však byla ztrátová.

| (221) | V Srbsku byly snadno dostupné finanční údaje pro společnost Novkabel Doo Novi Sad k dispozici za rok 2019, společnost však byla ztrátová. |
| --- | --- |

(221)

V Srbsku byly snadno dostupné finanční údaje pro společnost Novkabel Doo Novi Sad k dispozici za rok 2019, společnost však byla ztrátová.

| (222) | V Jihoafrické republice Komise určila dva výrobce kabelů z optických vláken, tj. CBI-Electric Telecom Cables (PTY) LTD a Malesela Taihan Electric Cable (PTY) LTD. Pro tyto společnosti však nebyly snadno dostupné žádné finanční údaje. |
| --- | --- |

(222)

V Jihoafrické republice Komise určila dva výrobce kabelů z optických vláken, tj. CBI-Electric Telecom Cables (PTY) LTD a Malesela Taihan Electric Cable (PTY) LTD. Pro tyto společnosti však nebyly snadno dostupné žádné finanční údaje.

| (223) | V Thajsku Komise určila tři výrobce kabelů z optických vláken, tj. Futong Group Communication Technology (Thailand) Co Ltd (dále jen „společnost Futong“), Siam Fiber Optics Co Ltd (dále jen „společnost Siam Fiber“) a Thai Fiber Optics Co Ltd (dále jen „společnost Thai Fiber“) se snadno dostupnými finančními údaji za rok 2019. Společnost Futong byla v roce 2019 zisková, zatímco společnosti Siam Fiber a Thai Fiber byly ztrátové. |
| --- | --- |

(223)

V Thajsku Komise určila tři výrobce kabelů z optických vláken, tj. Futong Group Communication Technology (Thailand) Co Ltd (dále jen „společnost Futong“), Siam Fiber Optics Co Ltd (dále jen „společnost Siam Fiber“) a Thai Fiber Optics Co Ltd (dále jen „společnost Thai Fiber“) se snadno dostupnými finančními údaji za rok 2019. Společnost Futong byla v roce 2019 zisková, zatímco společnosti Siam Fiber a Thai Fiber byly ztrátové.

| (224) | V Turecku Komise určila čtyři výrobce kabelů z optických vláken se snadno dostupnými finančními údaji, tj. Cen Kablo Sanayi Ve Ticaret AS (dále jen „společnost Cen Kablo“), Corning Optik Iletisim Sanayi Limited Sirketi (dále jen „společnost Corning Optik“), ETK Kablo Sanayii Ve Ticaret AS (dále jen „společnost ETK Kablo“) a Turk Prysmian Kablo Ve Sistemleri AS (dále jen „společnost Turk Prysmian“). Snadno dostupné finanční údaje jsou pro společnosti Cen Kablo a Corning Optik k dispozici za rok 2018 a pro společnost ETK Kablo za rok 2017. Pro společnost Turk Prysmian byly snadno dostupné finanční údaje k dispozici za rok 2019. Společnost však v roce 2019 vykázala nízké ziskové rozpětí, přičemž se dle zjištění nejednalo o „přiměřenou částku“ ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. a) posledního odstavce základního nařízení. |
| --- | --- |

(224)

V Turecku Komise určila čtyři výrobce kabelů z optických vláken se snadno dostupnými finančními údaji, tj. Cen Kablo Sanayi Ve Ticaret AS (dále jen „společnost Cen Kablo“), Corning Optik Iletisim Sanayi Limited Sirketi (dále jen „společnost Corning Optik“), ETK Kablo Sanayii Ve Ticaret AS (dále jen „společnost ETK Kablo“) a Turk Prysmian Kablo Ve Sistemleri AS (dále jen „společnost Turk Prysmian“). Snadno dostupné finanční údaje jsou pro společnosti Cen Kablo a Corning Optik k dispozici za rok 2018 a pro společnost ETK Kablo za rok 2017. Pro společnost Turk Prysmian byly snadno dostupné finanční údaje k dispozici za rok 2019. Společnost však v roce 2019 vykázala nízké ziskové rozpětí, přičemž se dle zjištění nejednalo o „přiměřenou částku“ ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. a) posledního odstavce základního nařízení.

| (225) | Jelikož byly k dispozici aktuálnější údaje pro další výrobce v jiných možných reprezentativních zemích, jak je uvedeno ve 238. bodě odůvodnění, nebyly v této fázi Kolumbie, Malajsie a Turecko považovány za potenciální vhodné reprezentativní země. Komise se každopádně níže zabývala tvrzeními týkajícími se těchto zemí. |
| --- | --- |

(225)

Jelikož byly k dispozici aktuálnější údaje pro další výrobce v jiných možných reprezentativních zemích, jak je uvedeno ve 238. bodě odůvodnění, nebyly v této fázi Kolumbie, Malajsie a Turecko považovány za potenciální vhodné reprezentativní země. Komise se každopádně níže zabývala tvrzeními týkajícími se těchto zemí.

| (226) | CCCME a skupina ZTT namítaly, že výrobci v možných reprezentativních zemích, pro které byly finanční údaje zveřejněny v první poznámce, vyráběli a prodávali jak dotčený výrobek, tak i další výrobky. CCCME a skupina ZTT konkrétně tvrdily, že podle výroční zprávy společnosti Turk Prysmian za rok 2019 se 89 % jejího prodeje týkalo energetických kabelů a pouze 11 % telekomunikačních kabelů. Nejednalo se tedy o vhodný zdroj finančních údajů z hlediska jejich obchodní činnosti zaměřené na kabely z optických vláken. Skupina ZTT dále tvrdila, že rovněž činnost společnosti Corning Optik se neomezovala pouze na výrobu kabelů z optických vláken. |
| --- | --- |

(226)

CCCME a skupina ZTT namítaly, že výrobci v možných reprezentativních zemích, pro které byly finanční údaje zveřejněny v první poznámce, vyráběli a prodávali jak dotčený výrobek, tak i další výrobky. CCCME a skupina ZTT konkrétně tvrdily, že podle výroční zprávy společnosti Turk Prysmian za rok 2019 se 89 % jejího prodeje týkalo energetických kabelů a pouze 11 % telekomunikačních kabelů. Nejednalo se tedy o vhodný zdroj finančních údajů z hlediska jejich obchodní činnosti zaměřené na kabely z optických vláken. Skupina ZTT dále tvrdila, že rovněž činnost společnosti Corning Optik se neomezovala pouze na výrobu kabelů z optických vláken.

| (227) | Komise v tomto ohledu poznamenala, že součástí činností těchto společností byla výroba kabelů včetně dotčeného výrobku. Z tohoto důvodu by finanční údaje od těchto společností byly reprezentativní pro znázornění finanční výkonnosti výroby kabelů z optických vláken v Turecku za rok 2019. Použití metodiky uvedené v čl. 2 odst. 6a základního nařízení se navíc opírá o snadno dostupné údaje, přičemž může nastat případ, kdy veřejné údaje nejsou k dispozici na nejpodrobnější úrovni dotčeného výrobku, ale na obecnější úrovni. Tento argument je tedy nepřijatelný. |
| --- | --- |

(227)

Komise v tomto ohledu poznamenala, že součástí činností těchto společností byla výroba kabelů včetně dotčeného výrobku. Z tohoto důvodu by finanční údaje od těchto společností byly reprezentativní pro znázornění finanční výkonnosti výroby kabelů z optických vláken v Turecku za rok 2019. Použití metodiky uvedené v čl. 2 odst. 6a základního nařízení se navíc opírá o snadno dostupné údaje, přičemž může nastat případ, kdy veřejné údaje nejsou k dispozici na nejpodrobnější úrovni dotčeného výrobku, ale na obecnější úrovni. Tento argument je tedy nepřijatelný.

| (228) | Společnost Connect Com tvrdila, že vzhledem k vazbám mezi výrobcem v Unii společností Prysmian a tureckým výrobcem společností Turk Prysmian by nepřímé náklady, prodejní, správní a režijní náklady a zisk turecké společnosti nebyly spolehlivé. Společnost Connect Com nijak nezdůvodnila, proč by na základě těchto vazeb měly být prodejní, správní a režijní náklady a zisk nespolehlivé, a proto bylo její tvrzení zamítnuto. |
| --- | --- |

(228)

Společnost Connect Com tvrdila, že vzhledem k vazbám mezi výrobcem v Unii společností Prysmian a tureckým výrobcem společností Turk Prysmian by nepřímé náklady, prodejní, správní a režijní náklady a zisk turecké společnosti nebyly spolehlivé. Společnost Connect Com nijak nezdůvodnila, proč by na základě těchto vazeb měly být prodejní, správní a režijní náklady a zisk nespolehlivé, a proto bylo její tvrzení zamítnuto.

| (229) | CCCME a skupina ZTT uvedly, že několik velkých tureckých výrobců, například společnost Turk Prysmian a Corning Optik, dovážely optická vlákna od svých společností ve spojení, a proto nemohou tyto dovozní ceny od společností ve spojení odrážet tržní ceny. Žadatel na druhé straně tvrdil, že tomu tak nebylo. Jelikož k tomuto tvrzení nebyly předloženy žádné důkazy, je z tohoto důvodu nepřijatelné. |
| --- | --- |

(229)

CCCME a skupina ZTT uvedly, že několik velkých tureckých výrobců, například společnost Turk Prysmian a Corning Optik, dovážely optická vlákna od svých společností ve spojení, a proto nemohou tyto dovozní ceny od společností ve spojení odrážet tržní ceny. Žadatel na druhé straně tvrdil, že tomu tak nebylo. Jelikož k tomuto tvrzení nebyly předloženy žádné důkazy, je z tohoto důvodu nepřijatelné.

| (230) | Skupina ZTT předložila výroční zprávy od dvou výrobců v Malajsii, společnosti Opcom Cables za roky 2019 a 2020 a společnosti Lite za rok 2019, které byly veřejně dostupné. Obě společnosti byly v první poznámce identifikovány jako výrobci kabelů z optických vláken, jak je uvedeno v 220. bodě odůvodnění. Skupina ZTT navrhla, aby pro účely určení reprezentativní země byla využita dostupnost finančních údajů od těchto dvou malajsijských výrobců. Skupina ZTT uvedla, že tyto dvě malajsijské společnosti sice nebyly v letech 2019 a 2020 ziskové, avšak navrhla použít pro tento ukazatel údaje z jiných let, jelikož společnost Lite Kabel byla v roce 2018 zisková. |
| --- | --- |

(230)

Skupina ZTT předložila výroční zprávy od dvou výrobců v Malajsii, společnosti Opcom Cables za roky 2019 a 2020 a společnosti Lite za rok 2019, které byly veřejně dostupné. Obě společnosti byly v první poznámce identifikovány jako výrobci kabelů z optických vláken, jak je uvedeno v 220. bodě odůvodnění. Skupina ZTT navrhla, aby pro účely určení reprezentativní země byla využita dostupnost finančních údajů od těchto dvou malajsijských výrobců. Skupina ZTT uvedla, že tyto dvě malajsijské společnosti sice nebyly v letech 2019 a 2020 ziskové, avšak navrhla použít pro tento ukazatel údaje z jiných let, jelikož společnost Lite Kabel byla v roce 2018 zisková.

| (231) | Vzhledem k tomu, že obě tyto malajsijské společnosti nebyly v letech 2019 a 2020 ziskové, nemohly být jejich údaje použity, protože nepředstavovaly „přiměřenou částku“ ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. a) posledního odstavce základního nařízení. Pokud jde o použití údajů za rok 2018, tedy před obdobím šetření, jsou vždy upřednostňovány údaje za období šetření. V tomto konkrétním případě jsou k dispozici finanční údaje za období šetření v jiné potenciální reprezentativní zemi, a proto není důvod použít údaje vztahující se k jinému období. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(231)

Vzhledem k tomu, že obě tyto malajsijské společnosti nebyly v letech 2019 a 2020 ziskové, nemohly být jejich údaje použity, protože nepředstavovaly „přiměřenou částku“ ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. a) posledního odstavce základního nařízení. Pokud jde o použití údajů za rok 2018, tedy před obdobím šetření, jsou vždy upřednostňovány údaje za období šetření. V tomto konkrétním případě jsou k dispozici finanční údaje za období šetření v jiné potenciální reprezentativní zemi, a proto není důvod použít údaje vztahující se k jinému období. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (232) | CCCME rovněž uvedla, že v případě, že by v Malajsii nebyl zjištěn žádný výrobce, který byl v roce 2019 ziskový a měl snadno dostupné finanční informace, měla by Komise použít údaje o prodejních, správních a režijních nákladech a zisku výrobců v Unii, jak to učinila v šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti týkajícím se antidumpingových opatření na dovoz wolframových elektrod z Číny (118). |
| --- | --- |

(232)

CCCME rovněž uvedla, že v případě, že by v Malajsii nebyl zjištěn žádný výrobce, který byl v roce 2019 ziskový a měl snadno dostupné finanční informace, měla by Komise použít údaje o prodejních, správních a režijních nákladech a zisku výrobců v Unii, jak to učinila v šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti týkajícím se antidumpingových opatření na dovoz wolframových elektrod z Číny (118).

118

| (233) | Komise poznamenává, že základní nařízení upřednostňuje údaje pocházející z reprezentativní země na podobné úrovni rozvoje jako země vývozu, a proto nelze toto tvrzení přijmout. |
| --- | --- |

(233)

Komise poznamenává, že základní nařízení upřednostňuje údaje pocházející z reprezentativní země na podobné úrovni rozvoje jako země vývozu, a proto nelze toto tvrzení přijmout.

| (234) | Skupina ZTT tvrdila, že by Komise neměla při určování hodnoty výrobních činitelů vycházet z databáze Global Trade Atlas (dále jen „databáze GTA“) (119), ale z dovozních statistik čínské celní správy nebo vnitrostátních celních správ v reprezentativní zemi, jelikož by tyto údaje byly údajně spolehlivější než údaje v databázi GTA. |
| --- | --- |

(234)

Skupina ZTT tvrdila, že by Komise neměla při určování hodnoty výrobních činitelů vycházet z databáze Global Trade Atlas (dále jen „databáze GTA“) (119), ale z dovozních statistik čínské celní správy nebo vnitrostátních celních správ v reprezentativní zemi, jelikož by tyto údaje byly údajně spolehlivější než údaje v databázi GTA.

119

| (235) | Komise uvedla, že zúčastněné strany neposkytly žádné důkazy o tom, že by databáze GTA byla méně spolehlivá než oficiální celní statistiky. Dále k tomu doplnila, že oficiální celní statistiky v dotčené zemi sloužily na základě dvoustranných smluv uzavřených mezi databází GTA a všemi zúčastněnými zeměmi jako zdroj údajů databáze GTA. Komise měla rovněž za to, že řada orgánů veřejné správy má s používáním databáze GTA pro přístup k celním statistikám dlouhodobou zkušenost a že tuto databázi také hojně využívali soukromí provozovatelé k řadě různých účelů a v různých situacích. Komise proto toto tvrzení zamítla. |
| --- | --- |

(235)

Komise uvedla, že zúčastněné strany neposkytly žádné důkazy o tom, že by databáze GTA byla méně spolehlivá než oficiální celní statistiky. Dále k tomu doplnila, že oficiální celní statistiky v dotčené zemi sloužily na základě dvoustranných smluv uzavřených mezi databází GTA a všemi zúčastněnými zeměmi jako zdroj údajů databáze GTA. Komise měla rovněž za to, že řada orgánů veřejné správy má s používáním databáze GTA pro přístup k celním statistikám dlouhodobou zkušenost a že tuto databázi také hojně využívali soukromí provozovatelé k řadě různých účelů a v různých situacích. Komise proto toto tvrzení zamítla.

| (236) | CCCME a skupina ZTT tvrdily, že u převážné části tureckého dovozu optických vláken pod kódem komodity 9001 10 se nejednalo o materiály použité k výrobě dotčeného výrobku, například vícevidová vlákna, a proto dovozní cena Turecka podle databáze GTA nemohla přiměřeně odrážet nezkreslenou cenu jednovidových vláken. Podle CCCME měla rovněž Komise jako možnou reprezentativní zemi použít Malajsii, protože podíl jednovidových optických vláken v dovozu podle kódu komodity 9001 10 z Malajsie byl mnohem vyšší než u Turecka, a proto byly údaje o dovozu z Malajsie podle databáze GTA spolehlivější než u Turecka. CCCME dále uvedla, že jelikož Turecko dováželo optická vlákna převážně ze Spojených států a Malajsie je dovážela zejména z Indie, byly by údaje o dovozu Malajsie méně ovlivněny náklady na dodání. |
| --- | --- |

(236)

CCCME a skupina ZTT tvrdily, že u převážné části tureckého dovozu optických vláken pod kódem komodity 9001 10 se nejednalo o materiály použité k výrobě dotčeného výrobku, například vícevidová vlákna, a proto dovozní cena Turecka podle databáze GTA nemohla přiměřeně odrážet nezkreslenou cenu jednovidových vláken. Podle CCCME měla rovněž Komise jako možnou reprezentativní zemi použít Malajsii, protože podíl jednovidových optických vláken v dovozu podle kódu komodity 9001 10 z Malajsie byl mnohem vyšší než u Turecka, a proto byly údaje o dovozu z Malajsie podle databáze GTA spolehlivější než u Turecka. CCCME dále uvedla, že jelikož Turecko dováželo optická vlákna převážně ze Spojených států a Malajsie je dovážela zejména z Indie, byly by údaje o dovozu Malajsie méně ovlivněny náklady na dodání.

| (237) | Komise k argumentům týkajícím se Malajsie, a zejména reprezentativnosti dovozní hodnoty jednovidových optických vláken vzhledem k vyššímu podílu tohoto vstupu podle kódu komodity 9001 10 a nižšímu výskytu nákladů na dodání (ve srovnání s Tureckem) poznamenala, že při srovnání dovozu různých vstupů v různých zemích ověřila, zda existuje dostatečně reprezentativní dovoz do potenciálních zemí. Po výběru vhodné reprezentativní země navíc Komise pokud možno používá kódy zboží pro jednotlivé země, které jsou mnohem podrobnější než šestimístný číselný kód HS, jak je uvedeno ve 318. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(237)

Komise k argumentům týkajícím se Malajsie, a zejména reprezentativnosti dovozní hodnoty jednovidových optických vláken vzhledem k vyššímu podílu tohoto vstupu podle kódu komodity 9001 10 a nižšímu výskytu nákladů na dodání (ve srovnání s Tureckem) poznamenala, že při srovnání dovozu různých vstupů v různých zemích ověřila, zda existuje dostatečně reprezentativní dovoz do potenciálních zemí. Po výběru vhodné reprezentativní země navíc Komise pokud možno používá kódy zboží pro jednotlivé země, které jsou mnohem podrobnější než šestimístný číselný kód HS, jak je uvedeno ve 318. bodě odůvodnění.

| (238) | Jelikož Komise za období šetření nenalezla dostupné informace o finančních údajích pro výrobce v Kolumbii a Jihoafrické republice nebo pro ziskové výrobce v Malajsii a Srbsku, nebyly tyto jurisdikce považovány za vhodné reprezentativní země. Komise provedla další průzkum potenciálních vhodných reprezentativních zemí a jak uvedla ve druhé poznámce, dále identifikovala jednoho výrobce kabelů z optických vláken v Argentině (tj. Prysmian Energia Cables y Sistemas De Argentina S.A.), jednoho v Brazílii (tj. Prysmian Cabos e Sistemas do Brasil S/A) a jednoho dalšího výrobce kabelů v Thajsku (tj. Venine Cable) se snadno dostupnými finančními informacemi za rok 2019. |
| --- | --- |

(238)

Jelikož Komise za období šetření nenalezla dostupné informace o finančních údajích pro výrobce v Kolumbii a Jihoafrické republice nebo pro ziskové výrobce v Malajsii a Srbsku, nebyly tyto jurisdikce považovány za vhodné reprezentativní země. Komise provedla další průzkum potenciálních vhodných reprezentativních zemí a jak uvedla ve druhé poznámce, dále identifikovala jednoho výrobce kabelů z optických vláken v Argentině (tj. Prysmian Energia Cables y Sistemas De Argentina S.A.), jednoho v Brazílii (tj. Prysmian Cabos e Sistemas do Brasil S/A) a jednoho dalšího výrobce kabelů v Thajsku (tj. Venine Cable) se snadno dostupnými finančními informacemi za rok 2019.

| (239) | Komise rovněž analyzovala dovoz hlavních výrobních faktorů (jako je optické vlákno, polyethylen s vysokou a nízkou hustotou, ocelový drát pokovený hliníkem, příze ze skleněných vláken, bezhalogenový izolační obal s nízkou dýmivostí, fosfátovaný ocelový drát s PE vrstvou a trubky) do Argentiny, Brazílie, Thajska a Turecka. |
| --- | --- |

(239)

Komise rovněž analyzovala dovoz hlavních výrobních faktorů (jako je optické vlákno, polyethylen s vysokou a nízkou hustotou, ocelový drát pokovený hliníkem, příze ze skleněných vláken, bezhalogenový izolační obal s nízkou dýmivostí, fosfátovaný ocelový drát s PE vrstvou a trubky) do Argentiny, Brazílie, Thajska a Turecka.

| (240) | U všech výrobních faktorů byly údaje o dovozu do reprezentativní země z Číny vyloučeny v souvislosti s podstatnými zkresleními ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení. Dále byly rovněž vyloučeny údaje o dovozu do reprezentativní země ze zemí, které nebyly členy WTO a které byly uvedeny v příloze I nařízení (EU) 2015/755 (120) (Ázerbájdžán, Bělorusko, Korejská lidově demokratická republika, Turkmenistán, Uzbekistán), jelikož jejich ceny nebyly považovány za nezkreslené. |
| --- | --- |

(240)

U všech výrobních faktorů byly údaje o dovozu do reprezentativní země z Číny vyloučeny v souvislosti s podstatnými zkresleními ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení. Dále byly rovněž vyloučeny údaje o dovozu do reprezentativní země ze zemí, které nebyly členy WTO a které byly uvedeny v příloze I nařízení (EU) 2015/755 (120) (Ázerbájdžán, Bělorusko, Korejská lidově demokratická republika, Turkmenistán, Uzbekistán), jelikož jejich ceny nebyly považovány za nezkreslené.

120

| (241) | Polovinu optických vláken, tedy hlavního vstupu, Argentina dovezla z Číny na úrovni šestimístného kódu. Z analýzy na úrovni osmimístného kódu však vyplynulo, že dovoz pocházející z Číny vykazoval vysoký objem (52 %) pouze u jednoho ze tří příslušných kódů. Reprezentativnost tohoto vstupu a jeho podkladová hodnota tak byly z celkového pohledu přiměřené. Další hlavní výrobní faktory byly dováženy ve vysokém objemu ze zemí s tržním hospodářstvím. Reprezentativnost nezkresleného dovozu v Argentině byla považována za vysokou. |
| --- | --- |

(241)

Polovinu optických vláken, tedy hlavního vstupu, Argentina dovezla z Číny na úrovni šestimístného kódu. Z analýzy na úrovni osmimístného kódu však vyplynulo, že dovoz pocházející z Číny vykazoval vysoký objem (52 %) pouze u jednoho ze tří příslušných kódů. Reprezentativnost tohoto vstupu a jeho podkladová hodnota tak byly z celkového pohledu přiměřené. Další hlavní výrobní faktory byly dováženy ve vysokém objemu ze zemí s tržním hospodářstvím. Reprezentativnost nezkresleného dovozu v Argentině byla považována za vysokou.

| (242) | Brazílie dovezla optická vlákna hlavně z Číny na úrovni šestimístného kódu. Na úrovni osmimístného kódu byla optická vlákna dovezena s použitím tří kódů a u dvou z nich pocházel téměř veškerý dovoz z Číny. Reprezentativnost tohoto vstupu a jeho podkladová hodnota tak byly považovány za nespolehlivé. Komise dále uvedla, že na úrovni šestimístného kódu bylo z Číny dovezeno 72 % dovozu ocelového drátu pokoveného hliníkem, který jeden vyvážející výrobce použil ve významném objemu při výrobě kabelů z optických vláken. Na úrovni osmimístného kódu byl tento výrobní faktor dovezen s použitím dvou kódů a u obou těchto kódů pocházelo více než 60 % dovozu z Číny. Reprezentativnost tohoto vstupu a jeho podkladová hodnota tak byly považovány za nespolehlivé a jelikož se jednalo o důležitý vstup výrobního procesu kabelů z optických vláken, má to vliv na významný podíl běžné hodnoty. Kromě toho bylo 80 % příze ze skleněných vláken dovezeno hlavně z Číny na úrovni šestimístného kódu. Na úrovni osmimístného kódu byl tento výrobní faktor dovezen s použitím dvou kódů a u obou těchto kódů pocházelo více než 60 % dovozu z Číny. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byla považována celková reprezentativnost nezkresleného dovozu do Brazílie za nízkou. |
| --- | --- |

(242)

Brazílie dovezla optická vlákna hlavně z Číny na úrovni šestimístného kódu. Na úrovni osmimístného kódu byla optická vlákna dovezena s použitím tří kódů a u dvou z nich pocházel téměř veškerý dovoz z Číny. Reprezentativnost tohoto vstupu a jeho podkladová hodnota tak byly považovány za nespolehlivé. Komise dále uvedla, že na úrovni šestimístného kódu bylo z Číny dovezeno 72 % dovozu ocelového drátu pokoveného hliníkem, který jeden vyvážející výrobce použil ve významném objemu při výrobě kabelů z optických vláken. Na úrovni osmimístného kódu byl tento výrobní faktor dovezen s použitím dvou kódů a u obou těchto kódů pocházelo více než 60 % dovozu z Číny. Reprezentativnost tohoto vstupu a jeho podkladová hodnota tak byly považovány za nespolehlivé a jelikož se jednalo o důležitý vstup výrobního procesu kabelů z optických vláken, má to vliv na významný podíl běžné hodnoty. Kromě toho bylo 80 % příze ze skleněných vláken dovezeno hlavně z Číny na úrovni šestimístného kódu. Na úrovni osmimístného kódu byl tento výrobní faktor dovezen s použitím dvou kódů a u obou těchto kódů pocházelo více než 60 % dovozu z Číny. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byla považována celková reprezentativnost nezkresleného dovozu do Brazílie za nízkou.

| (243) | Thajsko stejně jako Brazílie dováželo hlavní vstup, tj. optická vlákna, hlavně z Číny. Pouze 15 % celkového dovozu optických vláken pocházelo z jiných nezkreslených zdrojů (na úrovni šestimístného kódu). Na úrovni osmimístného kódu byla optická vlákna navíc dovezena s použitím dvou kódů a u obou těchto kódů pocházelo více než 70 % dovezeného objemu z Číny. Reprezentativnost tohoto vstupu a jeho podkladová hodnota tak byly shledány nespolehlivými. Kromě toho bylo 96 % příze ze skleněných vláken dovezeno hlavně z Číny na úrovni šestimístného kódu. Tento kód nemá úroveň osmimístného kódu. Reprezentativnost tohoto vstupu a jeho podkladová hodnota tak byly rovněž shledány nespolehlivými. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byla považována celková reprezentativnost nezkresleného dovozu do Thajska za nízkou. |
| --- | --- |

(243)

Thajsko stejně jako Brazílie dováželo hlavní vstup, tj. optická vlákna, hlavně z Číny. Pouze 15 % celkového dovozu optických vláken pocházelo z jiných nezkreslených zdrojů (na úrovni šestimístného kódu). Na úrovni osmimístného kódu byla optická vlákna navíc dovezena s použitím dvou kódů a u obou těchto kódů pocházelo více než 70 % dovezeného objemu z Číny. Reprezentativnost tohoto vstupu a jeho podkladová hodnota tak byly shledány nespolehlivými. Kromě toho bylo 96 % příze ze skleněných vláken dovezeno hlavně z Číny na úrovni šestimístného kódu. Tento kód nemá úroveň osmimístného kódu. Reprezentativnost tohoto vstupu a jeho podkladová hodnota tak byly rovněž shledány nespolehlivými. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byla považována celková reprezentativnost nezkresleného dovozu do Thajska za nízkou.

| (244) | Turecko dovezlo z Číny ve vysokém objemu pouze dva výrobní faktory, které se používají v malém objemu ve výrobních nákladech kabelů z optických vláken. Reprezentativnost nezkresleného dovozu v Turecku byla tudíž vysoká. |
| --- | --- |

(244)

Turecko dovezlo z Číny ve vysokém objemu pouze dva výrobní faktory, které se používají v malém objemu ve výrobních nákladech kabelů z optických vláken. Reprezentativnost nezkresleného dovozu v Turecku byla tudíž vysoká.

| (245) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem (224. a 241. až 244. bod odůvodnění) Komise v druhé poznámce informovala zúčastněné strany, že má v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážkou základního nařízení v úmyslu použít ke stanovení nezkreslené ceny nebo referenční hodnoty pro výpočet běžné hodnoty jako vhodnou reprezentativní zemi Argentinu a společnost Prysmian Energia Cables Y Sistemas de Argentina S.A. |
| --- | --- |

(245)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem (224. a 241. až 244. bod odůvodnění) Komise v druhé poznámce informovala zúčastněné strany, že má v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážkou základního nařízení v úmyslu použít ke stanovení nezkreslené ceny nebo referenční hodnoty pro výpočet běžné hodnoty jako vhodnou reprezentativní zemi Argentinu a společnost Prysmian Energia Cables Y Sistemas de Argentina S.A.

| (246) | Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se ke vhodnosti Argentiny jako reprezentativní země a společnosti Prysmian Energia Cables Y Sistemas de Argentina S.A. jako výrobce v reprezentativní zemi vyjádřily. Připomínky byly obdrženy od společnosti Connect Com, CCCME a skupiny ZTT. |
| --- | --- |

(246)

Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se ke vhodnosti Argentiny jako reprezentativní země a společnosti Prysmian Energia Cables Y Sistemas de Argentina S.A. jako výrobce v reprezentativní zemi vyjádřily. Připomínky byly obdrženy od společnosti Connect Com, CCCME a skupiny ZTT.

| (247) | Skupina ZTT zopakovala své tvrzení, že HND není vhodným ukazatelem pro posuzování úrovně hospodářského rozvoje v zemi, protože zahrnoval nejen příjem vygenerovaný v této zemi, ale také příjem vygenerovaný mimo tuto zemi, a tvrdila, že Komise zjevně nesprávně posoudila skutkové okolnosti, když při hodnocení podobnosti s hospodářským vývojem Číny zohlednila pouze kategorii příjmů Světové banky založenou na HND na obyvatele. Skupina ZTT stejně jako v případě Turecka, jak je objasněno ve 214. bodě odůvodnění, tvrdila, že úroveň hospodářského rozvoje Malajsie se v porovnání s Argentinou více podobá Číně, pokud jde o HDP na obyvatele, úroveň produktivity a index lidského rozvoje OSN, a proto považovala Malajsii za lepší reprezentativní zemi než Argentinu. |
| --- | --- |

(247)

Skupina ZTT zopakovala své tvrzení, že HND není vhodným ukazatelem pro posuzování úrovně hospodářského rozvoje v zemi, protože zahrnoval nejen příjem vygenerovaný v této zemi, ale také příjem vygenerovaný mimo tuto zemi, a tvrdila, že Komise zjevně nesprávně posoudila skutkové okolnosti, když při hodnocení podobnosti s hospodářským vývojem Číny zohlednila pouze kategorii příjmů Světové banky založenou na HND na obyvatele. Skupina ZTT stejně jako v případě Turecka, jak je objasněno ve 214. bodě odůvodnění, tvrdila, že úroveň hospodářského rozvoje Malajsie se v porovnání s Argentinou více podobá Číně, pokud jde o HDP na obyvatele, úroveň produktivity a index lidského rozvoje OSN, a proto považovala Malajsii za lepší reprezentativní zemi než Argentinu.

| (248) | Komise nesouhlasí s tvrzením skupiny ZTT, že se použitím HND pro posouzení úrovně hospodářského rozvoje možných reprezentativních zemí dopustila zjevné nesprávnosti. Jak již bylo objasněno v 216. a 217. bodě odůvodnění, aby mohla v každém případě určit, které země mají úroveň hospodářského rozvoje podobnou jako v zemi vývozu, používá Komise země zařazené Světovou bankou do stejné kategorie příjmů. Základní nařízení neobsahuje žádný další požadavek na výběr země s nejbližším HDP na obyvatele, úrovní produktivity nebo indexem lidského rozvoje jako země vývozu. V tomto případě byla příslušnou kategorií Světové banky, do které byla Čína zařazena, kategorie zemí s „vyššími středními příjmy“. Jak Malajsie, tak Argentina proto mají podobnou úroveň hospodářského rozvoje jako Čína a mělo se za to, že splňují kritérium stanovené v čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážce základního nařízení. Tvrzení, že Malajsie by jako reprezentativní země vyhovovala více než Argentina, bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(248)

Komise nesouhlasí s tvrzením skupiny ZTT, že se použitím HND pro posouzení úrovně hospodářského rozvoje možných reprezentativních zemí dopustila zjevné nesprávnosti. Jak již bylo objasněno v 216. a 217. bodě odůvodnění, aby mohla v každém případě určit, které země mají úroveň hospodářského rozvoje podobnou jako v zemi vývozu, používá Komise země zařazené Světovou bankou do stejné kategorie příjmů. Základní nařízení neobsahuje žádný další požadavek na výběr země s nejbližším HDP na obyvatele, úrovní produktivity nebo indexem lidského rozvoje jako země vývozu. V tomto případě byla příslušnou kategorií Světové banky, do které byla Čína zařazena, kategorie zemí s „vyššími středními příjmy“. Jak Malajsie, tak Argentina proto mají podobnou úroveň hospodářského rozvoje jako Čína a mělo se za to, že splňují kritérium stanovené v čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážce základního nařízení. Tvrzení, že Malajsie by jako reprezentativní země vyhovovala více než Argentina, bylo proto zamítnuto.

| (249) | CCCME tvrdila, že náklady na suroviny dovážené čínskými výrobci z mezinárodních trhů by neměly být považovány za zkreslené, a neměly by proto být nahrazovány. |
| --- | --- |

(249)

CCCME tvrdila, že náklady na suroviny dovážené čínskými výrobci z mezinárodních trhů by neměly být považovány za zkreslené, a neměly by proto být nahrazovány.

| (250) | Čínští vyvážející výrobci zařazení do vzorku dostali příležitost se vyjádřit, že jejich (dovážené) suroviny nebyly zkresleny v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení. Svá tvrzení byli v tomto ohledu povinni podložit podpůrnými důkazy (tj. zemí původu zboží, kupní smlouvou, fakturami). Skupina ZTT tvrdila, že jí nakoupené materiály a energie nebyly nijak zkresleny a že suroviny byly během období šetření dovezeny za nezkreslené ceny. Ačkoli skupina ZTT tyto nákupy uvedla v seznamu nákupů materiálů v odpovědi na dotazník, nepředložila k nim žádné podpůrné důkazy. Komise proto toto tvrzení zamítla. |
| --- | --- |

(250)

Čínští vyvážející výrobci zařazení do vzorku dostali příležitost se vyjádřit, že jejich (dovážené) suroviny nebyly zkresleny v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení. Svá tvrzení byli v tomto ohledu povinni podložit podpůrnými důkazy (tj. zemí původu zboží, kupní smlouvou, fakturami). Skupina ZTT tvrdila, že jí nakoupené materiály a energie nebyly nijak zkresleny a že suroviny byly během období šetření dovezeny za nezkreslené ceny. Ačkoli skupina ZTT tyto nákupy uvedla v seznamu nákupů materiálů v odpovědi na dotazník, nepředložila k nim žádné podpůrné důkazy. Komise proto toto tvrzení zamítla.

| (251) | Skupina FTT dále předložila určité prvky podpůrných důkazů pro pět surovin, které však byly neúplné (vztahovaly se pouze na několik transakcí) a byly v rozporu s dalšími informacemi uvedenými v příslušném seznamu. Na základě toho Komise nemohla toto tvrzení posoudit, a nemohlo být tedy v této fázi přijato. |
| --- | --- |

(251)

Skupina FTT dále předložila určité prvky podpůrných důkazů pro pět surovin, které však byly neúplné (vztahovaly se pouze na několik transakcí) a byly v rozporu s dalšími informacemi uvedenými v příslušném seznamu. Na základě toho Komise nemohla toto tvrzení posoudit, a nemohlo být tedy v této fázi přijato.

| (252) | CCCME rovněž tvrdila, že dovozní ceny třetích zemí nebyly při výpočtu běžné hodnoty reprezentativní náhradou domácích cen, protože dovozní cena může zahrnovat vyšší náklady na dodání než na suroviny nakupované na domácím trhu, což by uměle zvýšilo nahrazené náklady na suroviny a tyto rozdíly v dopadech nákladů Komise nemohla správně rozlišit. |
| --- | --- |

(252)

CCCME rovněž tvrdila, že dovozní ceny třetích zemí nebyly při výpočtu běžné hodnoty reprezentativní náhradou domácích cen, protože dovozní cena může zahrnovat vyšší náklady na dodání než na suroviny nakupované na domácím trhu, což by uměle zvýšilo nahrazené náklady na suroviny a tyto rozdíly v dopadech nákladů Komise nemohla správně rozlišit.

| (253) | Jak je uvedeno v 69. bodě odůvodnění, Komise v tomto šetření dospěla k závěru, že použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení je přiměřené. Ustanovení čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení stanoví, že se použijí odpovídající údaje ve vhodné reprezentativní zemi. Komise pro výpočet nezkreslené ceny v reprezentativní zemi používá dovozní ceny z databáze GTA, ke kterým přičítá odpovídající dovozní clo. Jedná se o konzervativní odhad s cílem početně zjistit vhodného nezkresleného zástupce tržní ceny v reprezentativní zemi, jelikož nad tuto hodnotu mohou vznikat další náklady, jako jsou dovozní poplatky a daně jiné než dovozní clo (například daň z přidané hodnoty), v závislosti na příslušné zemi. Pokud by navíc nebyly v případě dovozu zohledněny všechny náklady na dodání, výsledná cena by neodrážela nezkreslenou cenu na argentinském trhu, ale průměrnou cenu ze závodu (při prodeji na vývoz) v zemích, které prodávají do Argentiny. To by bylo v rozporu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení, a proto bylo toto tvrzení zamítnuto. |
| --- | --- |

(253)

Jak je uvedeno v 69. bodě odůvodnění, Komise v tomto šetření dospěla k závěru, že použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení je přiměřené. Ustanovení čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení stanoví, že se použijí odpovídající údaje ve vhodné reprezentativní zemi. Komise pro výpočet nezkreslené ceny v reprezentativní zemi používá dovozní ceny z databáze GTA, ke kterým přičítá odpovídající dovozní clo. Jedná se o konzervativní odhad s cílem početně zjistit vhodného nezkresleného zástupce tržní ceny v reprezentativní zemi, jelikož nad tuto hodnotu mohou vznikat další náklady, jako jsou dovozní poplatky a daně jiné než dovozní clo (například daň z přidané hodnoty), v závislosti na příslušné zemi. Pokud by navíc nebyly v případě dovozu zohledněny všechny náklady na dodání, výsledná cena by neodrážela nezkreslenou cenu na argentinském trhu, ale průměrnou cenu ze závodu (při prodeji na vývoz) v zemích, které prodávají do Argentiny. To by bylo v rozporu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení, a proto bylo toto tvrzení zamítnuto.

| (254) | Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy důkazy prokazující, že použité údaje a metodika nepředstavují nezkreslené náklady pro každý ze vstupů, Komise toto tvrzení zamítla. |
| --- | --- |

(254)

Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy důkazy prokazující, že použité údaje a metodika nepředstavují nezkreslené náklady pro každý ze vstupů, Komise toto tvrzení zamítla.

| (255) | CCCME tvrdila, že mezi různými zeměmi existují značné rozdíly v nákladech na práci a energii, a proto nelze při stanovení běžné hodnoty použít náklady na práci a ceny energie ve třetích zemích. |
| --- | --- |

(255)

CCCME tvrdila, že mezi různými zeměmi existují značné rozdíly v nákladech na práci a energii, a proto nelze při stanovení běžné hodnoty použít náklady na práci a ceny energie ve třetích zemích.

| (256) | Jak je uvedeno v 69. bodě odůvodnění, Komise v tomto šetření dospěla k závěru, že použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení je přiměřené. Ustanovení čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení stanoví, že se použijí odpovídající údaje ve vhodné reprezentativní zemi. Jak je vysvětleno ve 245. bodě odůvodnění, Komise v této fázi šetření vybrala jako reprezentativní zemi Argentinu. Proto byly nezkreslené náklady na práci a elektřinu získány z Argentiny, jak objasňuje 345. a 348. bod odůvodnění. |
| --- | --- |

(256)

Jak je uvedeno v 69. bodě odůvodnění, Komise v tomto šetření dospěla k závěru, že použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení je přiměřené. Ustanovení čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení stanoví, že se použijí odpovídající údaje ve vhodné reprezentativní zemi. Jak je vysvětleno ve 245. bodě odůvodnění, Komise v této fázi šetření vybrala jako reprezentativní zemi Argentinu. Proto byly nezkreslené náklady na práci a elektřinu získány z Argentiny, jak objasňuje 345. a 348. bod odůvodnění.

| (257) | CCCME požádala Komisi, aby objasnila normu pro stanovení, zda je ziskovost společnosti v reprezentativní zemi nízká nebo vysoká. |
| --- | --- |

(257)

CCCME požádala Komisi, aby objasnila normu pro stanovení, zda je ziskovost společnosti v reprezentativní zemi nízká nebo vysoká.

| (258) | Podle posledního odstavce čl. 2 odst. 6a základního nařízení musí početně zjištěná běžná hodnota zahrnovat nezkreslenou a přiměřenou částku pro správní, prodejní a režijní náklady a zisk. Tuto právní normu Komise uplatňuje při posuzování, zda je úroveň zisku nízká nebo vysoká. Zisk musí být podle tohoto článku přiměřený. Při určování, zda se jedná o přiměřenou částku v každém jednotlivém případě, Komise přihlíží ke zvláštnostem každého šetření, například dotčeného výrobku a odvětví. Přiměřená úroveň zisku tedy nemůže být (prakticky) záporná nebo blížící se hranici ziskovosti. |
| --- | --- |

(258)

Podle posledního odstavce čl. 2 odst. 6a základního nařízení musí početně zjištěná běžná hodnota zahrnovat nezkreslenou a přiměřenou částku pro správní, prodejní a režijní náklady a zisk. Tuto právní normu Komise uplatňuje při posuzování, zda je úroveň zisku nízká nebo vysoká. Zisk musí být podle tohoto článku přiměřený. Při určování, zda se jedná o přiměřenou částku v každém jednotlivém případě, Komise přihlíží ke zvláštnostem každého šetření, například dotčeného výrobku a odvětví. Přiměřená úroveň zisku tedy nemůže být (prakticky) záporná nebo blížící se hranici ziskovosti.

| (259) | CCCME rovněž tvrdila, že Argentina není vhodnou reprezentativní zemí, jelikož jediný výrobce v Argentině zjištěný Komisí (tj. společnost Prysmian Energia) je ve spojení s jedním z žadatelů, a že tato společnost má na argentinském trhu velký podíl. V tomto ohledu CCCME odkázala na antidumpingové šetření týkající se dovozu glyfosátu z Číny (121), ve kterém byly jako srovnatelné země odmítnuty Argentina, Austrálie, Indie a Malajsie z důvodu, že na jejich trzích dominovaly převážně společnosti ve spojení s hlavním žadatelem v EU. CCCME rovněž tvrdila, že jelikož v Argentině v roce 2020 silně rostl telekomunikační trh a že argentinská vláda poskytla podporu místním výrobcům, nemohou údaje o prodejních, správních a režijních nákladech a o zisku společnosti, která má velký podíl na rostoucím trhu, odrážet přiměřenou úroveň orientovanou na trh a neměly by být použity pro početní zjištění běžné hodnoty. Společnost Connect Com rovněž tvrdila, že argentinští výrobci kabelů z optických vláken nejsou nezávislými společnostmi, ale jsou přidruženými společnostmi společností Prysmian a Nexans, a proto i) na argentinském domácím trhu není s odkazem na rozsudek Evropského soudního dvora ve věci C-16/90 (122) dostatečná úroveň hospodářské soutěže; ii) náklady a zisk těchto výrobců by byly nad konkurenční úrovní; (iii) ceny za převod přidružených výrobců uvnitř skupiny byly nadměrné. Společnost Connect Com rovněž tvrdila, že zisk společnosti Prysmian Energia ve výši 20 % byl nadměrný, přičemž zisk společnosti Venine Cable v Thajsku ve výši 9,5 % více odpovídal konkurenčním podmínkám. Společnost Connect Com dále namítala, že Brazílie by byla lepší reprezentativní zemí, protože na jejím trhu působí více výrobců a nejméně čtyři z nich byli na žadatelích nezávislí. |
| --- | --- |

(259)

CCCME rovněž tvrdila, že Argentina není vhodnou reprezentativní zemí, jelikož jediný výrobce v Argentině zjištěný Komisí (tj. společnost Prysmian Energia) je ve spojení s jedním z žadatelů, a že tato společnost má na argentinském trhu velký podíl. V tomto ohledu CCCME odkázala na antidumpingové šetření týkající se dovozu glyfosátu z Číny (121), ve kterém byly jako srovnatelné země odmítnuty Argentina, Austrálie, Indie a Malajsie z důvodu, že na jejich trzích dominovaly převážně společnosti ve spojení s hlavním žadatelem v EU. CCCME rovněž tvrdila, že jelikož v Argentině v roce 2020 silně rostl telekomunikační trh a že argentinská vláda poskytla podporu místním výrobcům, nemohou údaje o prodejních, správních a režijních nákladech a o zisku společnosti, která má velký podíl na rostoucím trhu, odrážet přiměřenou úroveň orientovanou na trh a neměly by být použity pro početní zjištění běžné hodnoty. Společnost Connect Com rovněž tvrdila, že argentinští výrobci kabelů z optických vláken nejsou nezávislými společnostmi, ale jsou přidruženými společnostmi společností Prysmian a Nexans, a proto i) na argentinském domácím trhu není s odkazem na rozsudek Evropského soudního dvora ve věci C-16/90 (122) dostatečná úroveň hospodářské soutěže; ii) náklady a zisk těchto výrobců by byly nad konkurenční úrovní; (iii) ceny za převod přidružených výrobců uvnitř skupiny byly nadměrné. Společnost Connect Com rovněž tvrdila, že zisk společnosti Prysmian Energia ve výši 20 % byl nadměrný, přičemž zisk společnosti Venine Cable v Thajsku ve výši 9,5 % více odpovídal konkurenčním podmínkám. Společnost Connect Com dále namítala, že Brazílie by byla lepší reprezentativní zemí, protože na jejím trhu působí více výrobců a nejméně čtyři z nich byli na žadatelích nezávislí.

121

122

| (260) | Skutečnost, že vybraná společnost v reprezentativní zemi je ve spojení s výrobcem v Unii, nemá na výběr reprezentativní země žádný vliv. CCCME své tvrzení nijak neodůvodnila ani nepředložila důkazy, na základě kterých by v tomto případě tato skutečnost byla relevantní. Navíc skutečnost, že tato společnost má velký podíl na argentinském trhu, neznamená, že v Argentině neexistuje žádná konkurence, ani že na jejím základě nejsou automaticky finanční údaje o této společnosti nevhodné. Toto tvrzení rovněž nebylo podloženo žádnými důkazy o tom, že by se argentinský trh vyznačoval protisoutěžním chováním. U této argentinské společnosti bylo zjištěno ziskové rozpětí ve výši 10,6 %, jak uvádí 362. bod odůvodnění, což odpovídá zisku 9,5 %, o němž společnost Connect Com tvrdí, že je „v souladu s konkurenčními podmínkami“. Proto byla tato tvrzení zamítnuta. |
| --- | --- |

(260)

Skutečnost, že vybraná společnost v reprezentativní zemi je ve spojení s výrobcem v Unii, nemá na výběr reprezentativní země žádný vliv. CCCME své tvrzení nijak neodůvodnila ani nepředložila důkazy, na základě kterých by v tomto případě tato skutečnost byla relevantní. Navíc skutečnost, že tato společnost má velký podíl na argentinském trhu, neznamená, že v Argentině neexistuje žádná konkurence, ani že na jejím základě nejsou automaticky finanční údaje o této společnosti nevhodné. Toto tvrzení rovněž nebylo podloženo žádnými důkazy o tom, že by se argentinský trh vyznačoval protisoutěžním chováním. U této argentinské společnosti bylo zjištěno ziskové rozpětí ve výši 10,6 %, jak uvádí 362. bod odůvodnění, což odpovídá zisku 9,5 %, o němž společnost Connect Com tvrdí, že je „v souladu s konkurenčními podmínkami“. Proto byla tato tvrzení zamítnuta.

| (261) | CCCME zopakovala svůj požadavek, aby Komise jako reprezentativní zemi použila Malajsii. Tvrdila, že při absenci údajů o ziskovosti za období šetření by Komise mohla použít finanční údaje ziskové společnosti za rok 2018, protože odvětví kabelů z optických vláken je relativně stabilním odvětvím, ve kterém se výše prodejních, správních a režijních nákladů a zisku v jednotlivých letech příliš neliší. CCCME rovněž zdůraznila, že v antidumpingovém šetření týkajícím se dovozu kyseliny citronové z Číny (123) Komise vybrala Kolumbii jako vhodnou reprezentativní zemi i přes to, že výrobce určený v Kolumbii utrpěl v roce 2019 ztrátu, a pro prodejní, správní a režijní náklady a zisk Komise použila údaje společnosti v Kolumbii vyrábějící výrobky z kategorie výrobků, která byla blízká kyselině citronové. |
| --- | --- |

(261)

CCCME zopakovala svůj požadavek, aby Komise jako reprezentativní zemi použila Malajsii. Tvrdila, že při absenci údajů o ziskovosti za období šetření by Komise mohla použít finanční údaje ziskové společnosti za rok 2018, protože odvětví kabelů z optických vláken je relativně stabilním odvětvím, ve kterém se výše prodejních, správních a režijních nákladů a zisku v jednotlivých letech příliš neliší. CCCME rovněž zdůraznila, že v antidumpingovém šetření týkajícím se dovozu kyseliny citronové z Číny (123) Komise vybrala Kolumbii jako vhodnou reprezentativní zemi i přes to, že výrobce určený v Kolumbii utrpěl v roce 2019 ztrátu, a pro prodejní, správní a režijní náklady a zisk Komise použila údaje společnosti v Kolumbii vyrábějící výrobky z kategorie výrobků, která byla blízká kyselině citronové.

123

| (262) | Jak je vysvětleno ve 231. bodě odůvodnění, upřednostňují se údaje dostupné za období šetření a tyto údaje jsou k dispozici pro společnost v Argentině. CCCME nijak odchýlení se od období, za které se početně zjišťuje běžná hodnota, neodůvodnila. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(262)

Jak je vysvětleno ve 231. bodě odůvodnění, upřednostňují se údaje dostupné za období šetření a tyto údaje jsou k dispozici pro společnost v Argentině. CCCME nijak odchýlení se od období, za které se početně zjišťuje běžná hodnota, neodůvodnila. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (263) | Skupina ZTT dále tvrdila, že Malajsie je vhodnější reprezentativní zemí než Argentina, protože i) výrobky vyráběné třemi malajsijskými společnostmi navrhovanými skupinou ZTT byly ve srovnání s výrobky vyráběnými společností Prysmian Energia podobnější výrobkům, které vyráběla skupina ZTT; ii) v Malajsii bylo zjištěno více výrobců kabelů z optických vláken než v Argentině. |
| --- | --- |

(263)

Skupina ZTT dále tvrdila, že Malajsie je vhodnější reprezentativní zemí než Argentina, protože i) výrobky vyráběné třemi malajsijskými společnostmi navrhovanými skupinou ZTT byly ve srovnání s výrobky vyráběnými společností Prysmian Energia podobnější výrobkům, které vyráběla skupina ZTT; ii) v Malajsii bylo zjištěno více výrobců kabelů z optických vláken než v Argentině.

| (264) | Kromě toho, že první tvrzení nebylo podloženo nezbytnými důkazy, jsou tyto dvě položky navíc irelevantní, protože tyto malajsijské společnosti byly buď ztrátové, nebo nevykázaly během období šetření přiměřený zisk ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení. Jak bylo vysvětleno ve 230. bodě odůvodnění, společnosti Lite a Opcom Cables nebyly v letech 2019 a 2020 ziskové, přičemž zisk společnosti Tenaga Cable v roce 2019 nepředstavoval „přiměřenou částku“ ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení, jak uvádí 268. bod odůvodnění. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(264)

Kromě toho, že první tvrzení nebylo podloženo nezbytnými důkazy, jsou tyto dvě položky navíc irelevantní, protože tyto malajsijské společnosti byly buď ztrátové, nebo nevykázaly během období šetření přiměřený zisk ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení. Jak bylo vysvětleno ve 230. bodě odůvodnění, společnosti Lite a Opcom Cables nebyly v letech 2019 a 2020 ziskové, přičemž zisk společnosti Tenaga Cable v roce 2019 nepředstavoval „přiměřenou částku“ ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení, jak uvádí 268. bod odůvodnění. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (265) | Podle skupiny ZTT mohla Komise použít ziskové rozpětí zmíněné malajsijské společnosti za rok 2018 stejným způsobem, jako při výpočtu rozpětí pro odstranění újmy používá odhady ziskovosti před obdobím šetření. |
| --- | --- |

(265)

Podle skupiny ZTT mohla Komise použít ziskové rozpětí zmíněné malajsijské společnosti za rok 2018 stejným způsobem, jako při výpočtu rozpětí pro odstranění újmy používá odhady ziskovosti před obdobím šetření.

| (266) | Ustanovení čl. 2 odst. 6a uvádí jako první metodu použití odpovídajících výrobních nákladů a nákladů na prodej ve vhodné reprezentativní zemi – za období šetření. V této souvislosti by zisk přirozeně pocházel ze stejného období. Pokud zisk není přiměřený, jako v tomto případě, vybere se jiná reprezentativní země. Tvrzení tedy nemůže být přijato. |
| --- | --- |

(266)

Ustanovení čl. 2 odst. 6a uvádí jako první metodu použití odpovídajících výrobních nákladů a nákladů na prodej ve vhodné reprezentativní zemi – za období šetření. V této souvislosti by zisk přirozeně pocházel ze stejného období. Pokud zisk není přiměřený, jako v tomto případě, vybere se jiná reprezentativní země. Tvrzení tedy nemůže být přijato.

| (267) | Skupina ZTT rovněž předložila finanční výkazy malajsijské společnosti Tenaga Cable Industries SDN BHB za rok 2019, která byla uvedena v první poznámce, jak je uvedeno v 220. bodě odůvodnění, a požádala Komisi, aby jako reprezentativní zemi vybrala Malajsii a použila pro početní zjištění běžné hodnoty prodejní, správní a režijní náklady a ziskové rozpětí této společnosti. |
| --- | --- |

(267)

Skupina ZTT rovněž předložila finanční výkazy malajsijské společnosti Tenaga Cable Industries SDN BHB za rok 2019, která byla uvedena v první poznámce, jak je uvedeno v 220. bodě odůvodnění, a požádala Komisi, aby jako reprezentativní zemi vybrala Malajsii a použila pro početní zjištění běžné hodnoty prodejní, správní a režijní náklady a ziskové rozpětí této společnosti.

| (268) | Komise uvedla, že tato společnost byla v roce 2019 sice zisková, její ziskové rozpětí však nepředstavovalo „přiměřenou částku“ ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. a) posledního odstavce základního nařízení. Komise proto toto tvrzení zamítla. |
| --- | --- |

(268)

Komise uvedla, že tato společnost byla v roce 2019 sice zisková, její ziskové rozpětí však nepředstavovalo „přiměřenou částku“ ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. a) posledního odstavce základního nařízení. Komise proto toto tvrzení zamítla.

| (269) | Skupina ZTT dále tvrdila, že by Komise měla jako reprezentativní zemi namísto Argentiny použít Malajsii, protože její údaje o dovozu byly ve srovnání s Argentinou lepší. Malajsie měla pro optická vlákna vyhrazený osmimístný celní kód (9001 10 10), který odpovídal typu suroviny použité při výrobě dotčeného výrobku (pro telekomunikační použití), a nebylo na ně uplatňováno žádné dovozní clo – zatímco argentinská celní nomenklatura optická vlákna pro telekomunikační použití takto konkrétně nevyčleňovala a bylo na ně uplatňováno clo. |
| --- | --- |

(269)

Skupina ZTT dále tvrdila, že by Komise měla jako reprezentativní zemi namísto Argentiny použít Malajsii, protože její údaje o dovozu byly ve srovnání s Argentinou lepší. Malajsie měla pro optická vlákna vyhrazený osmimístný celní kód (9001 10 10), který odpovídal typu suroviny použité při výrobě dotčeného výrobku (pro telekomunikační použití), a nebylo na ně uplatňováno žádné dovozní clo – zatímco argentinská celní nomenklatura optická vlákna pro telekomunikační použití takto konkrétně nevyčleňovala a bylo na ně uplatňováno clo.

| (270) | Toto tvrzení je věcně nesprávné. Osmimístný kód Malajsie (tj. 9001 10 10) je určen pro telekomunikační i elektrické použití. V Argentině dva příslušné osmimístné kódy optických vláken (9001 10 19 a 9001 10 11) sice neurčují použití, ale jasně identifikují produkt, tj. optická vlákna. Optická vlákna jsou používána především v telekomunikacích. Jak je vysvětleno ve 231. bodě odůvodnění, Komise každopádně nedokázala během období šetření nalézt relevantní společnost v Malajsii se snadno dostupnými finančními údaji, která by vykázala přiměřené částky zisku ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(270)

Toto tvrzení je věcně nesprávné. Osmimístný kód Malajsie (tj. 9001 10 10) je určen pro telekomunikační i elektrické použití. V Argentině dva příslušné osmimístné kódy optických vláken (9001 10 19 a 9001 10 11) sice neurčují použití, ale jasně identifikují produkt, tj. optická vlákna. Optická vlákna jsou používána především v telekomunikacích. Jak je vysvětleno ve 231. bodě odůvodnění, Komise každopádně nedokázala během období šetření nalézt relevantní společnost v Malajsii se snadno dostupnými finančními údaji, která by vykázala přiměřené částky zisku ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (271) | Skupina ZTT dále tvrdila, že by Komise měla jako reprezentativní zemi namísto Argentiny použít Malajsii, jelikož byl trh s energií v Argentině narušen. V tomto ohledu odkázala na zprávu ratingové agentury Fitch Rating (124) z roku 2019, která uvádí, že argentinské odvětví elektřiny se opíralo o vládní subvence vyplácené společnosti Compania Administradora del Mercado Mayorista Eléctrico S.A. (dále jen „společnost CAMMESA“), které byly poskytnuty společnostem vyrábějícím energii. Skupina ZTT rovněž tvrdila, že podle Světové banky působily na argentinském trhu s elektřinou čtyři státní podniky. |
| --- | --- |

(271)

Skupina ZTT dále tvrdila, že by Komise měla jako reprezentativní zemi namísto Argentiny použít Malajsii, jelikož byl trh s energií v Argentině narušen. V tomto ohledu odkázala na zprávu ratingové agentury Fitch Rating (124) z roku 2019, která uvádí, že argentinské odvětví elektřiny se opíralo o vládní subvence vyplácené společnosti Compania Administradora del Mercado Mayorista Eléctrico S.A. (dále jen „společnost CAMMESA“), které byly poskytnuty společnostem vyrábějícím energii. Skupina ZTT rovněž tvrdila, že podle Světové banky působily na argentinském trhu s elektřinou čtyři státní podniky.

124

| (272) | Komise uvedla, že zpráva ratingové agentury Fitch Rating byla zveřejněna dne 13. června 2019 a subvence, které obdržela společnost CAMMESA, se vztahovaly na období do roku 2018. Z úryvků ze zprávy předložených touto stranou dále pouze vyplývá, že subvence byly poskytnuty společnostem vyrábějícím elektřinu, nevyplývá z nich však, že by tyto společnosti tyto subvence dále poskytovaly konečným zákazníkům. I kdyby tomu tak bylo, byly by každopádně náklady na elektřinu použité jako referenční hodnota nižší, a v důsledku toho by také byla nižší běžná hodnota, z níž by měli prospěch vyvážející výrobci. Jak je vysvětleno ve 348. bodě odůvodnění, Komise v každém případě pro výpočet referenční hodnoty elektřiny použila sazby zveřejněné během období šetření distributory elektřiny Edesur a Edenor. Zpráva předložená skupinou ZTT rovněž uvádí, že společnosti Edenor a Edesur jsou soukromé subjekty (většinovým vlastníkem společnosti Edenor je společnost Pampa Energia a většinovým vlastníkem společnosti Edesur je společnost Enel Americas), a proto se nezdálo, že by tyto subvence obdržely. Navíc nebyly předloženy žádné důkazy o dopadu údajných subvencí na trh. Komise proto toto tvrzení zamítla. |
| --- | --- |

(272)

Komise uvedla, že zpráva ratingové agentury Fitch Rating byla zveřejněna dne 13. června 2019 a subvence, které obdržela společnost CAMMESA, se vztahovaly na období do roku 2018. Z úryvků ze zprávy předložených touto stranou dále pouze vyplývá, že subvence byly poskytnuty společnostem vyrábějícím elektřinu, nevyplývá z nich však, že by tyto společnosti tyto subvence dále poskytovaly konečným zákazníkům. I kdyby tomu tak bylo, byly by každopádně náklady na elektřinu použité jako referenční hodnota nižší, a v důsledku toho by také byla nižší běžná hodnota, z níž by měli prospěch vyvážející výrobci. Jak je vysvětleno ve 348. bodě odůvodnění, Komise v každém případě pro výpočet referenční hodnoty elektřiny použila sazby zveřejněné během období šetření distributory elektřiny Edesur a Edenor. Zpráva předložená skupinou ZTT rovněž uvádí, že společnosti Edenor a Edesur jsou soukromé subjekty (většinovým vlastníkem společnosti Edenor je společnost Pampa Energia a většinovým vlastníkem společnosti Edesur je společnost Enel Americas), a proto se nezdálo, že by tyto subvence obdržely. Navíc nebyly předloženy žádné důkazy o dopadu údajných subvencí na trh. Komise proto toto tvrzení zamítla.

| (273) | Skupina ZTT rovněž tvrdila, že pokud by byla jako reprezentativní země namísto Malajsie použita Argentina, měla by být z výpočtu nezkreslené ceny tohoto vstupu vyloučena dovozní statistika podle argentinského kódu 9001 10 19, protože objem dovozu byl nízký (688 kg) a měl vysokou cenu, a proto se údajně neuskutečňoval v běžném obchodním styku. Dále uvedla, že by měly být zahrnuty údaje argentinského kódu 9001 10 20 (Haces Y Cables De Fibras Ópticas – svazky a kabely z optických vláken), protože byly dovezeny v mnohem větším a obvyklejším objemu (1 212 473 kg). |
| --- | --- |

(273)

Skupina ZTT rovněž tvrdila, že pokud by byla jako reprezentativní země namísto Malajsie použita Argentina, měla by být z výpočtu nezkreslené ceny tohoto vstupu vyloučena dovozní statistika podle argentinského kódu 9001 10 19, protože objem dovozu byl nízký (688 kg) a měl vysokou cenu, a proto se údajně neuskutečňoval v běžném obchodním styku. Dále uvedla, že by měly být zahrnuty údaje argentinského kódu 9001 10 20 (Haces Y Cables De Fibras Ópticas – svazky a kabely z optických vláken), protože byly dovezeny v mnohem větším a obvyklejším objemu (1 212 473 kg).

| (274) | Skupina ZTT nepředložila ohledně argentinského kódu 9001 10 19 žádné důkazy o tom, že se dovoz podle tohoto kódu neuskutečňoval v běžném obchodním styku. Vyšší cena není v tomto ohledu ukazatelem. Šetření navíc odhalilo, že někteří čínští vyvážející výrobci nakupovali optická vlákna za podobné ceny. Dále je třeba uvést, že argentinský kód 9001 10 20 je určen pro optické kabely, nikoli pro optická vlákna, a proto jej nelze použít při výpočtu referenční hodnoty pro optická vlákna. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(274)

Skupina ZTT nepředložila ohledně argentinského kódu 9001 10 19 žádné důkazy o tom, že se dovoz podle tohoto kódu neuskutečňoval v běžném obchodním styku. Vyšší cena není v tomto ohledu ukazatelem. Šetření navíc odhalilo, že někteří čínští vyvážející výrobci nakupovali optická vlákna za podobné ceny. Dále je třeba uvést, že argentinský kód 9001 10 20 je určen pro optické kabely, nikoli pro optická vlákna, a proto jej nelze použít při výpočtu referenční hodnoty pro optická vlákna. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (275) | Skupina ZTT rovněž tvrdila, že na základě výroční zprávy skupiny Prysmian Group za rok 2019 pocházelo 16 % celkových příjmů skupiny z její projektové činnosti (technicky pokročilé a vysokonapěťové kabely na míru pro podmořské a pozemní použití), 70 % z její činnosti v oblasti energetiky (kompletní produktové portfolio energetické kabeláže), ale pouze 14 % z její činnosti v oblasti telekomunikací. Podle ní by bylo proto použití údajů člena skupiny Prysmian Group jako základu pro stanovení nákladů, prodejních, správních a režijních nákladů a zisku na trhu s kabely z optických vláken zavádějící, protože kabely z optických vláken představují jen malý zlomek toho, co tato skupina vyrobila. |
| --- | --- |

(275)

Skupina ZTT rovněž tvrdila, že na základě výroční zprávy skupiny Prysmian Group za rok 2019 pocházelo 16 % celkových příjmů skupiny z její projektové činnosti (technicky pokročilé a vysokonapěťové kabely na míru pro podmořské a pozemní použití), 70 % z její činnosti v oblasti energetiky (kompletní produktové portfolio energetické kabeláže), ale pouze 14 % z její činnosti v oblasti telekomunikací. Podle ní by bylo proto použití údajů člena skupiny Prysmian Group jako základu pro stanovení nákladů, prodejních, správních a režijních nákladů a zisku na trhu s kabely z optických vláken zavádějící, protože kabely z optických vláken představují jen malý zlomek toho, co tato skupina vyrobila.

| (276) | Finanční informace společnosti Prysmian Energia zpřístupněné zúčastněným stranám ve druhé poznámce nejsou na úrovni celé skupiny Prysmian Group, ale na úrovni subjektu v Argentině. Na základě informací dostupných na internetových stránkách společnosti Prysmian Energia (125) navíc činnost této společnosti zahrnuje i dotčený výrobek, a proto jsou finanční údaje této společnosti reprezentativním zástupcem finanční výkonnosti činností v oblasti kabelů z optických vláken v Argentině. Jak bylo vysvětleno v 227. bodě odůvodnění, použití metodiky uvedené v čl. 2 odst. 6a základního nařízení se navíc opírá o snadno dostupné údaje, přičemž může nastat případ, kdy údaje nejsou k dispozici na nejpodrobnější úrovni dotčeného výrobku, ale na obecnější úrovni. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(276)

Finanční informace společnosti Prysmian Energia zpřístupněné zúčastněným stranám ve druhé poznámce nejsou na úrovni celé skupiny Prysmian Group, ale na úrovni subjektu v Argentině. Na základě informací dostupných na internetových stránkách společnosti Prysmian Energia (125) navíc činnost této společnosti zahrnuje i dotčený výrobek, a proto jsou finanční údaje této společnosti reprezentativním zástupcem finanční výkonnosti činností v oblasti kabelů z optických vláken v Argentině. Jak bylo vysvětleno v 227. bodě odůvodnění, použití metodiky uvedené v čl. 2 odst. 6a základního nařízení se navíc opírá o snadno dostupné údaje, přičemž může nastat případ, kdy údaje nejsou k dispozici na nejpodrobnější úrovni dotčeného výrobku, ale na obecnější úrovni. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

125

| (277) | Skupina ZTT rovněž tvrdila, že kvalita údajů v Argentině nebyla spolehlivá, protože společnost Prysmian Energia byla ve spojení se společností Prysmian S.p.A, která se účastní tohoto šetření jako výrobce v Unii. Jakákoli újma, která byla způsobena společnosti Prysmian S.p.A, by proto ovlivnila rovněž finanční výsledky celé skupiny, včetně finančních výsledků společnosti Prysmian Energia. Dále uvedla, že samotný finanční výsledek společnosti Prysmian Energia mohl být ovlivněn transakcemi týkajícími se vstupů dodaných stranami ve spojení. |
| --- | --- |

(277)

Skupina ZTT rovněž tvrdila, že kvalita údajů v Argentině nebyla spolehlivá, protože společnost Prysmian Energia byla ve spojení se společností Prysmian S.p.A, která se účastní tohoto šetření jako výrobce v Unii. Jakákoli újma, která byla způsobena společnosti Prysmian S.p.A, by proto ovlivnila rovněž finanční výsledky celé skupiny, včetně finančních výsledků společnosti Prysmian Energia. Dále uvedla, že samotný finanční výsledek společnosti Prysmian Energia mohl být ovlivněn transakcemi týkajícími se vstupů dodaných stranami ve spojení.

| (278) | Jak je vysvětleno v 276. bodě odůvodnění, finanční informace společnosti Prysmian Energia zpřístupněné zúčastněným stranám ve druhé poznámce nebyly na úrovni celé skupiny Prysmian Group, ale na úrovni subjektu v Argentině. Skupina ZTT navíc nijak nevysvětlila, jak mohly být finanční údaje společnosti v Argentině ovlivněny újmou způsobenou společnosti ve spojení v Itálii. Toto tvrzení je čistě spekulativní, protože nebylo podloženo žádnými podpůrnými důkazy. Spekulativní je i tvrzení, že finanční výsledek společnosti Prysmian Energia mohl být ovlivněn transakcemi týkajícími se vstupů dodaných stranami ve spojení, protože ani toto tvrzení nebylo podloženo žádnými důkazy. Tato tvrzení byla proto zamítnuta. |
| --- | --- |

(278)

Jak je vysvětleno v 276. bodě odůvodnění, finanční informace společnosti Prysmian Energia zpřístupněné zúčastněným stranám ve druhé poznámce nebyly na úrovni celé skupiny Prysmian Group, ale na úrovni subjektu v Argentině. Skupina ZTT navíc nijak nevysvětlila, jak mohly být finanční údaje společnosti v Argentině ovlivněny újmou způsobenou společnosti ve spojení v Itálii. Toto tvrzení je čistě spekulativní, protože nebylo podloženo žádnými podpůrnými důkazy. Spekulativní je i tvrzení, že finanční výsledek společnosti Prysmian Energia mohl být ovlivněn transakcemi týkajícími se vstupů dodaných stranami ve spojení, protože ani toto tvrzení nebylo podloženo žádnými důkazy. Tato tvrzení byla proto zamítnuta.

| (279) | Skupina ZTT požádala Komisi o poskytnutí podrobnějšího rozčlenění provozních nákladů společnosti Prysmian Energia, které měla Komise k dispozici, nebo pokud je aktuálně neměla k dispozici, o jejich zajištění a zveřejnění. |
| --- | --- |

(279)

Skupina ZTT požádala Komisi o poskytnutí podrobnějšího rozčlenění provozních nákladů společnosti Prysmian Energia, které měla Komise k dispozici, nebo pokud je aktuálně neměla k dispozici, o jejich zajištění a zveřejnění.

| (280) | Komise k tomuto uvádí, že příslušné snadno dostupné finanční informace společnosti Prysmian Energia získané od společnosti Dun & Bradstreet zpřístupnila zúčastněným stranám ve druhé poznámce. |
| --- | --- |

(280)

Komise k tomuto uvádí, že příslušné snadno dostupné finanční informace společnosti Prysmian Energia získané od společnosti Dun & Bradstreet zpřístupnila zúčastněným stranám ve druhé poznámce.

| (281) | Společnost Connect Com tvrdila, že stejně jako v případě Turecka nelze u Argentiny předpokládat, že se v ní vyrábí dostatečné reprezentativní množství kabelů z optických vláken, které v souladu s příručkou Komise pro vyhotovování podnětů (126) splňuje referenční hodnotu 5 % výroby v Číně. Podle této strany by celkový objem výroby výrobců kabelů z optických vláken v Argentině výrazně zaostával za celkovým objemem výroby čínských výrobců. |
| --- | --- |

(281)

Společnost Connect Com tvrdila, že stejně jako v případě Turecka nelze u Argentiny předpokládat, že se v ní vyrábí dostatečné reprezentativní množství kabelů z optických vláken, které v souladu s příručkou Komise pro vyhotovování podnětů (126) splňuje referenční hodnotu 5 % výroby v Číně. Podle této strany by celkový objem výroby výrobců kabelů z optických vláken v Argentině výrazně zaostával za celkovým objemem výroby čínských výrobců.

126

| (282) | Společnost Connect Com rovněž tvrdila, že výrobci v Argentině neměli přístup ke klíčovým surovinám, například skleněným vláknům, aramidu nebo polyethylenu, a na rozdíl od čínských výrobců musí tyto suroviny poměrně složitým a nákladným způsobem dovážet. Vyšla v tomto případě z rozsudku Soudního dvora ze dne 22. října 1991 ve věci C-16/90 (127), podle kterého je při výběru referenční země třeba zohlednit přístup k surovinám. |
| --- | --- |

(282)

Společnost Connect Com rovněž tvrdila, že výrobci v Argentině neměli přístup ke klíčovým surovinám, například skleněným vláknům, aramidu nebo polyethylenu, a na rozdíl od čínských výrobců musí tyto suroviny poměrně složitým a nákladným způsobem dovážet. Vyšla v tomto případě z rozsudku Soudního dvora ze dne 22. října 1991 ve věci C-16/90 (127), podle kterého je při výběru referenční země třeba zohlednit přístup k surovinám.

127

| (283) | Úvodem je třeba poznamenat, že argumenty společnosti Connect Com a odkaz na rozsudek ve věci C-16/90 jsou nesprávné. Tento soud se zabýval výběrem srovnatelné země podle bývalého čl. 2 odst. 7 základního nařízení, který stanovil, že běžná hodnota pro země bez tržního hospodářství by mohla být založena na skutečných cenách účtovaných na domácím trhu domácími výrobci ve třetí zemi s tržním hospodářstvím nebo na jejich skutečných nákladech. Podle tohoto ustanovení by takové činitele, jako je přístup výrobců ze srovnatelné země k surovinám a objem výroby, mohly mít vliv na výběr srovnatelné země, protože by mohly ovlivnit domácí ceny a náklady výrobců ve srovnatelné zemi na výrobu a prodej obdobného výrobku. Jako takové bylo rozumné vybrat srovnatelnou zemi, kde byly takové činitele srovnatelné s činiteli pozorovanými v zemi bez tržního hospodářství, která je předmětem šetření. Tyto úvahy již nejsou relevantní pro použití čl. 2 odst. 6a. Je tomu tak proto, že podle čl. 2 odst. 6a je běžná hodnota založena na výrobních činitelích prošetřovaných vyvážejících výrobců. Reprezentativní referenční země se používá výhradně k získávání nezkreslených údajů k ocenění výrobních činitelů, v tomto případě prošetřovaných čínských vyvážejících výrobců. |
| --- | --- |

(283)

Úvodem je třeba poznamenat, že argumenty společnosti Connect Com a odkaz na rozsudek ve věci C-16/90 jsou nesprávné. Tento soud se zabýval výběrem srovnatelné země podle bývalého čl. 2 odst. 7 základního nařízení, který stanovil, že běžná hodnota pro země bez tržního hospodářství by mohla být založena na skutečných cenách účtovaných na domácím trhu domácími výrobci ve třetí zemi s tržním hospodářstvím nebo na jejich skutečných nákladech. Podle tohoto ustanovení by takové činitele, jako je přístup výrobců ze srovnatelné země k surovinám a objem výroby, mohly mít vliv na výběr srovnatelné země, protože by mohly ovlivnit domácí ceny a náklady výrobců ve srovnatelné zemi na výrobu a prodej obdobného výrobku. Jako takové bylo rozumné vybrat srovnatelnou zemi, kde byly takové činitele srovnatelné s činiteli pozorovanými v zemi bez tržního hospodářství, která je předmětem šetření. Tyto úvahy již nejsou relevantní pro použití čl. 2 odst. 6a. Je tomu tak proto, že podle čl. 2 odst. 6a je běžná hodnota založena na výrobních činitelích prošetřovaných vyvážejících výrobců. Reprezentativní referenční země se používá výhradně k získávání nezkreslených údajů k ocenění výrobních činitelů, v tomto případě prošetřovaných čínských vyvážejících výrobců.

| (284) | Aniž je dotčeno výše uvedené, Komise poukázala na následující skutečnosti. |
| --- | --- |

(284)

Aniž je dotčeno výše uvedené, Komise poukázala na následující skutečnosti.

| (285) | V souvislosti s tvrzením týkajícím se příručky pro žadatele podotýká, že celý text, na který společnost Connect Com odkazuje, obsahuje podrobné pokyny pro žadatele. Není právně závazná a má pouze poskytovat obecné rady (128). Tato příručka má dále poskytovat pokyny pouze žadatelům ve fázi vyhotovování podnětu a nevztahuje se na fázi šetření, na kterou tvrzení této strany odkazuje. Komise každopádně uvádí, že uvedené znění bylo nesprávností, kterou obsahovala předchozí verze a která se týkala výběru srovnatelné země podle bývalého čl. 2 odst. 7, a že příručka byla v mezidobí revidována (129). Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(285)

V souvislosti s tvrzením týkajícím se příručky pro žadatele podotýká, že celý text, na který společnost Connect Com odkazuje, obsahuje podrobné pokyny pro žadatele. Není právně závazná a má pouze poskytovat obecné rady (128). Tato příručka má dále poskytovat pokyny pouze žadatelům ve fázi vyhotovování podnětu a nevztahuje se na fázi šetření, na kterou tvrzení této strany odkazuje. Komise každopádně uvádí, že uvedené znění bylo nesprávností, kterou obsahovala předchozí verze a která se týkala výběru srovnatelné země podle bývalého čl. 2 odst. 7, a že příručka byla v mezidobí revidována (129). Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

128

129

| (286) | Pokud jde o tvrzení týkající se přístupu k surovinám, je nesprávné i čistě spekulativní. Na základě údajů vykázaných v databázi GTA dovážejí společnosti v Argentině vysoký objem skleněných vláken, aramidu nebo polyethylenu. Společnost Connect Com navíc nepředložila žádné důkazy, kterými by doložila údajně složitý a nákladný způsob, jakým argentinské společnosti tyto suroviny dovážejí. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(286)

Pokud jde o tvrzení týkající se přístupu k surovinám, je nesprávné i čistě spekulativní. Na základě údajů vykázaných v databázi GTA dovážejí společnosti v Argentině vysoký objem skleněných vláken, aramidu nebo polyethylenu. Společnost Connect Com navíc nepředložila žádné důkazy, kterými by doložila údajně složitý a nákladný způsob, jakým argentinské společnosti tyto suroviny dovážejí. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (287) | Společnost Connect Com dále nesprávně tvrdila, že Komise vyloučila Kolumbii, Malajsii, Srbsko a Jihoafrickou republiku jako možné reprezentativní země na základě analýzy údajů o dovozu na úrovni šestimístného kódu, která byla provedena v první poznámce, zatímco v případě Argentiny provedla analýzu na úrovni osmimístného kódu. |
| --- | --- |

(287)

Společnost Connect Com dále nesprávně tvrdila, že Komise vyloučila Kolumbii, Malajsii, Srbsko a Jihoafrickou republiku jako možné reprezentativní země na základě analýzy údajů o dovozu na úrovni šestimístného kódu, která byla provedena v první poznámce, zatímco v případě Argentiny provedla analýzu na úrovni osmimístného kódu.

| (288) | Jak je vysvětleno ve 238. bodě odůvodnění, Komise nepovažovala Kolumbii, Malajsii, Srbsko a Jihoafrickou republiku za vhodné reprezentativní země z toho důvodu, že za období šetření nenalezla pro výrobce v těchto zemích dostupné informace o finančních údajích. Proto nebyla provedena žádná analýza údajů o dovozu. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(288)

Jak je vysvětleno ve 238. bodě odůvodnění, Komise nepovažovala Kolumbii, Malajsii, Srbsko a Jihoafrickou republiku za vhodné reprezentativní země z toho důvodu, že za období šetření nenalezla pro výrobce v těchto zemích dostupné informace o finančních údajích. Proto nebyla provedena žádná analýza údajů o dovozu. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (289) | Společnost Connect Com rovněž tvrdila, že Komise nemohla vyloučit Brazílii na základě skutečnosti, že byl vysoký podíl ocelového drátu pokoveného hliníkem dovážen z Číny, jelikož ocelový drát pokovený hliníkem nebyl relevantní surovinou, která by byla pro výrobu kabelů z optických vláken nezbytná, a že bylo-li toto rozhodnutí založeno na objemu dovozu nerelevantních výrobních faktorů z Číny, měla by být jako reprezentativní země zamítnuta také Argentina vzhledem k dalším nerelevantním výrobním faktorům, jako je drát z hliníkových slitin a hliníkové tyče, které Argentina dováží ve vysokém objemu z Číny. |
| --- | --- |

(289)

Společnost Connect Com rovněž tvrdila, že Komise nemohla vyloučit Brazílii na základě skutečnosti, že byl vysoký podíl ocelového drátu pokoveného hliníkem dovážen z Číny, jelikož ocelový drát pokovený hliníkem nebyl relevantní surovinou, která by byla pro výrobu kabelů z optických vláken nezbytná, a že bylo-li toto rozhodnutí založeno na objemu dovozu nerelevantních výrobních faktorů z Číny, měla by být jako reprezentativní země zamítnuta také Argentina vzhledem k dalším nerelevantním výrobním faktorům, jako je drát z hliníkových slitin a hliníkové tyče, které Argentina dováží ve vysokém objemu z Číny.

| (290) | Společnost Connect Com neporozuměla důvodům, na základě kterých Komise nepovažovala Brazílii za vhodnou reprezentativní zemi. Jak je vysvětleno ve 242. bodě odůvodnění, Komise seznala celkovou reprezentativnost nezkresleného dovozu do Brazílie za nízkou z toho důvodu, že několik surovin, které byly použity ve vysokém objemu ve výrobních nákladech kabelů z optických vláken, bylo převážně dováženo z Číny. Komise konkrétně zdůraznila, že reprezentativnost optických vláken a jejich podkladová hodnota byly vážně narušeny, protože většina dováženého zboží pocházela z Číny, a to buď při hodnocení na úrovni šestimístného kódu nebo na úrovni osmimístného kódu. Jak je vysvětleno ve 242. bodě odůvodnění, ocelový drát pokovený hliníkem navíc používá jeden vyvážející výrobce ve vysokém objemu při výrobě kabelů z optických vláken. Tento výrobce vyrábí kabely z optických vláken, které se kromě přenosu dat používají také k přenosu energie a, jak je vysvětleno ve 59. bodě odůvodnění, toto šetření se vztahuje i na tyto výrobky. Také skleněná vlákna se dovážela především z Číny. Toto tvrzení se proto zamítá. |
| --- | --- |

(290)

Společnost Connect Com neporozuměla důvodům, na základě kterých Komise nepovažovala Brazílii za vhodnou reprezentativní zemi. Jak je vysvětleno ve 242. bodě odůvodnění, Komise seznala celkovou reprezentativnost nezkresleného dovozu do Brazílie za nízkou z toho důvodu, že několik surovin, které byly použity ve vysokém objemu ve výrobních nákladech kabelů z optických vláken, bylo převážně dováženo z Číny. Komise konkrétně zdůraznila, že reprezentativnost optických vláken a jejich podkladová hodnota byly vážně narušeny, protože většina dováženého zboží pocházela z Číny, a to buď při hodnocení na úrovni šestimístného kódu nebo na úrovni osmimístného kódu. Jak je vysvětleno ve 242. bodě odůvodnění, ocelový drát pokovený hliníkem navíc používá jeden vyvážející výrobce ve vysokém objemu při výrobě kabelů z optických vláken. Tento výrobce vyrábí kabely z optických vláken, které se kromě přenosu dat používají také k přenosu energie a, jak je vysvětleno ve 59. bodě odůvodnění, toto šetření se vztahuje i na tyto výrobky. Také skleněná vlákna se dovážela především z Číny. Toto tvrzení se proto zamítá.

| (291) | Společnost Connect Com zopakovala, že by Komise měla prověřit, zda lze Mexiko, Kazachstán a Ruskou federaci považovat za vhodné reprezentativní země, protože se kabely z optických vláken v těchto zemích vyráběly ve větším množství než v Argentině. Dále uvedla, že na základě judikatury Soudního dvora (130) se Komise nemohla odvolávat na skutečnost, že nenalezla výrobce se snadno dostupnými údaji, ale že musí vyvinout veškeré úsilí, aby výrobce, který bude ochoten při šetření spolupracovat, v dotčené třetí zemi nalezla. |
| --- | --- |

(291)

Společnost Connect Com zopakovala, že by Komise měla prověřit, zda lze Mexiko, Kazachstán a Ruskou federaci považovat za vhodné reprezentativní země, protože se kabely z optických vláken v těchto zemích vyráběly ve větším množství než v Argentině. Dále uvedla, že na základě judikatury Soudního dvora (130) se Komise nemohla odvolávat na skutečnost, že nenalezla výrobce se snadno dostupnými údaji, ale že musí vyvinout veškeré úsilí, aby výrobce, který bude ochoten při šetření spolupracovat, v dotčené třetí zemi nalezla.

130

| (292) | Jak je vysvětleno ve 212. bodě odůvodnění, Komise dále neposuzovala Mexiko, Kazachstán ani Ruskou federaci, protože nedokázala v těchto zemích najít žádného výrobce kabelů z optických vláken se snadno dostupnými finančními informacemi. Dále je třeba uvést, že ani společnost Connect Com neposkytla žádné takové informace. Navíc finanční informace příslušné společnosti musí být v reprezentativní zemi snadno dostupné a Komise nemusí usilovat o spolupráci se společnostmi v této reprezentativní zemi. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(292)

Jak je vysvětleno ve 212. bodě odůvodnění, Komise dále neposuzovala Mexiko, Kazachstán ani Ruskou federaci, protože nedokázala v těchto zemích najít žádného výrobce kabelů z optických vláken se snadno dostupnými finančními informacemi. Dále je třeba uvést, že ani společnost Connect Com neposkytla žádné takové informace. Navíc finanční informace příslušné společnosti musí být v reprezentativní zemi snadno dostupné a Komise nemusí usilovat o spolupráci se společnostmi v této reprezentativní zemi. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

3.2.4.   Úroveň sociální a environmentální ochrany

Úroveň sociální a environmentální ochrany

| (293) | Poté, co bylo na základě všech výše uvedených prvků stanoveno, že vhodnou reprezentativní zemí je pouze Argentina, nebylo nutné provést posouzení úrovně sociální a environmentální ochrany podle poslední věty čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážky základního nařízení. |
| --- | --- |

(293)

Poté, co bylo na základě všech výše uvedených prvků stanoveno, že vhodnou reprezentativní zemí je pouze Argentina, nebylo nutné provést posouzení úrovně sociální a environmentální ochrany podle poslední věty čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážky základního nařízení.

3.2.5.   Závěr

Závěr

| (294) | S ohledem na výše uvedenou analýzu splnila Argentina kritéria stanovená v čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážce základního nařízení, aby mohla být považována za vhodnou reprezentativní zemi. |
| --- | --- |

(294)

S ohledem na výše uvedenou analýzu splnila Argentina kritéria stanovená v čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážce základního nařízení, aby mohla být považována za vhodnou reprezentativní zemi.

3.2.6.   Připomínky k poskytnutí konečných informací

Připomínky k poskytnutí konečných informací

| (295) | Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací zopakovala skupina ZTT své argumenty týkající se výběru reprezentativní země a tvrdila, že Malajsie je reprezentativnější zemí než Argentina. V tomto ohledu zopakovala své argumenty uvedené v 265., 267. a 269. bodě odůvodnění, aniž by předložila nové skutečnosti. Kromě toho bez jakýchkoli důkazů tvrdila, že v Argentině neprobíhá žádná výroba optických vláken a že dovoz optických vláken není dostatečný pro běžné provozní potřeby. |
| --- | --- |

(295)

Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací zopakovala skupina ZTT své argumenty týkající se výběru reprezentativní země a tvrdila, že Malajsie je reprezentativnější zemí než Argentina. V tomto ohledu zopakovala své argumenty uvedené v 265., 267. a 269. bodě odůvodnění, aniž by předložila nové skutečnosti. Kromě toho bez jakýchkoli důkazů tvrdila, že v Argentině neprobíhá žádná výroba optických vláken a že dovoz optických vláken není dostatečný pro běžné provozní potřeby.

| (296) | Z důvodů uvedených v 266., 268. a 270. bodě odůvodnění a kvůli nedostatku podpůrných důkazů byla tato tvrzení zamítnuta. |
| --- | --- |

(296)

Z důvodů uvedených v 266., 268. a 270. bodě odůvodnění a kvůli nedostatku podpůrných důkazů byla tato tvrzení zamítnuta.

| (297) | Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací společnost Connect Com v souvislosti s výběrem reprezentativní země ze seznamu zemí s podobnou úrovní hospodářského rozvoje jako vyvážející země tvrdila, že ačkoli Komise při výkonu své diskreční pravomoci při výkladu a uplatňování základního nařízení použila země zařazené Světovou bankou do stejné příjmové kategorie, domnívá se, že se nezdá správné vybrat zemi s podobnou úrovní hospodářského rozvoje pouze na základě obecné kategorizace Světové banky. Dále tvrdila, že evropské soudy tuto praxi nepotvrdily. Podle společnosti Connect Com neměla Komise tvrzení společnosti Connect Com zamítnout jako irelevantní a měla také přihlédnout k výrobním podmínkám v odvětví a k úrovni technologického rozvoje v reprezentativních zemích v porovnání s Čínou. |
| --- | --- |

(297)

Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací společnost Connect Com v souvislosti s výběrem reprezentativní země ze seznamu zemí s podobnou úrovní hospodářského rozvoje jako vyvážející země tvrdila, že ačkoli Komise při výkonu své diskreční pravomoci při výkladu a uplatňování základního nařízení použila země zařazené Světovou bankou do stejné příjmové kategorie, domnívá se, že se nezdá správné vybrat zemi s podobnou úrovní hospodářského rozvoje pouze na základě obecné kategorizace Světové banky. Dále tvrdila, že evropské soudy tuto praxi nepotvrdily. Podle společnosti Connect Com neměla Komise tvrzení společnosti Connect Com zamítnout jako irelevantní a měla také přihlédnout k výrobním podmínkám v odvětví a k úrovni technologického rozvoje v reprezentativních zemích v porovnání s Čínou.

| (298) | Z důvodů vysvětlených v 216. až 217. bodě odůvodnění byla tato tvrzení odmítnuta. |
| --- | --- |

(298)

Z důvodů vysvětlených v 216. až 217. bodě odůvodnění byla tato tvrzení odmítnuta.

| (299) | Společnost Connect Com rovněž tvrdila, že Komise by měla zveřejnit, pro který ze tří argentinských kódů komodit pro optická vlákna představoval objem dovozu z Číny 52 % a jaký byl objem dovozu u ostatních výrobků. |
| --- | --- |

(299)

Společnost Connect Com rovněž tvrdila, že Komise by měla zveřejnit, pro který ze tří argentinských kódů komodit pro optická vlákna představoval objem dovozu z Číny 52 % a jaký byl objem dovozu u ostatních výrobků.

| (300) | Je třeba poznamenat, že dne 12. března 2021 doplnila Komise do spisu šetření, který nemá důvěrnou povahu, úplné informace o dovozu výrobních činitelů v Argentině, Brazílii, Thajsku a Turecku. Na listu „QTY share“ je uvedeno, že objem dovozu z Číny vzhledem k celkovému objemu dovozu pro argentinský kód komodity 9001 10 20 činil 51,55 % (zaokrouhleno na 52 %), pro kód 9001 10 19 činil 21,83 % a pro kód 9001 10 11 pak 1,55 %. |
| --- | --- |

(300)

Je třeba poznamenat, že dne 12. března 2021 doplnila Komise do spisu šetření, který nemá důvěrnou povahu, úplné informace o dovozu výrobních činitelů v Argentině, Brazílii, Thajsku a Turecku. Na listu „QTY share“ je uvedeno, že objem dovozu z Číny vzhledem k celkovému objemu dovozu pro argentinský kód komodity 9001 10 20 činil 51,55 % (zaokrouhleno na 52 %), pro kód 9001 10 19 činil 21,83 % a pro kód 9001 10 11 pak 1,55 %.

| (301) | Společnost Connect Com dále tvrdila, že Komise vyloučila Kolumbii, Malajsii, Srbsko a Jižní Afriku jako vhodné reprezentativní země na základě analýzy údajů o dovozu na úrovni šestimístného kódu, zatímco v případě Argentiny provedla analýzu na úrovni osmimístného kódu. |
| --- | --- |

(301)

Společnost Connect Com dále tvrdila, že Komise vyloučila Kolumbii, Malajsii, Srbsko a Jižní Afriku jako vhodné reprezentativní země na základě analýzy údajů o dovozu na úrovni šestimístného kódu, zatímco v případě Argentiny provedla analýzu na úrovni osmimístného kódu.

| (302) | Komise s tímto tvrzením nesouhlasí. Jak je vysvětleno ve 238. bodě odůvodnění, Komise nepovažovala Kolumbii a Jižní Afriku za vhodné reprezentativní země z toho důvodu, že za období šetření nenalezla pro výrobce v těchto zemích snadno dostupné informace o finančních údajích. Malajsie a Srbsko rovněž nebyly považovány za vhodné reprezentativní země, jelikož Komise v těchto zemích nezjistila ziskové výrobce. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(302)

Komise s tímto tvrzením nesouhlasí. Jak je vysvětleno ve 238. bodě odůvodnění, Komise nepovažovala Kolumbii a Jižní Afriku za vhodné reprezentativní země z toho důvodu, že za období šetření nenalezla pro výrobce v těchto zemích snadno dostupné informace o finančních údajích. Malajsie a Srbsko rovněž nebyly považovány za vhodné reprezentativní země, jelikož Komise v těchto zemích nezjistila ziskové výrobce. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (303) | Společnost Connect Com rovněž tvrdila, že Brazílie neměla být vyloučena jako vhodná reprezentativní země, protože v Brazílii byl velký objem dovozu ocelového drátu pokoveného hliníkem dovážen z Číny. Společnost Connect Com rovněž tvrdila, že ocelový drát pokovený hliníkem není relevantní surovinou pro výrobu kabelů z optických vláken. Společnost Connect Com rovněž požádala Komisi, aby sdělila, který čínský vyvážející výrobce údajně používal ocelový drát pokovený hliníkem při výrobě kabelů z optických vláken. |
| --- | --- |

(303)

Společnost Connect Com rovněž tvrdila, že Brazílie neměla být vyloučena jako vhodná reprezentativní země, protože v Brazílii byl velký objem dovozu ocelového drátu pokoveného hliníkem dovážen z Číny. Společnost Connect Com rovněž tvrdila, že ocelový drát pokovený hliníkem není relevantní surovinou pro výrobu kabelů z optických vláken. Společnost Connect Com rovněž požádala Komisi, aby sdělila, který čínský vyvážející výrobce údajně používal ocelový drát pokovený hliníkem při výrobě kabelů z optických vláken.

| (304) | Jak je vysvětleno ve 242. bodě odůvodnění, za nízkou byla považována celková reprezentativnost nezkresleného dovozu do Brazílie, a nikoli pouze pro ocelový drát pokovený hliníkem. Ocelový drát pokovený hliníkem se používá při výrobě zemnících lan s optickými vlákny a fázových lan s optickými vlákny, které jsou rovněž předmětem šetření a jsou do Unie vyváženy čínskými vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku. |
| --- | --- |

(304)

Jak je vysvětleno ve 242. bodě odůvodnění, za nízkou byla považována celková reprezentativnost nezkresleného dovozu do Brazílie, a nikoli pouze pro ocelový drát pokovený hliníkem. Ocelový drát pokovený hliníkem se používá při výrobě zemnících lan s optickými vlákny a fázových lan s optickými vlákny, které jsou rovněž předmětem šetření a jsou do Unie vyváženy čínskými vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku.

| (305) | Společnost Connect Com rovněž zopakovala tvrzení CCCME, jakož i svá tvrzení uvedená ve 259. bodě odůvodnění, aniž by poskytla jakékoli nové prvky. |
| --- | --- |

(305)

Společnost Connect Com rovněž zopakovala tvrzení CCCME, jakož i svá tvrzení uvedená ve 259. bodě odůvodnění, aniž by poskytla jakékoli nové prvky.

| (306) | Z důvodů vysvětlených v 260. bodě odůvodnění byla tato tvrzení odmítnuta. |
| --- | --- |

(306)

Z důvodů vysvětlených v 260. bodě odůvodnění byla tato tvrzení odmítnuta.

| (307) | Společnost Connect Com rovněž zopakovala svá tvrzení uvedená v 281. bodě odůvodnění, aniž by předložila nové prvky. |
| --- | --- |

(307)

Společnost Connect Com rovněž zopakovala svá tvrzení uvedená v 281. bodě odůvodnění, aniž by předložila nové prvky.

| (308) | Z důvodů vysvětlených v 283. až 285. bodě odůvodnění byla tato tvrzení odmítnuta. |
| --- | --- |

(308)

Z důvodů vysvětlených v 283. až 285. bodě odůvodnění byla tato tvrzení odmítnuta.

| (309) | Společnost Connect Com rovněž tvrdila, že jelikož se šetření vztahuje i na zemnící lana s optickými vlákny a fázová lana s optickými vlákny, měl by vybraný argentinský výrobce vyrábět i tento typ kabelů z optických vláken a Komise by měla uvést, zda tomu tak je. |
| --- | --- |

(309)

Společnost Connect Com rovněž tvrdila, že jelikož se šetření vztahuje i na zemnící lana s optickými vlákny a fázová lana s optickými vlákny, měl by vybraný argentinský výrobce vyrábět i tento typ kabelů z optických vláken a Komise by měla uvést, zda tomu tak je.

| (310) | Komise podotýká, že takový požadavek, aby vybraný výrobce z reprezentativní země vyráběl veškeré typy výrobku vyvážené čínskými výrobci, neexistuje. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto jako irelevantní. |
| --- | --- |

(310)

Komise podotýká, že takový požadavek, aby vybraný výrobce z reprezentativní země vyráběl veškeré typy výrobku vyvážené čínskými výrobci, neexistuje. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto jako irelevantní.

| (311) | Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací CCCME zopakovala svá tvrzení uvedená v 259. bodě odůvodnění, že Argentina není vhodnou reprezentativní zemí, jelikož jediný výrobce v Argentině zjištěný Komisí (tj. společnost Prysmian Energia) je ve spojení s jedním z žadatelů, a že tato společnost má na argentinském trhu velký podíl. Odkázala opět na antidumpingové šetření týkající se dovozu glyfosátu z Číny (131), ve kterém byly jako srovnatelné země odmítnuty Argentina, Austrálie, Indie a Malajsie z důvodu, že na jejich trzích dominovaly převážně společnosti ve spojení s hlavním žadatelem v EU. Dále tvrdila, že se Komise nezabývala tvrzením týkajícím se šetření glyfosátu a neprokázala ani to, že by při početním zjišťování běžné hodnoty mohly být použity údaje o prodejních, režijních a správních nákladech a zisku argentinského výrobce. |
| --- | --- |

(311)

Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací CCCME zopakovala svá tvrzení uvedená v 259. bodě odůvodnění, že Argentina není vhodnou reprezentativní zemí, jelikož jediný výrobce v Argentině zjištěný Komisí (tj. společnost Prysmian Energia) je ve spojení s jedním z žadatelů, a že tato společnost má na argentinském trhu velký podíl. Odkázala opět na antidumpingové šetření týkající se dovozu glyfosátu z Číny (131), ve kterém byly jako srovnatelné země odmítnuty Argentina, Austrálie, Indie a Malajsie z důvodu, že na jejich trzích dominovaly převážně společnosti ve spojení s hlavním žadatelem v EU. Dále tvrdila, že se Komise nezabývala tvrzením týkajícím se šetření glyfosátu a neprokázala ani to, že by při početním zjišťování běžné hodnoty mohly být použity údaje o prodejních, režijních a správních nákladech a zisku argentinského výrobce.

131

| (312) | Jak je uvedeno v 260. bodě odůvodnění, skutečnost, že vybraná společnost v reprezentativní zemi je ve spojení s výrobcem v Unii, není ve výběru reprezentativní země rozhodující. Společnost CCCME odkazuje na věc, která se týkala použití bývalého čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení, který byl v prosinci 2017 zrušen (132). Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) měla být vybrána vhodná třetí země s tržním hospodářstvím, také známá jako „srovnatelná země“, a výrobce se sídlem v uvedené zemi. Podle čl. 2 odst. 6a se Komise raději opírá o snadno dostupné informace týkající se období šetření, než aby požadovala a ověřovala údaje o výrobci ze srovnatelné země. Postup podle č. 2 odst. 6a se sám o sobě podstatně liší a Komise se nedomnívá, že by údajný vztah v tomto případě mohl mít dopad na vhodnost využívání snadno dostupných údajů o argentinském výrobci. Navíc skutečnost, že tato společnost má velký podíl na argentinském trhu, neznamená, že v Argentině neexistuje žádná konkurence. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(312)

Jak je uvedeno v 260. bodě odůvodnění, skutečnost, že vybraná společnost v reprezentativní zemi je ve spojení s výrobcem v Unii, není ve výběru reprezentativní země rozhodující. Společnost CCCME odkazuje na věc, která se týkala použití bývalého čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení, který byl v prosinci 2017 zrušen (132). Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) měla být vybrána vhodná třetí země s tržním hospodářstvím, také známá jako „srovnatelná země“, a výrobce se sídlem v uvedené zemi. Podle čl. 2 odst. 6a se Komise raději opírá o snadno dostupné informace týkající se období šetření, než aby požadovala a ověřovala údaje o výrobci ze srovnatelné země. Postup podle č. 2 odst. 6a se sám o sobě podstatně liší a Komise se nedomnívá, že by údajný vztah v tomto případě mohl mít dopad na vhodnost využívání snadno dostupných údajů o argentinském výrobci. Navíc skutečnost, že tato společnost má velký podíl na argentinském trhu, neznamená, že v Argentině neexistuje žádná konkurence. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

132

| (313) | CCCME rovněž tvrdila, že Komise nespecifikovala normu, na kterou odkazuje při určování, zda je ziskové rozpětí výrobce v reprezentativní zemi přiměřené, či nikoli. Dále tvrdila, že Komise nevysvětlila, proč při početním zjišťování běžné hodnoty nelze použít skutečné ziskové rozpětí výrobce na trhu, u něhož nebylo zjištěno zkreslení. |
| --- | --- |

(313)

CCCME rovněž tvrdila, že Komise nespecifikovala normu, na kterou odkazuje při určování, zda je ziskové rozpětí výrobce v reprezentativní zemi přiměřené, či nikoli. Dále tvrdila, že Komise nevysvětlila, proč při početním zjišťování běžné hodnoty nelze použít skutečné ziskové rozpětí výrobce na trhu, u něhož nebylo zjištěno zkreslení.

| (314) | Komise s tímto tvrzením nesouhlasí. Tato vysvětlení byla poskytnuta v 258. a 294. bodě odůvodnění, kde Komise dospěla k závěru, že Argentina splňuje kritéria stanovená v čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážce základního nařízení, aby mohla být považována za vhodnou reprezentativní zemi, a proto Komise musela pro výrobce z Argentiny použít zisk. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(314)

Komise s tímto tvrzením nesouhlasí. Tato vysvětlení byla poskytnuta v 258. a 294. bodě odůvodnění, kde Komise dospěla k závěru, že Argentina splňuje kritéria stanovená v čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážce základního nařízení, aby mohla být považována za vhodnou reprezentativní zemi, a proto Komise musela pro výrobce z Argentiny použít zisk. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

3.3.   Zdroje použité ke stanovení nezkreslených nákladů

Zdroje použité ke stanovení nezkreslených nákladů

| (315) | V první poznámce Komise uvedla výrobní činitele, jako jsou materiály, energie a pracovní síla, které vyvážející výrobci používají k výrobě dotčeného výrobku, a vyzvala zúčastněné strany k předložení připomínek a navržení snadno dostupných informací o nezkreslených hodnotách u každého z výrobních činitelů uvedených v této poznámce. |
| --- | --- |

(315)

V první poznámce Komise uvedla výrobní činitele, jako jsou materiály, energie a pracovní síla, které vyvážející výrobci používají k výrobě dotčeného výrobku, a vyzvala zúčastněné strany k předložení připomínek a navržení snadno dostupných informací o nezkreslených hodnotách u každého z výrobních činitelů uvedených v této poznámce.

| (316) | Následně v druhé poznámce Komise uvedla, že za účelem stanovení běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení použije ke zjištění nezkreslených nákladů většiny výrobních činitelů, zejména surovin, databázi GTA. Komise navíc uvedla, že ke stanovení nezkreslených nákladů na práci a energii použije statistiky MOP a sazby elektřiny zveřejněné dvěma distributory elektřiny, tj. společnostmi Edenor a Edesur, jak je podrobně uvedeno ve 348. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(316)

Následně v druhé poznámce Komise uvedla, že za účelem stanovení běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení použije ke zjištění nezkreslených nákladů většiny výrobních činitelů, zejména surovin, databázi GTA. Komise navíc uvedla, že ke stanovení nezkreslených nákladů na práci a energii použije statistiky MOP a sazby elektřiny zveřejněné dvěma distributory elektřiny, tj. společnostmi Edenor a Edesur, jak je podrobně uvedeno ve 348. bodě odůvodnění.

| (317) | Ve druhé poznámce Komise rovněž informovala zúčastněné strany, že vzhledem k extrémně velkému počtu výrobních faktorů vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, kteří poskytli úplné informace, může seskupit ty, které představují zanedbatelnou váhu výrobních nákladů, do „spotřebního materiálu“. Ohledně jejich role při výpočtu běžné hodnoty Komise oznámila, že vypočítá procentní podíl spotřebního materiálu z celkových nákladů na suroviny a tento procentní podíl uplatní na přepočítané náklady na suroviny při použití stanovených nezkreslených referenčních hodnot v příslušné reprezentativní zemi. Komise se tímto postupem řídila, jak je vysvětleno níže ve 320. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(317)

Ve druhé poznámce Komise rovněž informovala zúčastněné strany, že vzhledem k extrémně velkému počtu výrobních faktorů vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, kteří poskytli úplné informace, může seskupit ty, které představují zanedbatelnou váhu výrobních nákladů, do „spotřebního materiálu“. Ohledně jejich role při výpočtu běžné hodnoty Komise oznámila, že vypočítá procentní podíl spotřebního materiálu z celkových nákladů na suroviny a tento procentní podíl uplatní na přepočítané náklady na suroviny při použití stanovených nezkreslených referenčních hodnot v příslušné reprezentativní zemi. Komise se tímto postupem řídila, jak je vysvětleno níže ve 320. bodě odůvodnění.

3.4.   Nezkreslené náklady a referenční hodnoty

Nezkreslené náklady a referenční hodnoty

3.4.1.   Výrobní faktory

Výrobní faktory

| (318) | S ohledem na všechny informace předložené zúčastněnými stranami a shromážděné během inspekcí na místě byly za účelem určení běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení určeny tyto výrobní faktory a jejich zdroje:

  Tabulka 1


  Výrobní faktory kabelů z optických vláken









  Výrobní faktor | Kód komodity v Argentině | Nezkreslená hodnota | Jednotka měření |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Suroviny |
| Drát z hliníkových slitin | 7605 29 90 | 32,60 | RMB/kg |
| Ocelový drát pokovený hliníkem | 7217 30 10 ,
  7217 30 90 | 10,17 | RMB/kg |
| Hliníkové tyče | 7605 21 10
  7605 21 90 | 27,59 | RMB/kg |
| Hliníkový pás | 7606 12 20 ,
  7606 12 90 | 21,68 | RMB/kg |
| Hliníkový pás/páska | 7606 91 00 | 29,03 | RMB/kg |
| Aramidová vlákna | 5402 11 00 | 148,37 | RMB/kg |
| Plnicí gel pro kabely | 4002 99 90 | 26,58 | RMB/kg |
| Pasta pro kabely | 2710 19 93 ,
  2710 19 99 | 9,26 | RMB/kg |
| Ethylen-vinylacetát | 3905 29 00 | 15,93 | RMB/kg |
| Plnicí provazy/lana | 5607 49 00 | 33,44 | RMB/kg |
| Izolační obal zpomalující hoření | 3901 90 10 ,
  3901 90 20 ,
  3901 90 50 ,
  3901 90 90 | 16,22 | RMB/kg |
| Polymer vyztužený skleněnými vlákny | 3921 90 19 | 25,31 | RMB/kg |
| Plast vyztužený skleněnými vlákny | 3921 90 19 | 25,31 | RMB/kg |
| Polymer vyztužený skleněnými vlákny potažený lepidlem | 3919 90 10 ,
  3919 90 90 | 48,53 | RMB/kg |
| Příze ze skleněných vláken | 7019 19 00 | 135,88 | RMB/kg |
| Konvenční izolační obal z polyethylenu s vysokou hustotou | 3901 20 19 ,
  3901 20 29 | 7,81 | RMB/kg |
| Polyethylen s nízkou hustotou | 3901 40 00 | 8,26 | RMB/kg |
| Konvenční izolační obal z polyethylenu s nízkou hustotou | 3901 10 10 ,
  3901 10 91 ,
  3901 10 92 | 7,88 | RMB/kg |
| Bezhalogenový izolační obal s nízkou dýmivostí | 3901 30 10 ,
  3901 30 90 | 13,39 | RMB/kg |
| Optické vlákno | 9001 10 11 , | 660,50 | RMB/kg |
| Fosfátovaný pogumovaný ocelový drát | 7217 90 00 | 12,54 | RMB/kg |
| Polybutylentereftalát | 3907 99 11 ,
  3907 99 19 | 14,00 | RMB/kg |
| Polyolefinový elastomer | 3901 90 10 ,
  3901 90 20 ,
  3901 90 50 ,
  3901 90 90 ,
  3902 90 00 | 19,06 | RMB/kg |
| Optický celek z nerezavějící oceli | 8544 70 90 | 114,79 | RMB/kg |
| Pás z nerezavějící oceli | 7219 32 00 | 16,63 | RMB/kg |
| Pás/páska z nerezavějící oceli | 7220 20 10 ,
  7220 20 90 | 17,03 | RMB/kg |
| Ocelové vlákno | 7312 10 10 ,
  7312 10 90 | 16,82 | RMB/kg |
| Ocelový pás | 7212 50 90 | 26,16 | RMB/kg |
| Ocelový drát | 7217 10 11 ,
  7217 10 19 ,
  7217 10 90 | 7,99 | RMB/kg |
| Páska | 3919 10 20 | 66,66 | RMB/kg |
| Nitě | 5402 20 00 | 16,01 | RMB/kg |
| Pracovní síla |
| Mzdy ve výrobním sektoru | [nepoužije se] | 40,1 | RMB/h |
| Energie |
| Elektřina | [nepoužije se] | 0,3390 | RMB/Kwh |

(318)

S ohledem na všechny informace předložené zúčastněnými stranami a shromážděné během inspekcí na místě byly za účelem určení běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení určeny tyto výrobní faktory a jejich zdroje:

Tabulka 1

Tabulka 1

Výrobní faktory kabelů z optických vláken

Výrobní faktory kabelů z optických vláken

Výrobní faktor

Kód komodity v Argentině

Nezkreslená hodnota

Jednotka měření

Suroviny

Suroviny

Drát z hliníkových slitin

7605 29 90

32,60

RMB/kg

Ocelový drát pokovený hliníkem

7217 30 10 ,

7217 30 90

10,17

RMB/kg

Hliníkové tyče

7605 21 10

7605 21 90

27,59

RMB/kg

Hliníkový pás

7606 12 20 ,

7606 12 90

21,68

RMB/kg

Hliníkový pás/páska

7606 91 00

29,03

RMB/kg

Aramidová vlákna

5402 11 00

148,37

RMB/kg

Plnicí gel pro kabely

4002 99 90

26,58

RMB/kg

Pasta pro kabely

2710 19 93 ,

2710 19 99

9,26

RMB/kg

Ethylen-vinylacetát

3905 29 00

15,93

RMB/kg

Plnicí provazy/lana

5607 49 00

33,44

RMB/kg

Izolační obal zpomalující hoření

3901 90 10 ,

3901 90 20 ,

3901 90 50 ,

3901 90 90

16,22

RMB/kg

Polymer vyztužený skleněnými vlákny

3921 90 19

25,31

RMB/kg

Plast vyztužený skleněnými vlákny

3921 90 19

25,31

RMB/kg

Polymer vyztužený skleněnými vlákny potažený lepidlem

3919 90 10 ,

3919 90 90

48,53

RMB/kg

Příze ze skleněných vláken

7019 19 00

135,88

RMB/kg

Konvenční izolační obal z polyethylenu s vysokou hustotou

3901 20 19 ,

3901 20 29

7,81

RMB/kg

Polyethylen s nízkou hustotou

3901 40 00

8,26

RMB/kg

Konvenční izolační obal z polyethylenu s nízkou hustotou

3901 10 10 ,

3901 10 91 ,

3901 10 92

7,88

RMB/kg

Bezhalogenový izolační obal s nízkou dýmivostí

3901 30 10 ,

3901 30 90

13,39

RMB/kg

Optické vlákno

9001 10 11 ,

660,50

RMB/kg

Fosfátovaný pogumovaný ocelový drát

7217 90 00

12,54

RMB/kg

Polybutylentereftalát

3907 99 11 ,

3907 99 19

14,00

RMB/kg

Polyolefinový elastomer

3901 90 10 ,

3901 90 20 ,

3901 90 50 ,

3901 90 90 ,

3902 90 00

19,06

RMB/kg

Optický celek z nerezavějící oceli

8544 70 90

114,79

RMB/kg

Pás z nerezavějící oceli

7219 32 00

16,63

RMB/kg

Pás/páska z nerezavějící oceli

7220 20 10 ,

7220 20 90

17,03

RMB/kg

Ocelové vlákno

7312 10 10 ,

7312 10 90

16,82

RMB/kg

Ocelový pás

7212 50 90

26,16

RMB/kg

Ocelový drát

7217 10 11 ,

7217 10 19 ,

7217 10 90

7,99

RMB/kg

Páska

3919 10 20

66,66

RMB/kg

Nitě

5402 20 00

16,01

RMB/kg

Pracovní síla

Pracovní síla

Mzdy ve výrobním sektoru

[nepoužije se]

40,1

RMB/h

Energie

Energie

Elektřina

[nepoužije se]

0,3390

RMB/Kwh

Suroviny

Suroviny

| (319) | Za účelem stanovení nezkreslené ceny surovin dodaných k bráně závodu výrobce v reprezentativní zemi použila Komise jako základ váženou průměrnou cenu dovozu do reprezentativní země vykázanou v databázi GTA, k níž byly připočteny dovozní cla a náklady na dopravu. Dovozní cena v reprezentativní zemi byla stanovena jako vážený průměr jednotkových cen dovozů ze všech třetích zemí s výjimkou Číny a ze zemí, které nejsou členy Světové obchodní organizace, uvedených v příloze 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/755. Komise se rozhodla vyloučit dovoz z Číny do reprezentativní země, neboť v 69. bodě odůvodnění dospěla k závěru, že vzhledem k existenci podstatných zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení není vhodné použít domácí ceny a náklady v Číně. Vzhledem k tomu, že neexistují důkazy o tom, že tato zkreslení nemají vliv rovněž na výrobky určené na vývoz, Komise usoudila, že tato zkreslení ovlivnila vývozní ceny. Po vyloučení dovozu z Číny a zemí bez tržního hospodářství do Argentiny Komise zjistila, že dovoz hlavních surovin z jiných třetích zemí zůstal reprezentativní (více než 70 % celkového objemu dovozu do Argentiny). |
| --- | --- |

(319)

Za účelem stanovení nezkreslené ceny surovin dodaných k bráně závodu výrobce v reprezentativní zemi použila Komise jako základ váženou průměrnou cenu dovozu do reprezentativní země vykázanou v databázi GTA, k níž byly připočteny dovozní cla a náklady na dopravu. Dovozní cena v reprezentativní zemi byla stanovena jako vážený průměr jednotkových cen dovozů ze všech třetích zemí s výjimkou Číny a ze zemí, které nejsou členy Světové obchodní organizace, uvedených v příloze 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/755. Komise se rozhodla vyloučit dovoz z Číny do reprezentativní země, neboť v 69. bodě odůvodnění dospěla k závěru, že vzhledem k existenci podstatných zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení není vhodné použít domácí ceny a náklady v Číně. Vzhledem k tomu, že neexistují důkazy o tom, že tato zkreslení nemají vliv rovněž na výrobky určené na vývoz, Komise usoudila, že tato zkreslení ovlivnila vývozní ceny. Po vyloučení dovozu z Číny a zemí bez tržního hospodářství do Argentiny Komise zjistila, že dovoz hlavních surovin z jiných třetích zemí zůstal reprezentativní (více než 70 % celkového objemu dovozu do Argentiny).

| (320) | Vzhledem k obzvláště velkému počtu výrobních činitelů používaných vyvážejícími výrobci představovaly skutečné náklady spolupracujících vyvážejících výrobců v období šetření u řady z nich zanedbatelný podíl celkových nákladů na suroviny. Komise se rozhodla zahrnout tyto náklady do spotřebního materiálu, protože považovala jejich dopad na výpočet běžné hodnoty za velmi malý. Suroviny skutečně zahrnuté do spotřebního materiálu byly uvedeny v informacích jednotlivých společností. Komise vypočítala procentní podíl spotřebního materiálu na celkových nákladech na suroviny a uplatnila jej na přepočtené náklady na suroviny při použití zjištěných nezkreslených cen. |
| --- | --- |

(320)

Vzhledem k obzvláště velkému počtu výrobních činitelů používaných vyvážejícími výrobci představovaly skutečné náklady spolupracujících vyvážejících výrobců v období šetření u řady z nich zanedbatelný podíl celkových nákladů na suroviny. Komise se rozhodla zahrnout tyto náklady do spotřebního materiálu, protože považovala jejich dopad na výpočet běžné hodnoty za velmi malý. Suroviny skutečně zahrnuté do spotřebního materiálu byly uvedeny v informacích jednotlivých společností. Komise vypočítala procentní podíl spotřebního materiálu na celkových nákladech na suroviny a uplatnila jej na přepočtené náklady na suroviny při použití zjištěných nezkreslených cen.

| (321) | Za účelem stanovení nezkreslené ceny surovin, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážce základního nařízení, Komise uplatnila příslušné dovozní clo v reprezentativní zemi. |
| --- | --- |

(321)

Za účelem stanovení nezkreslené ceny surovin, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážce základního nařízení, Komise uplatnila příslušné dovozní clo v reprezentativní zemi.

| (322) | Komise vyjádřila dopravní náklady vyvážejících výrobců zařazených do vzorku na dodávky surovin jako procento skutečných nákladů na tyto suroviny a poté použila stejný procentní podíl na nezkreslené náklady na stejné suroviny, aby získala nezkreslené náklady na dopravu. Komise měla za to, že v rámci tohoto šetření lze poměr mezi surovinami vyvážejícího výrobce a vykázanými náklady na dopravu opodstatněně použít jako ukazatel pro odhad nezkreslených nákladů na suroviny při dodání do závodu společnosti. |
| --- | --- |

(322)

Komise vyjádřila dopravní náklady vyvážejících výrobců zařazených do vzorku na dodávky surovin jako procento skutečných nákladů na tyto suroviny a poté použila stejný procentní podíl na nezkreslené náklady na stejné suroviny, aby získala nezkreslené náklady na dopravu. Komise měla za to, že v rámci tohoto šetření lze poměr mezi surovinami vyvážejícího výrobce a vykázanými náklady na dopravu opodstatněně použít jako ukazatel pro odhad nezkreslených nákladů na suroviny při dodání do závodu společnosti.

| (323) | Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací skupina FTT tvrdila, že v Argentině kód komodity pro optické vlákno 9001 10 19 nebyl určen pro jednovidová vlákna, nýbrž pro vícevidová vlákna a speciální vlákna, která nebyla při výrobě dotčeného výrobku použita. Důvodem byla skutečnost, že vlákna, na která se vztahuje tento kód, měla průměr větší než 11 mikronů, což bylo pro vícevidová vlákna. |
| --- | --- |

(323)

Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací skupina FTT tvrdila, že v Argentině kód komodity pro optické vlákno 9001 10 19 nebyl určen pro jednovidová vlákna, nýbrž pro vícevidová vlákna a speciální vlákna, která nebyla při výrobě dotčeného výrobku použita. Důvodem byla skutečnost, že vlákna, na která se vztahuje tento kód, měla průměr větší než 11 mikronů, což bylo pro vícevidová vlákna.

| (324) | Toto tvrzení bylo shledáno oprávněným, a proto Komise souhlasila s odpovídající revizí referenční hodnoty pro optická vlákna. |
| --- | --- |

(324)

Toto tvrzení bylo shledáno oprávněným, a proto Komise souhlasila s odpovídající revizí referenční hodnoty pro optická vlákna.

| (325) | Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací skupina ZTT tvrdila, že Komise nesprávně nezahrnula do výpočtu referenční hodnoty pro optická vlákna dovoz pod argentinským kódem komodity 9001 10 20 z důvodu, že zahrnula optické kabely, jak je uvedeno v 274. bodě odůvodnění, jelikož kabely z optických vláken byly dováženy pod argentinským kódem komodity 8544 70 00. Skupina FTT však uvedla, že nemá námitky proti rozhodnutí Komise nepoužít tento argentinský kód komodity. |
| --- | --- |

(325)

Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací skupina ZTT tvrdila, že Komise nesprávně nezahrnula do výpočtu referenční hodnoty pro optická vlákna dovoz pod argentinským kódem komodity 9001 10 20 z důvodu, že zahrnula optické kabely, jak je uvedeno v 274. bodě odůvodnění, jelikož kabely z optických vláken byly dováženy pod argentinským kódem komodity 8544 70 00. Skupina FTT však uvedla, že nemá námitky proti rozhodnutí Komise nepoužít tento argentinský kód komodity.

| (326) | Komise konstatuje, že kód HS 8544 70 se vztahuje na kabely z jednovidových optických vláken, vyrobených z jednoho nebo několika jednotlivě opláštěných vláken, s ochranným obalem, též spojených s elektrickými vodiči, a nezahrnuje kabely, v nichž jsou všechna optická vlákna jednotlivě na jednom nebo na obou koncích vybavena funkčními konektory, a kabely pro podmořské užití s plastovou izolací, které obsahují měděný nebo hliníkový vodič a v kterých jsou vlákna zapouzdřena v kovovém modulu (kovových modulech). Na druhé straně je číslo 9001 určeno pro optická vlákna a svazky optických vláken, jakož i pro jiné kabely z optických vláken než čísla 8544. Popis argentinského kódu komodity 9001 10 20 zní „svazky a kabely z optických vláken“. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(326)

Komise konstatuje, že kód HS 8544 70 se vztahuje na kabely z jednovidových optických vláken, vyrobených z jednoho nebo několika jednotlivě opláštěných vláken, s ochranným obalem, též spojených s elektrickými vodiči, a nezahrnuje kabely, v nichž jsou všechna optická vlákna jednotlivě na jednom nebo na obou koncích vybavena funkčními konektory, a kabely pro podmořské užití s plastovou izolací, které obsahují měděný nebo hliníkový vodič a v kterých jsou vlákna zapouzdřena v kovovém modulu (kovových modulech). Na druhé straně je číslo 9001 určeno pro optická vlákna a svazky optických vláken, jakož i pro jiné kabely z optických vláken než čísla 8544. Popis argentinského kódu komodity 9001 10 20 zní „svazky a kabely z optických vláken“. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (327) | Skupina FTT rovněž tvrdila, že údaje použité Komisí pro výpočet referenční hodnoty pro optická vlákna zahrnují jak barevná, tak nebarevná vlákna, a požádala Komisi, aby od referenční hodnoty odečetla náklady, které vynaložila na barvení vlákna. |
| --- | --- |

(327)

Skupina FTT rovněž tvrdila, že údaje použité Komisí pro výpočet referenční hodnoty pro optická vlákna zahrnují jak barevná, tak nebarevná vlákna, a požádala Komisi, aby od referenční hodnoty odečetla náklady, které vynaložila na barvení vlákna.

| (328) | Komise poznamenává, že důkazy předložené FTT pouze v důvěrné verzi jejího podání nelze řádně posoudit, jelikož se jednalo pouze o výňatek z určitého souboru údajů. Komise nicméně připomíná, že výpočet referenčních hodnot se provádí na základě snadno dostupných údajů, a výňatek z informací, které v tomto ohledu poskytla skupina FTT, zjevně není snadno dostupný. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(328)

Komise poznamenává, že důkazy předložené FTT pouze v důvěrné verzi jejího podání nelze řádně posoudit, jelikož se jednalo pouze o výňatek z určitého souboru údajů. Komise nicméně připomíná, že výpočet referenčních hodnot se provádí na základě snadno dostupných údajů, a výňatek z informací, které v tomto ohledu poskytla skupina FTT, zjevně není snadno dostupný. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (329) | Skupina ZTT tvrdila, že pro stanovení referenční hodnoty pro surovinu „plnicí gel pro kabely“ by se ze čtyř kódů komodit používaných Komisí, tj. 4002 99 10, 4002 99 20, 4002 99 30 a 4002 99 90, měl použít pouze kód 4002 99 90. Skupina ZTT předložila podpůrné důkazy o tom, že ostatní tři kódy komodit nebyly pro výrobu dotčeného výrobku použity. |
| --- | --- |

(329)

Skupina ZTT tvrdila, že pro stanovení referenční hodnoty pro surovinu „plnicí gel pro kabely“ by se ze čtyř kódů komodit používaných Komisí, tj. 4002 99 10, 4002 99 20, 4002 99 30 a 4002 99 90, měl použít pouze kód 4002 99 90. Skupina ZTT předložila podpůrné důkazy o tom, že ostatní tři kódy komodit nebyly pro výrobu dotčeného výrobku použity.

| (330) | Toto tvrzení bylo rovněž shledáno oprávněným, a proto Komise souhlasila s odpovídající revizí referenční hodnoty pro plnicí gel pro kabely. |
| --- | --- |

(330)

Toto tvrzení bylo rovněž shledáno oprávněným, a proto Komise souhlasila s odpovídající revizí referenční hodnoty pro plnicí gel pro kabely.

| (331) | Skupina ZTT rovněž tvrdila, že kód komodity pro surovinu „hliníkové tyče“ není správný, neboť podle argentinské nomenklatury odkazují spíše na hliníkové duté profily a jiné profily než na tyče a pruty, které se nepoužívají k výrobě dotčeného výrobku, a proto by Komise měla určit jiný kód. Skupina ZTT nenavrhla jiný alternativní kód komodity. |
| --- | --- |

(331)

Skupina ZTT rovněž tvrdila, že kód komodity pro surovinu „hliníkové tyče“ není správný, neboť podle argentinské nomenklatury odkazují spíše na hliníkové duté profily a jiné profily než na tyče a pruty, které se nepoužívají k výrobě dotčeného výrobku, a proto by Komise měla určit jiný kód. Skupina ZTT nenavrhla jiný alternativní kód komodity.

| (332) | Komise potvrdila, že argentinský kód zahrnuje hliníkové duté profily a jiné profily, a nikoli tyče a pruty. Po další analýze se Komise rozhodla tento kód revidovat a místo toho použít kód HS 7605 21, který se vztahuje na tyče ze slitin hliníku, jež se používají k výrobě ocelových drátů pokovených hliníkem pro zemnící lana s optickými vlákny (OPGW) (133). |
| --- | --- |

(332)

Komise potvrdila, že argentinský kód zahrnuje hliníkové duté profily a jiné profily, a nikoli tyče a pruty. Po další analýze se Komise rozhodla tento kód revidovat a místo toho použít kód HS 7605 21, který se vztahuje na tyče ze slitin hliníku, jež se používají k výrobě ocelových drátů pokovených hliníkem pro zemnící lana s optickými vlákny (OPGW) (133).

133

| (333) | Skupina ZTT rovněž tvrdila, že k výrobě kabelů z optických vláken nepoužívala přízi ze skleněných vláken, ale pramence skleněných vláken, a proto je správným kódem HS kód 7019 12. Skupina ZTT uvedla, že rozhodujícím faktorem pro rozlišení příze a pramenců je, zda jsou vlákna kroucená, či nikoli. Skupina ZTT tvrdila, že vlákna, která používá, nebyla kroucená, a proto správným kódem HS byl kód pro pramence, tj. 7019 12. |
| --- | --- |

(333)

Skupina ZTT rovněž tvrdila, že k výrobě kabelů z optických vláken nepoužívala přízi ze skleněných vláken, ale pramence skleněných vláken, a proto je správným kódem HS kód 7019 12. Skupina ZTT uvedla, že rozhodujícím faktorem pro rozlišení příze a pramenců je, zda jsou vlákna kroucená, či nikoli. Skupina ZTT tvrdila, že vlákna, která používá, nebyla kroucená, a proto správným kódem HS byl kód pro pramence, tj. 7019 12.

| (334) | Komise s tímto tvrzením nesouhlasila. Kód HS 7019 12 se vztahuje na pramence skleněných vláken, které jsou surovinou pro výrobu příze ze skleněných vláken. Kromě toho výrobci v Unii potvrdili, že pramence skleněných vláken jsou surovinou používanou dodavateli příze ze skleněných vláken a prutů vyztužených sklem v odvětví kabelů z optických vláken. Správným kódem HS je proto kód 7019 19. |
| --- | --- |

(334)

Komise s tímto tvrzením nesouhlasila. Kód HS 7019 12 se vztahuje na pramence skleněných vláken, které jsou surovinou pro výrobu příze ze skleněných vláken. Kromě toho výrobci v Unii potvrdili, že pramence skleněných vláken jsou surovinou používanou dodavateli příze ze skleněných vláken a prutů vyztužených sklem v odvětví kabelů z optických vláken. Správným kódem HS je proto kód 7019 19.

| (335) | Skupina FTT uvedla, že výrobní faktor „voda“ byl Komisí nesprávně zahrnut do „spotřebního materiálu“, i když tento výrobní faktor netvořil přímé náklady na suroviny, nýbrž přímé náklady. |
| --- | --- |

(335)

Skupina FTT uvedla, že výrobní faktor „voda“ byl Komisí nesprávně zahrnut do „spotřebního materiálu“, i když tento výrobní faktor netvořil přímé náklady na suroviny, nýbrž přímé náklady.

| (336) | Komise zahrnula výrobní faktor „voda“ do spotřebního materiálu, neboť představoval méně než 0,05 % celkových přímých nákladů, a jeho dopad na dumpingové rozpětí proto byl zanedbatelný. |
| --- | --- |

(336)

Komise zahrnula výrobní faktor „voda“ do spotřebního materiálu, neboť představoval méně než 0,05 % celkových přímých nákladů, a jeho dopad na dumpingové rozpětí proto byl zanedbatelný.

| (337) | Skupina FTT tvrdila, že Komise byla povinna stanovit referenční hodnotu pro každý výrobní faktor, neboť dospěla k závěru, že všechny výrobní faktory byly zkreslené. Proto tvrdila, že Komise neměla slučovat několik výrobních faktorů do spotřebního materiálu a použít metodu výpočtu vysvětlenou ve 320. bodě odůvodnění, protože by to zkreslilo údaje. Skupina FTT požádala Komisi, aby pro tyto výrobní faktory použila údaje, které vykázala skupina FTT. Skupina ZTT rovněž nesouhlasila s metodikou Komise pro spotřební materiál a tvrdila, že by Komise měla vypočítat referenční hodnotu pro spotřební materiál odděleně od jiných vstupů. |
| --- | --- |

(337)

Skupina FTT tvrdila, že Komise byla povinna stanovit referenční hodnotu pro každý výrobní faktor, neboť dospěla k závěru, že všechny výrobní faktory byly zkreslené. Proto tvrdila, že Komise neměla slučovat několik výrobních faktorů do spotřebního materiálu a použít metodu výpočtu vysvětlenou ve 320. bodě odůvodnění, protože by to zkreslilo údaje. Skupina FTT požádala Komisi, aby pro tyto výrobní faktory použila údaje, které vykázala skupina FTT. Skupina ZTT rovněž nesouhlasila s metodikou Komise pro spotřební materiál a tvrdila, že by Komise měla vypočítat referenční hodnotu pro spotřební materiál odděleně od jiných vstupů.

| (338) | Jak je vysvětleno v 320. bodě odůvodnění, vzhledem k vysokému počtu výrobních faktorů (například více než 60 výrobních faktorů pro skupinu FTT) Komise zahrnula několik výrobních faktorů (přibližně 30 výrobních faktorů pro FTT), které v období šetření představovaly zanedbatelný podíl celkových nákladů na suroviny (přibližně 4 % pro FTT), do spotřebního materiálu. Komise se domnívala, že zjišťování všech těchto výrobních faktorů by znamenalo značnou administrativní zátěž, a to i vzhledem k tomu, že u některých z nich hodnoty dovozu do reprezentativní země nebyly reprezentativní a dopad na výpočet běžné hodnoty, kde tyto výrobní faktory představují pouze část, byl považován za velmi omezený. Proto Komise použila svoji standardní metodiku pro výpočet nezkreslené hodnoty spotřebního materiálu, tj. vypočítala procentní podíl spotřebního materiálu na celkových nákladech na suroviny a uplatnila jej na přepočtené náklady na suroviny při použití zjištěných nezkreslených cen. Má se za to, že tato metodika, která se týká tak malého podílu výrobních nákladů a ještě menšího podílu ve výpočtech běžné hodnoty, vede k velmi podobným výsledkům jako metodika založená na zjišťování každého výrobního faktoru. V každém případě by tato metodika mohla velmi dobře vést k příznivému výsledku pro vyvážející výrobce, pokud by základní skutečná hodnota vstupů byla vyšší než hodnota vypočítaná jako procento celkových nákladů na suroviny. Žádná zúčastněná strana nepředložila důkazy, že by postup použitý Komisí vedl k méně příznivému výsledku. Komise dále uvedla, že podstatná zkreslení byla uvedena v oddíle 3.1.1 výše. V takovém případě lze podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení použít domácí náklady, avšak pouze pokud je na základě přesných a vhodných důkazů stanoveno, že nejsou zkreslené. Žádný takový důkaz, pokud jde o výrobní faktory začleněné do spotřebního materiálu, vyvážející výrobci nepředložili a ani Komise žádný takový důkaz nenalezla. Komise proto nemůže použít údaje vykázané skupinou FTT. Komise se domnívá, že její metodika výpočtu nezkreslené hodnoty spotřebního materiálu je vhodná, neboť nejsou k dispozici žádné lepší informace. Skupina ZTT se rovněž nepokusila předložit referenční hodnotu vypočtenou s použitím hodnot dovozu do reprezentativní země z databáze GTA, ani nenavrhla alternativní nezkreslenou referenční hodnotu pro spotřební materiál. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(338)

Jak je vysvětleno v 320. bodě odůvodnění, vzhledem k vysokému počtu výrobních faktorů (například více než 60 výrobních faktorů pro skupinu FTT) Komise zahrnula několik výrobních faktorů (přibližně 30 výrobních faktorů pro FTT), které v období šetření představovaly zanedbatelný podíl celkových nákladů na suroviny (přibližně 4 % pro FTT), do spotřebního materiálu. Komise se domnívala, že zjišťování všech těchto výrobních faktorů by znamenalo značnou administrativní zátěž, a to i vzhledem k tomu, že u některých z nich hodnoty dovozu do reprezentativní země nebyly reprezentativní a dopad na výpočet běžné hodnoty, kde tyto výrobní faktory představují pouze část, byl považován za velmi omezený. Proto Komise použila svoji standardní metodiku pro výpočet nezkreslené hodnoty spotřebního materiálu, tj. vypočítala procentní podíl spotřebního materiálu na celkových nákladech na suroviny a uplatnila jej na přepočtené náklady na suroviny při použití zjištěných nezkreslených cen. Má se za to, že tato metodika, která se týká tak malého podílu výrobních nákladů a ještě menšího podílu ve výpočtech běžné hodnoty, vede k velmi podobným výsledkům jako metodika založená na zjišťování každého výrobního faktoru. V každém případě by tato metodika mohla velmi dobře vést k příznivému výsledku pro vyvážející výrobce, pokud by základní skutečná hodnota vstupů byla vyšší než hodnota vypočítaná jako procento celkových nákladů na suroviny. Žádná zúčastněná strana nepředložila důkazy, že by postup použitý Komisí vedl k méně příznivému výsledku. Komise dále uvedla, že podstatná zkreslení byla uvedena v oddíle 3.1.1 výše. V takovém případě lze podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení použít domácí náklady, avšak pouze pokud je na základě přesných a vhodných důkazů stanoveno, že nejsou zkreslené. Žádný takový důkaz, pokud jde o výrobní faktory začleněné do spotřebního materiálu, vyvážející výrobci nepředložili a ani Komise žádný takový důkaz nenalezla. Komise proto nemůže použít údaje vykázané skupinou FTT. Komise se domnívá, že její metodika výpočtu nezkreslené hodnoty spotřebního materiálu je vhodná, neboť nejsou k dispozici žádné lepší informace. Skupina ZTT se rovněž nepokusila předložit referenční hodnotu vypočtenou s použitím hodnot dovozu do reprezentativní země z databáze GTA, ani nenavrhla alternativní nezkreslenou referenční hodnotu pro spotřební materiál. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (339) | Skupina ZTT tvrdila, že šest vedlejších produktů / odpadů vykázaných jako výrobní faktory by nemělo být zahrnuto do spotřebního materiálu a Komise by měla pro každý z nich vytvořit referenční hodnotu. |
| --- | --- |

(339)

Skupina ZTT tvrdila, že šest vedlejších produktů / odpadů vykázaných jako výrobní faktory by nemělo být zahrnuto do spotřebního materiálu a Komise by měla pro každý z nich vytvořit referenční hodnotu.

| (340) | Komise s tímto tvrzením nesouhlasila. Jak je vysvětleno v 320. bodě odůvodnění, vzhledem k obzvláště vysokému počtu výrobních faktorů používaných vyvážejícími výrobci Komise několik výrobních faktorů, u nichž skutečné náklady vzniklé spolupracujícím vyvážejícím výrobcům představovaly zanedbatelný podíl celkových nákladů na suroviny, zahrnula do spotřebního materiálu. Šest vedlejších produktů / odpadů vykázaných skupinou ZTT představovalo (v závislosti na vedlejším produktu / odpadu) méně než 0,005 % až méně než 0,05 % celkových přímých nákladů a celkem méně než 0,10 % celkových přímých nákladů. Proto byl jejich potenciální dopad na běžnou hodnotu nepodstatný a v tomto ohledu platí stejné úvahy shrnuté v 338. bodě odůvodnění. Uvedené tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(340)

Komise s tímto tvrzením nesouhlasila. Jak je vysvětleno v 320. bodě odůvodnění, vzhledem k obzvláště vysokému počtu výrobních faktorů používaných vyvážejícími výrobci Komise několik výrobních faktorů, u nichž skutečné náklady vzniklé spolupracujícím vyvážejícím výrobcům představovaly zanedbatelný podíl celkových nákladů na suroviny, zahrnula do spotřebního materiálu. Šest vedlejších produktů / odpadů vykázaných skupinou ZTT představovalo (v závislosti na vedlejším produktu / odpadu) méně než 0,005 % až méně než 0,05 % celkových přímých nákladů a celkem méně než 0,10 % celkových přímých nákladů. Proto byl jejich potenciální dopad na běžnou hodnotu nepodstatný a v tomto ohledu platí stejné úvahy shrnuté v 338. bodě odůvodnění. Uvedené tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (341) | Skupina FTT uvedla, že použitím hodnot CIF ke stanovení referenčních hodnot, které zahrnují náklady na dopravu mimo Argentinu, poplatky za námořní dopravu a pojištění, Komise neguje jakoukoli komparativní výhodu, kterou by výrobci mohli mít z důvodu dostupnosti určitých surovin na domácím trhu. |
| --- | --- |

(341)

Skupina FTT uvedla, že použitím hodnot CIF ke stanovení referenčních hodnot, které zahrnují náklady na dopravu mimo Argentinu, poplatky za námořní dopravu a pojištění, Komise neguje jakoukoli komparativní výhodu, kterou by výrobci mohli mít z důvodu dostupnosti určitých surovin na domácím trhu.

| (342) | Ustanovení čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení stanoví, že se použijí odpovídající údaje vhodné reprezentativní země, „pokud jsou relevantní údaje snadno dostupné“. Komise neměla k dispozici údaje o domácích cenách ve vhodných reprezentativních zemích. Naopak údaje o dovozních cenách jsou snadno dostupné a Komise používá jako zdroj těchto údajů databázi GTA. Tato strana také nepředložila možné relevantní údaje z reprezentativní země, které by mohly být použity při šetření. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(342)

Ustanovení čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení stanoví, že se použijí odpovídající údaje vhodné reprezentativní země, „pokud jsou relevantní údaje snadno dostupné“. Komise neměla k dispozici údaje o domácích cenách ve vhodných reprezentativních zemích. Naopak údaje o dovozních cenách jsou snadno dostupné a Komise používá jako zdroj těchto údajů databázi GTA. Tato strana také nepředložila možné relevantní údaje z reprezentativní země, které by mohly být použity při šetření. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (343) | Skupina ZTT rovněž nesouhlasila s metodikou Komise pro výpočet nezkreslených nákladů na přepravu surovin, která je vysvětlena v 322. bodě odůvodnění. Skupina ZTT tvrdila, že Komise by měla vypočítat přepravní náklady jednotlivě pro každou surovinu. Dále bylo doplněno, že přepravní náklady se u jednotlivých výrobních faktorů mohou výrazně lišit. |
| --- | --- |

(343)

Skupina ZTT rovněž nesouhlasila s metodikou Komise pro výpočet nezkreslených nákladů na přepravu surovin, která je vysvětlena v 322. bodě odůvodnění. Skupina ZTT tvrdila, že Komise by měla vypočítat přepravní náklady jednotlivě pro každou surovinu. Dále bylo doplněno, že přepravní náklady se u jednotlivých výrobních faktorů mohou výrazně lišit.

| (344) | Komise podotýká, že skupina ZTT nenavrhla, jak by Komise měla vypočítat přepravní náklady jednotlivě pro každou surovinu. Jak je vysvětleno v 322. bodě odůvodnění, Komise měla za to, že v rámci tohoto šetření lze poměr mezi náklady vyvážejícího výrobce na suroviny a vykázanými přepravními náklady opodstatněně použít jako ukazatel pro odhad nezkreslených nákladů na přepravu surovin při dodání do závodu společnosti. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(344)

Komise podotýká, že skupina ZTT nenavrhla, jak by Komise měla vypočítat přepravní náklady jednotlivě pro každou surovinu. Jak je vysvětleno v 322. bodě odůvodnění, Komise měla za to, že v rámci tohoto šetření lze poměr mezi náklady vyvážejícího výrobce na suroviny a vykázanými přepravními náklady opodstatněně použít jako ukazatel pro odhad nezkreslených nákladů na přepravu surovin při dodání do závodu společnosti. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

3.4.1.1.   Pracovní síla

Pracovní síla

| (345) | Ke stanovení mezd v Argentině Komise použila statistiky organizace MOP. Statistiky MOP poskytují informace o průměrných nákladech práce za rok 2018 u několika povolání. Průměrné náklady práce ve výrobním odvětví však nebyly k dispozici. Pro stanovení referenční hodnoty pro náklady práce použila Komise celkové průměrné náklady práce ze statistiky MOP spolu se snadno dostupnými informacemi o dalších nákladech práce (například daních) vznikajících jednomu zaměstnavateli v Argentině (134). Komise k úpravě údajů o inflaci za rok 2018 rovněž použila index (135). |
| --- | --- |

(345)

Ke stanovení mezd v Argentině Komise použila statistiky organizace MOP. Statistiky MOP poskytují informace o průměrných nákladech práce za rok 2018 u několika povolání. Průměrné náklady práce ve výrobním odvětví však nebyly k dispozici. Pro stanovení referenční hodnoty pro náklady práce použila Komise celkové průměrné náklady práce ze statistiky MOP spolu se snadno dostupnými informacemi o dalších nákladech práce (například daních) vznikajících jednomu zaměstnavateli v Argentině (134). Komise k úpravě údajů o inflaci za rok 2018 rovněž použila index (135).

134

135

| (346) | Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací skupina ZTT tvrdila, že by Komise měla použít mzdové náklady pro „obsluhu strojů a zařízení a montéry“, neboť se většinou blížily typu pracovní síly v odvětví kabelů z optických vláken. |
| --- | --- |

(346)

Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací skupina ZTT tvrdila, že by Komise měla použít mzdové náklady pro „obsluhu strojů a zařízení a montéry“, neboť se většinou blížily typu pracovní síly v odvětví kabelů z optických vláken.

| (347) | Komise s tímto tvrzením nesouhlasila. Skupina ZTT nepředložila žádný důkaz, který by prokazoval, že většinu zaměstnanců skupiny ZTT tvořili obsluhy strojů a zařízení a montéři. Vzhledem k tomu, že odvětví kabelů z optických vláken je odvětvím vyspělých technologií, výrobci kabelů z optických vláken zaměstnávají mnoho inženýrů a techniků, které MOP zařadila do kategorie „odborníci“, jakož i informační a komunikační techniky, které MOP klasifikuje jako „technické a odborné pracovníky“. Průměrné náklady práce u těchto tří profesí jsou o více než 20 % vyšší než hodnota celkových nákladů práce, kterou Komise použila pro výpočet referenční hodnoty pro pracovní sílu. Vzhledem k tomu, že Komise nemá rozpis podílu počtu zaměstnanců v těchto hlavních kategoriích na celkovém počtu zaměstnanců, považovala za vhodné použít průměrné náklady práce stanovené MOP. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(347)

Komise s tímto tvrzením nesouhlasila. Skupina ZTT nepředložila žádný důkaz, který by prokazoval, že většinu zaměstnanců skupiny ZTT tvořili obsluhy strojů a zařízení a montéři. Vzhledem k tomu, že odvětví kabelů z optických vláken je odvětvím vyspělých technologií, výrobci kabelů z optických vláken zaměstnávají mnoho inženýrů a techniků, které MOP zařadila do kategorie „odborníci“, jakož i informační a komunikační techniky, které MOP klasifikuje jako „technické a odborné pracovníky“. Průměrné náklady práce u těchto tří profesí jsou o více než 20 % vyšší než hodnota celkových nákladů práce, kterou Komise použila pro výpočet referenční hodnoty pro pracovní sílu. Vzhledem k tomu, že Komise nemá rozpis podílu počtu zaměstnanců v těchto hlavních kategoriích na celkovém počtu zaměstnanců, považovala za vhodné použít průměrné náklady práce stanovené MOP. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

3.4.1.2.   Elektřina

Elektřina

| (348) | Cenu elektřiny pro společnosti (průmyslové uživatele) v Argentině zveřejnili během období šetření distributoři elektřiny, společnosti Edenor a Edesur (136). Z těchto informací lze určit cenu elektřiny placenou průmyslovými uživateli (Tarifa T3). Rovněž uvádějí podrobné informace o cenách placených průmyslovými uživateli, kteří se rozhodli využívat diferencované sazby na základě denní doby, kdy je elektřina spotřebována a napětí využíváno. Komise tyto sazby použila pro výpočet. |
| --- | --- |

(348)

Cenu elektřiny pro společnosti (průmyslové uživatele) v Argentině zveřejnili během období šetření distributoři elektřiny, společnosti Edenor a Edesur (136). Z těchto informací lze určit cenu elektřiny placenou průmyslovými uživateli (Tarifa T3). Rovněž uvádějí podrobné informace o cenách placených průmyslovými uživateli, kteří se rozhodli využívat diferencované sazby na základě denní doby, kdy je elektřina spotřebována a napětí využíváno. Komise tyto sazby použila pro výpočet.

136

| (349) | Po poskytnutí konečných informací skupina ZTT tvrdila, že ve vzorci pro výpočet referenční hodnoty pro elektřinu došlo k chybě. |
| --- | --- |

(349)

Po poskytnutí konečných informací skupina ZTT tvrdila, že ve vzorci pro výpočet referenční hodnoty pro elektřinu došlo k chybě.

| (350) | Komise tuto chybu, jejíž dopad byl minimální, opravila. |
| --- | --- |

(350)

Komise tuto chybu, jejíž dopad byl minimální, opravila.

3.4.2.   Náklady na výrobní režii, prodejní, režijní a správní náklady a zisk

Náklady na výrobní režii, prodejní, režijní a správní náklady a zisk

| (351) | Ustanovení čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení stanoví, že
  „[p]očetně zjištěná běžná hodnota zahrnuje nezkreslenou a přiměřenou částku pro správní, prodejní a režijní náklady a pro zisk“. Kromě toho je třeba zjistit hodnotu nákladů na výrobní režii k pokrytí nákladů, které nejsou zahrnuty do výše uvedených výrobních činitelů. |
| --- | --- |

(351)

Ustanovení čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení stanoví, že
  „[p]očetně zjištěná běžná hodnota zahrnuje nezkreslenou a přiměřenou částku pro správní, prodejní a režijní náklady a pro zisk“. Kromě toho je třeba zjistit hodnotu nákladů na výrobní režii k pokrytí nákladů, které nejsou zahrnuty do výše uvedených výrobních činitelů.

„[p]očetně zjištěná běžná hodnota zahrnuje nezkreslenou a přiměřenou částku pro správní, prodejní a režijní náklady a pro zisk“.

| (352) | Výrobní režijní náklady, které vznikly spolupracujícím vyvážejícím výrobcům, byly vyjádřeny jako podíl výrobních nákladů skutečně vzniklých vyvážejícím výrobcům. Tento procentní podíl byl uplatněn na nezkreslené výrobní náklady. |
| --- | --- |

(352)

Výrobní režijní náklady, které vznikly spolupracujícím vyvážejícím výrobcům, byly vyjádřeny jako podíl výrobních nákladů skutečně vzniklých vyvážejícím výrobcům. Tento procentní podíl byl uplatněn na nezkreslené výrobní náklady.

| (353) | Při stanovování nezkreslené a přiměřené částky pro prodejní, správní a režijní náklady a zisk se Komise opírala o finanční údaje za rok 2019 pro společnost Prysmian Energia Cables y Sistemas de Argentina S.A., které byly obdrženy od společnosti Dun and Bradstreet (137). Komise tyto údaje zpřístupnila zúčastněným stranám ve druhé poznámce. |
| --- | --- |

(353)

Při stanovování nezkreslené a přiměřené částky pro prodejní, správní a režijní náklady a zisk se Komise opírala o finanční údaje za rok 2019 pro společnost Prysmian Energia Cables y Sistemas de Argentina S.A., které byly obdrženy od společnosti Dun and Bradstreet (137). Komise tyto údaje zpřístupnila zúčastněným stranám ve druhé poznámce.

137

| (354) | Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací nesouhlasila skupina FTT s metodikou výpočtu použitou na režijní náklady vysvětlenou v 352. bodě odůvodnění a tvrdila, že Komise k přepočtu „zkreslené“ hodnoty použila „zkreslené údaje“, což je v rozporu s právními zásadami a praxí Komise, a požádala Komisi, aby zachovala původní údaje vykázané skupinou FTT. S metodikou Komise použitou na režijní náklady nesouhlasila ani skupina ZTT a žádala Komisi, aby pro tyto náklady vypočítala referenční hodnotu odděleně od jiných vstupů. |
| --- | --- |

(354)

Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací nesouhlasila skupina FTT s metodikou výpočtu použitou na režijní náklady vysvětlenou v 352. bodě odůvodnění a tvrdila, že Komise k přepočtu „zkreslené“ hodnoty použila „zkreslené údaje“, což je v rozporu s právními zásadami a praxí Komise, a požádala Komisi, aby zachovala původní údaje vykázané skupinou FTT. S metodikou Komise použitou na režijní náklady nesouhlasila ani skupina ZTT a žádala Komisi, aby pro tyto náklady vypočítala referenční hodnotu odděleně od jiných vstupů.

| (355) | Komise podotýká, že údaje o režijních nákladech nebyly v účetních závěrkách výrobce v reprezentativní zemi jednotlivě snadno dostupné. Kromě toho, jakmile jsou zjištěna podstatná zkreslení, lze podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení použít domácí náklady, avšak pouze pokud je na základě přesných a vhodných důkazů stanoveno, že nejsou zkreslené. Žádný takový důkaz, pokud jde o režijní náklady, vyvážející výrobci nepředložili a ani Komise žádný takový důkaz nenalezla. Tvrzení bylo proto zamítnuto. Komise se domnívala, že její metodika výpočtu nezkreslené hodnoty pro režijní náklady je vhodná, neboť nejsou k dispozici žádné lepší informace. Skupina ZTT rovněž nenavrhla alternativní nezkreslenou referenční hodnotu pro režijní náklady. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(355)

Komise podotýká, že údaje o režijních nákladech nebyly v účetních závěrkách výrobce v reprezentativní zemi jednotlivě snadno dostupné. Kromě toho, jakmile jsou zjištěna podstatná zkreslení, lze podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení použít domácí náklady, avšak pouze pokud je na základě přesných a vhodných důkazů stanoveno, že nejsou zkreslené. Žádný takový důkaz, pokud jde o režijní náklady, vyvážející výrobci nepředložili a ani Komise žádný takový důkaz nenalezla. Tvrzení bylo proto zamítnuto. Komise se domnívala, že její metodika výpočtu nezkreslené hodnoty pro režijní náklady je vhodná, neboť nejsou k dispozici žádné lepší informace. Skupina ZTT rovněž nenavrhla alternativní nezkreslenou referenční hodnotu pro režijní náklady. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (356) | Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací skupina ZTT tvrdila, že její vlastní prodejní, správní a režijní náklady a zisk by neměly být z posouzení vyloučeny, jelikož Komise neprokázala, že by byly zkreslené. |
| --- | --- |

(356)

Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací skupina ZTT tvrdila, že její vlastní prodejní, správní a režijní náklady a zisk by neměly být z posouzení vyloučeny, jelikož Komise neprokázala, že by byly zkreslené.

| (357) | Komise s tímto tvrzením nesouhlasila. Jak je vysvětleno ve 142. bodě odůvodnění, dospěla Komise k závěru, že v tomto případě nebylo ke stanovení běžné hodnoty vhodné použít domácí ceny a náklady. V tomto případě, jak je uvedeno ve 158. bodě odůvodnění, proto Komise nemusí prokazovat, že skutečné prodejní, správní a režijní náklady vyvážejících výrobců byly nezkreslené. |
| --- | --- |

(357)

Komise s tímto tvrzením nesouhlasila. Jak je vysvětleno ve 142. bodě odůvodnění, dospěla Komise k závěru, že v tomto případě nebylo ke stanovení běžné hodnoty vhodné použít domácí ceny a náklady. V tomto případě, jak je uvedeno ve 158. bodě odůvodnění, proto Komise nemusí prokazovat, že skutečné prodejní, správní a režijní náklady vyvážejících výrobců byly nezkreslené.

3.4.3.   Výpočet

Výpočet

| (358) | Na tomto základě Komise početně zjistila běžnou hodnotu podle typu výrobku na základě ceny ze závodu v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(358)

Na tomto základě Komise početně zjistila běžnou hodnotu podle typu výrobku na základě ceny ze závodu v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení.

| (359) | Zaprvé Komise stanovila nezkreslené výrobní náklady (zahrnující spotřebované suroviny, práci a energii). Nezkreslené jednotkové náklady uplatnila na skutečnou spotřebu jednotlivých výrobních činitelů vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. Faktory použití vynásobila nezkreslenými náklady na jednotku zjištěnými v reprezentativní zemi, jak je popsáno v 318. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(359)

Zaprvé Komise stanovila nezkreslené výrobní náklady (zahrnující spotřebované suroviny, práci a energii). Nezkreslené jednotkové náklady uplatnila na skutečnou spotřebu jednotlivých výrobních činitelů vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. Faktory použití vynásobila nezkreslenými náklady na jednotku zjištěnými v reprezentativní zemi, jak je popsáno v 318. bodě odůvodnění.

| (360) | Zadruhé, k dosažení nezkreslených výrobních nákladů Komise přičetla výrobní režijní náklady. Výrobní režijní náklady u spolupracujících vyvážejících výrobců byly zvýšeny o náklady na suroviny a spotřební materiál uvedené v 317. bodě odůvodnění a následně vyjádřené jako podíl výrobních nákladů skutečně vzniklých každému z vyvážejících výrobců. Tento procentní podíl byl uplatněn na nezkreslené výrobní náklady. |
| --- | --- |

(360)

Zadruhé, k dosažení nezkreslených výrobních nákladů Komise přičetla výrobní režijní náklady. Výrobní režijní náklady u spolupracujících vyvážejících výrobců byly zvýšeny o náklady na suroviny a spotřební materiál uvedené v 317. bodě odůvodnění a následně vyjádřené jako podíl výrobních nákladů skutečně vzniklých každému z vyvážejících výrobců. Tento procentní podíl byl uplatněn na nezkreslené výrobní náklady.

| (361) | Po stanovení nezkreslených výrobních nákladů Komise použila prodejní, správní a režijní náklady a zisk, jak je uvedeno v 351. až 353. bodě odůvodnění. Stanovila je na základě finančních výkazů společnosti Prysmian Energia Cables y Sistemas de Argentina S.A, jak je vysvětleno ve 353. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(361)

Po stanovení nezkreslených výrobních nákladů Komise použila prodejní, správní a režijní náklady a zisk, jak je uvedeno v 351. až 353. bodě odůvodnění. Stanovila je na základě finančních výkazů společnosti Prysmian Energia Cables y Sistemas de Argentina S.A, jak je vysvětleno ve 353. bodě odůvodnění.

| (362) | Na výrobní náklady zjištěné způsobem popsaným v předchozím bodě odůvodnění Komise použila prodejní, správní a režijní náklady a zisk společnosti Prysmian Energia Cables y Sistemas de Argentina S.A. Prodejní, správní a režijní náklady vyjádřené jako procentní podíl nákladů na prodané zboží a použité na nezkreslené výrobní náklady činily 15 %. Zisk vyjádřený jako procentní podíl nákladů na prodané zboží a uplatněný na nezkreslené výrobní náklady činil 10,6 %. |
| --- | --- |

(362)

Na výrobní náklady zjištěné způsobem popsaným v předchozím bodě odůvodnění Komise použila prodejní, správní a režijní náklady a zisk společnosti Prysmian Energia Cables y Sistemas de Argentina S.A. Prodejní, správní a režijní náklady vyjádřené jako procentní podíl nákladů na prodané zboží a použité na nezkreslené výrobní náklady činily 15 %. Zisk vyjádřený jako procentní podíl nákladů na prodané zboží a uplatněný na nezkreslené výrobní náklady činil 10,6 %.

| (363) | Na tomto základě Komise početně získala běžnou hodnotu podle typu výrobku na základě ceny ze závodu v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(363)

Na tomto základě Komise početně získala běžnou hodnotu podle typu výrobku na základě ceny ze závodu v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení.

3.5.   Vývozní cena

Vývozní cena

| (364) | Skupina vyvážejících výrobců zařazených do vzorku vyvážela do Unie buď přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím společností ve spojení, které působily buď jako zástupce, obchodník, nebo jako dovozce. |
| --- | --- |

(364)

Skupina vyvážejících výrobců zařazených do vzorku vyvážela do Unie buď přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím společností ve spojení, které působily buď jako zástupce, obchodník, nebo jako dovozce.

| (365) | V případě prodeje přímo nezávislým odběratelům v Unii a prostřednictvím obchodních společností ve spojení byla vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanovena na základě ceny, která byla nebo má být skutečně zaplacena za dotčený výrobek prodávaný na vývoz do Unie. |
| --- | --- |

(365)

V případě prodeje přímo nezávislým odběratelům v Unii a prostřednictvím obchodních společností ve spojení byla vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanovena na základě ceny, která byla nebo má být skutečně zaplacena za dotčený výrobek prodávaný na vývoz do Unie.

| (366) | V případě prodeje prostřednictvím dovozců ve spojení byla vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanovena na základě ceny, za niž byl dovezený výrobek poprvé znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii. V tomto případě byla cena upravena o všechny náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem, včetně prodejních, správních a režijních nákladů, a o přiměřený zisk. |
| --- | --- |

(366)

V případě prodeje prostřednictvím dovozců ve spojení byla vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanovena na základě ceny, za niž byl dovezený výrobek poprvé znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii. V tomto případě byla cena upravena o všechny náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem, včetně prodejních, správních a režijních nákladů, a o přiměřený zisk.

| (367) | Jako přiměřené ziskové rozpětí byl použit vážený průměr zisků spolupracujících dovozců (viz 28. bod odůvodnění). Toto ziskové rozpětí se pohybuje mezi 15 % až 25 %. |
| --- | --- |

(367)

Jako přiměřené ziskové rozpětí byl použit vážený průměr zisků spolupracujících dovozců (viz 28. bod odůvodnění). Toto ziskové rozpětí se pohybuje mezi 15 % až 25 %.

| (368) | Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací skupiny ZTT a FTT tvrdily, že došlo k dvojímu započtení některých úprav, které byly odečteny jak ze záznamů o prodeji, tak od prodejních, správních a režijních nákladů. |
| --- | --- |

(368)

Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací skupiny ZTT a FTT tvrdily, že došlo k dvojímu započtení některých úprav, které byly odečteny jak ze záznamů o prodeji, tak od prodejních, správních a režijních nákladů.

| (369) | Tato tvrzení byla považována za oprávněná a Komise vývozní cenu odpovídajícím způsobem upravila. Podrobné posouzení tohoto tvrzení bylo oběma skupinám poskytnuto ve zvláštním sdělení, jelikož zahrnuje důvěrné informace. |
| --- | --- |

(369)

Tato tvrzení byla považována za oprávněná a Komise vývozní cenu odpovídajícím způsobem upravila. Podrobné posouzení tohoto tvrzení bylo oběma skupinám poskytnuto ve zvláštním sdělení, jelikož zahrnuje důvěrné informace.

| (370) | Skupina FTT tvrdila, že by Komise neměla od vývozní ceny odečíst celkový poplatek za zprostředkování, který byl stanoven ze čtyř různých typů poplatků, ale pouze poplatek vývoznímu zástupci. |
| --- | --- |

(370)

Skupina FTT tvrdila, že by Komise neměla od vývozní ceny odečíst celkový poplatek za zprostředkování, který byl stanoven ze čtyř různých typů poplatků, ale pouze poplatek vývoznímu zástupci.

| (371) | Komise požádala skupinu FTT, aby předložila dodatečné informace týkající se platby poplatku za zprostředkování jejímu zástupci ve spojení. Z informací předložených skupinou FTT vyplynulo, že ve skutečnosti zaplatila svému zprostředkovateli ve spojení celkovou částku poplatku za zprostředkování, a nikoli pouze poplatek vývoznímu zástupci. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(371)

Komise požádala skupinu FTT, aby předložila dodatečné informace týkající se platby poplatku za zprostředkování jejímu zástupci ve spojení. Z informací předložených skupinou FTT vyplynulo, že ve skutečnosti zaplatila svému zprostředkovateli ve spojení celkovou částku poplatku za zprostředkování, a nikoli pouze poplatek vývoznímu zástupci. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (372) | Skupina FTT tvrdila, že Komise použila pro dotčený výrobek za rok 2020 nesprávný poplatek za zprostředkování a odečetla dvakrát náklady na námořní dopravu a manipulaci; jednou jako úpravu v záznamech o prodeji a jednou jako součást poplatku za zprostředkování. |
| --- | --- |

(372)

Skupina FTT tvrdila, že Komise použila pro dotčený výrobek za rok 2020 nesprávný poplatek za zprostředkování a odečetla dvakrát náklady na námořní dopravu a manipulaci; jednou jako úpravu v záznamech o prodeji a jednou jako součást poplatku za zprostředkování.

| (373) | Bylo zjištěno, že tato tvrzení jsou oprávněná, a proto byla přijata. Výpočet vývozních cen byl odpovídajícím způsobem upraven. |
| --- | --- |

(373)

Bylo zjištěno, že tato tvrzení jsou oprávněná, a proto byla přijata. Výpočet vývozních cen byl odpovídajícím způsobem upraven.

| (374) | Skupina FTT rovněž tvrdila, že při výpočtu vývozní ceny u prodeje uskutečňovaného subjektem NW, který je s ní ve spojení, Komise neměla odečítat poplatek za zprostředkování uplatňovaný na prodej skupiny FTT, neboť 1) neexistovala žádná dohoda mezi NW a FTT ani s vývozním zástupcem skupiny FTT, 2) tyto poplatky byly zohledněny v transakcích mezi skupinou FTT a jejím zástupcem a 3) transakce mezi NW a FTT byly domácími transakcemi vyjádřenými hodnotou faktury s DPH. |
| --- | --- |

(374)

Skupina FTT rovněž tvrdila, že při výpočtu vývozní ceny u prodeje uskutečňovaného subjektem NW, který je s ní ve spojení, Komise neměla odečítat poplatek za zprostředkování uplatňovaný na prodej skupiny FTT, neboť 1) neexistovala žádná dohoda mezi NW a FTT ani s vývozním zástupcem skupiny FTT, 2) tyto poplatky byly zohledněny v transakcích mezi skupinou FTT a jejím zástupcem a 3) transakce mezi NW a FTT byly domácími transakcemi vyjádřenými hodnotou faktury s DPH.

| (375) | Smlouva mezi skupinou FTT a jejím zástupcem ve spojení neupřesňuje, zda se poplatek za zprostředkování vztahuje pouze na prodej kabelů z optických vláken vyrobených skupinou FTT. Jelikož skupina FTT rovněž vyváží kabely z optických vláken vyrobené společností NW, měl by být poplatek za zprostředkování odečten za veškerý vývoz skupiny FTT bez ohledu na výrobce. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(375)

Smlouva mezi skupinou FTT a jejím zástupcem ve spojení neupřesňuje, zda se poplatek za zprostředkování vztahuje pouze na prodej kabelů z optických vláken vyrobených skupinou FTT. Jelikož skupina FTT rovněž vyváží kabely z optických vláken vyrobené společností NW, měl by být poplatek za zprostředkování odečten za veškerý vývoz skupiny FTT bez ohledu na výrobce. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (376) | Skupina FTT rovněž tvrdila, že ziskové rozpětí dovozce, který není ve spojení, uvedené v 367. bodě odůvodnění, není reprezentativní a dovozci jej obvykle nedosáhnou. Skupina FTT rovněž tvrdila, že dovozci vybraní Komisí mají odlišnou obchodní činnost než dovozci ve spojení, kteří jsou součástí skupiny FFT. |
| --- | --- |

(376)

Skupina FTT rovněž tvrdila, že ziskové rozpětí dovozce, který není ve spojení, uvedené v 367. bodě odůvodnění, není reprezentativní a dovozci jej obvykle nedosáhnou. Skupina FTT rovněž tvrdila, že dovozci vybraní Komisí mají odlišnou obchodní činnost než dovozci ve spojení, kteří jsou součástí skupiny FFT.

| (377) | Na úvod je třeba poznamenat, že Komise dovozce nevybírala. Spolupráce dovozců při antidumpingovém šetření je dobrovolná. Jak je uvedeno v 28. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo pět dovozců, kteří nejsou ve spojení. Komise požádala všechny spolupracující dovozce, aby předložili své odpovědi na dotazník. Jak je uvedeno ve 42. bodě odůvodnění, Komise provedla křížovou kontrolu informací předložených dovozci. Kromě toho, jak je uvedeno v 367. bodě odůvodnění, použité ziskové rozpětí je váženým průměrem zisků spolupracujících dovozců uvedených v 28. bodě odůvodnění, kteří byli schopni předložit údaje za období šetření. Komise se proto domnívala, že toto ziskové rozpětí je reprezentativní a přesné. |
| --- | --- |

(377)

Na úvod je třeba poznamenat, že Komise dovozce nevybírala. Spolupráce dovozců při antidumpingovém šetření je dobrovolná. Jak je uvedeno v 28. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo pět dovozců, kteří nejsou ve spojení. Komise požádala všechny spolupracující dovozce, aby předložili své odpovědi na dotazník. Jak je uvedeno ve 42. bodě odůvodnění, Komise provedla křížovou kontrolu informací předložených dovozci. Kromě toho, jak je uvedeno v 367. bodě odůvodnění, použité ziskové rozpětí je váženým průměrem zisků spolupracujících dovozců uvedených v 28. bodě odůvodnění, kteří byli schopni předložit údaje za období šetření. Komise se proto domnívala, že toto ziskové rozpětí je reprezentativní a přesné.

3.5.1.   Srovnání

Srovnání

| (378) | Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu vyvážejících výrobců zařazených do vzorku na základě ceny ze závodu. |
| --- | --- |

(378)

Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu vyvážejících výrobců zařazených do vzorku na základě ceny ze závodu.

| (379) | Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Provedené úpravy se týkaly dopravy, pojištění, manipulace a nakládky, úvěrových nákladů, bankovních poplatků, dalších dovozních poplatků, nákladů na balení, poplatků zástupcům, provizí a slev na konci roku. |
| --- | --- |

(379)

Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Provedené úpravy se týkaly dopravy, pojištění, manipulace a nakládky, úvěrových nákladů, bankovních poplatků, dalších dovozních poplatků, nákladů na balení, poplatků zástupcům, provizí a slev na konci roku.

| (380) | Úprava podle čl. 2 odst. 10 písm. i) byla rovněž provedena pro prodej prostřednictvím obchodních společností ve spojení. Bylo zjištěno, že funkce obchodníků v Číně nebo Hongkongu jsou podobné funkcím obchodního zástupce. Tito obchodníci hledají odběratele a navazují s nimi kontakt. Nesou odpovědnost za proces prodeje a za své služby obdrží obchodní přirážku. Úprava sestávala z prodejních, správních a režijních nákladů obchodních společností a 10% zisku. Toto ziskové rozpětí se považovalo za konzervativní odhad přiměřené úrovně ziskovosti vzhledem k vysokým rozpětím (v rozmezí 20 %) dosaženým v tomto odvětví dovozci, kteří nejsou ve spojení. |
| --- | --- |

(380)

Úprava podle čl. 2 odst. 10 písm. i) byla rovněž provedena pro prodej prostřednictvím obchodních společností ve spojení. Bylo zjištěno, že funkce obchodníků v Číně nebo Hongkongu jsou podobné funkcím obchodního zástupce. Tito obchodníci hledají odběratele a navazují s nimi kontakt. Nesou odpovědnost za proces prodeje a za své služby obdrží obchodní přirážku. Úprava sestávala z prodejních, správních a režijních nákladů obchodních společností a 10% zisku. Toto ziskové rozpětí se považovalo za konzervativní odhad přiměřené úrovně ziskovosti vzhledem k vysokým rozpětím (v rozmezí 20 %) dosaženým v tomto odvětví dovozci, kteří nejsou ve spojení.

| (381) | Skupina ZTT tvrdila, že její výrobní a prodejní společnosti tvoří v souvislosti s prodejem kabelů z optických vláken na vývoz jeden hospodářský subjekt. |
| --- | --- |

(381)

Skupina ZTT tvrdila, že její výrobní a prodejní společnosti tvoří v souvislosti s prodejem kabelů z optických vláken na vývoz jeden hospodářský subjekt.

| (382) | Komise s tímto tvrzením nesouhlasila. Je třeba poznamenat, že toto tvrzení bylo učiněno výhradně pro dotčený výrobek, a nikoli pro všechny výrobky prodávané skupinou ZTT. Podle rozhodnutí Tribunálu (138) se musí přezkoumávat skutečnost, zda společnost ve spojení tvoří s výrobními subjekty jeden hospodářský subjekt, nad rámec prodeje dotčeného výrobku do Unie. U všech výrobků vyráběných nebo prodávaných touto skupinou se musí posoudit role vyrábějícího subjektu a prodávajícího subjektu. Z posouzení Komise mimo jiné vyšlo najevo, že docházelo ve velké míře k přímému prodeji a že nebyly prováděny ekonomické kontroly. Bylo tedy zjištěno, že prodejní společnosti skupiny ZTT nemohly být považovány za společnosti působící pouze jako interní obchodní oddělení. Další podrobné informace z posouzení Komise byly poskytnuty přímo skupině ZTT ve zvláštním sdělení, jelikož zahrnují důvěrné obchodní informace. Na základě tohoto posouzení bylo toto tvrzení zamítnuto. |
| --- | --- |

(382)

Komise s tímto tvrzením nesouhlasila. Je třeba poznamenat, že toto tvrzení bylo učiněno výhradně pro dotčený výrobek, a nikoli pro všechny výrobky prodávané skupinou ZTT. Podle rozhodnutí Tribunálu (138) se musí přezkoumávat skutečnost, zda společnost ve spojení tvoří s výrobními subjekty jeden hospodářský subjekt, nad rámec prodeje dotčeného výrobku do Unie. U všech výrobků vyráběných nebo prodávaných touto skupinou se musí posoudit role vyrábějícího subjektu a prodávajícího subjektu. Z posouzení Komise mimo jiné vyšlo najevo, že docházelo ve velké míře k přímému prodeji a že nebyly prováděny ekonomické kontroly. Bylo tedy zjištěno, že prodejní společnosti skupiny ZTT nemohly být považovány za společnosti působící pouze jako interní obchodní oddělení. Další podrobné informace z posouzení Komise byly poskytnuty přímo skupině ZTT ve zvláštním sdělení, jelikož zahrnují důvěrné obchodní informace. Na základě tohoto posouzení bylo toto tvrzení zamítnuto.

138

| (383) | Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací nesouhlasila skupina ZTT se závěrem Komise, že prodejní společnosti skupiny ZTT nemohly být považovány za společnosti působící pouze jako interní obchodní oddělení. Tvrdila, že i když jeden z výrobních subjektů nevlastní podíly ani ekonomicky nekontroluje čínského obchodníka, obě tyto společnosti měly společnou kontrolu. |
| --- | --- |

(383)

Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací nesouhlasila skupina ZTT se závěrem Komise, že prodejní společnosti skupiny ZTT nemohly být považovány za společnosti působící pouze jako interní obchodní oddělení. Tvrdila, že i když jeden z výrobních subjektů nevlastní podíly ani ekonomicky nekontroluje čínského obchodníka, obě tyto společnosti měly společnou kontrolu.

| (384) | Komise poznamenává, že i kdyby tomu tak bylo, je tato podmínka pouze předpokladem a není rozhodující. |
| --- | --- |

(384)

Komise poznamenává, že i kdyby tomu tak bylo, je tato podmínka pouze předpokladem a není rozhodující.

| (385) | Skupina ZTT dále tvrdila, že Komise nepředložila důkazy, že obchodní společnost prodávala výrobky společností, které nejsou ve spojení, a že existovala písemná smlouva, v níž byly uvedeny transakce za obvyklých tržních podmínek mezi výrobci a obchodníkem pro prodej na vývoz. Tvrdila rovněž, že pro toto posouzení byl relevantní pouze prodej na vývoz, zatímco domácí prodej nebyl relevantní, a že by měl být posuzován pouze prodej dotčeného výrobku. V tomto ohledu tvrdila, že není podstatné, zda výrobní subjekty prodávají jiné výrobky přímo, jelikož obchodní společnost nefunguje jako interní obchodní oddělení pro tyto výrobky. Bylo uvedeno, že v jedné společnosti může existovat několik obchodních oddělení, která se specializují na konkrétní výrobek. Bylo rovněž uvedeno, že výrobce nemá ani obchodní oddělení pro prodej na vývoz, ani zaměstnance, kteří by byli pověřeni vývozem. Skupina ZTT rovněž tvrdila, že není důležité, co bylo uvedeno v obchodní licenci obchodníka, neboť se týkala „formy“, a nikoli hospodářské reality. |
| --- | --- |

(385)

Skupina ZTT dále tvrdila, že Komise nepředložila důkazy, že obchodní společnost prodávala výrobky společností, které nejsou ve spojení, a že existovala písemná smlouva, v níž byly uvedeny transakce za obvyklých tržních podmínek mezi výrobci a obchodníkem pro prodej na vývoz. Tvrdila rovněž, že pro toto posouzení byl relevantní pouze prodej na vývoz, zatímco domácí prodej nebyl relevantní, a že by měl být posuzován pouze prodej dotčeného výrobku. V tomto ohledu tvrdila, že není podstatné, zda výrobní subjekty prodávají jiné výrobky přímo, jelikož obchodní společnost nefunguje jako interní obchodní oddělení pro tyto výrobky. Bylo uvedeno, že v jedné společnosti může existovat několik obchodních oddělení, která se specializují na konkrétní výrobek. Bylo rovněž uvedeno, že výrobce nemá ani obchodní oddělení pro prodej na vývoz, ani zaměstnance, kteří by byli pověřeni vývozem. Skupina ZTT rovněž tvrdila, že není důležité, co bylo uvedeno v obchodní licenci obchodníka, neboť se týkala „formy“, a nikoli hospodářské reality.

| (386) | Komise trvá na svých závěrech, že čínského obchodníka nelze považovat za společnost působící pouze jako interní obchodní oddělení. Přezkoumání toho, zda společnost ve spojení tvoří s výrobními subjekty jeden hospodářský subjekt, musí jít nad rámec prodeje dotčeného výrobku do Unie (139). Jeden z výrobních subjektů měl značný přímý prodej jiných výrobků na vývoz, který činil 17 % až 22 % celkového prodeje, a proto musel navzdory tomu, co tvrdila skupina ZTT, mít oddělení pro prodej na vývoz a zaměstnance pověřené vývozem. Pokud jde o obchodní licenci obchodníka, je třeba poznamenat, že doklady o povaze funkcí jsou pro posouzení úlohy obchodníka skutečně relevantní. |
| --- | --- |

(386)

Komise trvá na svých závěrech, že čínského obchodníka nelze považovat za společnost působící pouze jako interní obchodní oddělení. Přezkoumání toho, zda společnost ve spojení tvoří s výrobními subjekty jeden hospodářský subjekt, musí jít nad rámec prodeje dotčeného výrobku do Unie (139). Jeden z výrobních subjektů měl značný přímý prodej jiných výrobků na vývoz, který činil 17 % až 22 % celkového prodeje, a proto musel navzdory tomu, co tvrdila skupina ZTT, mít oddělení pro prodej na vývoz a zaměstnance pověřené vývozem. Pokud jde o obchodní licenci obchodníka, je třeba poznamenat, že doklady o povaze funkcí jsou pro posouzení úlohy obchodníka skutečně relevantní.

139

| (387) | Skupina ZTT rovněž zopakovala své tvrzení, že dovozce ve spojení v Unii tvořil jediný hospodářský subjekt. |
| --- | --- |

(387)

Skupina ZTT rovněž zopakovala své tvrzení, že dovozce ve spojení v Unii tvořil jediný hospodářský subjekt.

| (388) | Komise trvá na svém závěru, že v souvislosti s vývozem do Unie prostřednictvím dovozce ve spojení není existence jediného hospodářského subjektu pro uplatnění čl. 2 odst. 9 základního nařízení relevantní. Toto ustanovení se použije pro úpravu vývozní ceny v případech, kdy vývozní cena není z důvodu spojení nebo dohody o vyrovnání mezi vývozcem a dovozcem nebo třetí stranou spolehlivá. V tomto případě nebylo zpochybněno, že skupina ZTT prodává do EU prostřednictvím dovozce ve spojení, a proto je toto ustanovení plně použitelné. |
| --- | --- |

(388)

Komise trvá na svém závěru, že v souvislosti s vývozem do Unie prostřednictvím dovozce ve spojení není existence jediného hospodářského subjektu pro uplatnění čl. 2 odst. 9 základního nařízení relevantní. Toto ustanovení se použije pro úpravu vývozní ceny v případech, kdy vývozní cena není z důvodu spojení nebo dohody o vyrovnání mezi vývozcem a dovozcem nebo třetí stranou spolehlivá. V tomto případě nebylo zpochybněno, že skupina ZTT prodává do EU prostřednictvím dovozce ve spojení, a proto je toto ustanovení plně použitelné.

| (389) | Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací skupina FTT a CCCME tvrdily, že Komise nevysvětlila zdroj 10% ziskového rozpětí, a zda byla tato částka přiměřená a převládající na trhu. |
| --- | --- |

(389)

Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací skupina FTT a CCCME tvrdily, že Komise nevysvětlila zdroj 10% ziskového rozpětí, a zda byla tato částka přiměřená a převládající na trhu.

| (390) | Komise s tímto tvrzením nesouhlasí. Tyto informace byly poskytnuty v 380. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(390)

Komise s tímto tvrzením nesouhlasí. Tyto informace byly poskytnuty v 380. bodě odůvodnění.

| (391) | Skupina FTT a CCCME rovněž tvrdily, že při stanovení vývozní ceny pro společnost NW nebylo možné provést úpravy o prodejní, správní a režijní náklady (jiné než přímé prodejní náklady) a zisk dosažený jejími obchodníky ve spojení v Číně a Hongkongu, jelikož Komise neprokázala, že funkce těchto obchodníků jsou podobné funkcím obchodního zástupce pracujícího za provizi. |
| --- | --- |

(391)

Skupina FTT a CCCME rovněž tvrdily, že při stanovení vývozní ceny pro společnost NW nebylo možné provést úpravy o prodejní, správní a režijní náklady (jiné než přímé prodejní náklady) a zisk dosažený jejími obchodníky ve spojení v Číně a Hongkongu, jelikož Komise neprokázala, že funkce těchto obchodníků jsou podobné funkcím obchodního zástupce pracujícího za provizi.

| (392) | Komise s tímto tvrzením nesouhlasila. Komise zopakovala své posouzení uvedené v 380. bodě odůvodnění. Komise dále uvedla, že při srovnávání různých sekcí prodeje do Unie zjistila významné cenové rozdíly, které se pohybovaly mezi 18 % a 30 % v závislosti na sekci. Proto bylo zřejmé, že každý obchodník obdržel obchodní přirážku, která byla ve skutečnosti vyšší než zisk obchodní společnosti, která není ve spojení, kterou Komise odečetla tak, jak je uvedeno v 380. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(392)

Komise s tímto tvrzením nesouhlasila. Komise zopakovala své posouzení uvedené v 380. bodě odůvodnění. Komise dále uvedla, že při srovnávání různých sekcí prodeje do Unie zjistila významné cenové rozdíly, které se pohybovaly mezi 18 % a 30 % v závislosti na sekci. Proto bylo zřejmé, že každý obchodník obdržel obchodní přirážku, která byla ve skutečnosti vyšší než zisk obchodní společnosti, která není ve spojení, kterou Komise odečetla tak, jak je uvedeno v 380. bodě odůvodnění.

| (393) | Skupina FTT rovněž uvedla, že se domnívá, že částka prodejních, správních a režijních nákladů společnosti Prysmian Energia Cables y Sistemas de Argentina S.A. zahrnuje veškeré její výdaje vzniklé během účetního období. Skupina FTT požádala Komisi, aby od celkové částky prodejních, správních a režijních nákladů odečetla přímé prodejní náklady (např. náklady na dopravu a manipulaci), jelikož srovnání vývozní ceny očištěné o prodejní a finanční náklady s běžnou hodnotou bez takového odpočtu není objektivní a spravedlivé. CCCME podobně tvrdila, že Komise podle čl. 2 odst. 10 zřejmě upravila pouze vývozní cenu, a nikoli také běžnou hodnotu. Skupina ZTT rovněž tvrdila, že finanční údaje společnosti Prysmian Energia Cables y Sistemas de Argentina S.A. nebyly dostatečně podrobné, aby bylo možné plně porozumět položkám prodejních, správních a režijních nákladů a jejich odpovídajícím částkám. Tvrdila, že další podrobné informace byly klíčové pro zajištění spravedlivého srovnání vývozní ceny skupiny ZTT s početně zjištěnou běžnou hodnotou i pro zjištění, že zisk plynul spíše z hlavní hospodářské činnosti (jako je prodej kabelů), než z jiné hospodářské činnosti nebo neprovozních výnosů. Takové výnosy nelze zahrnout do zisku použitého pro výpočet běžné hodnoty. Skupina ZTT dále uvedla, že pokud by Komise nebyla schopna poskytnout smysluplnější informace o finančních údajích týkajících se společnosti Prysmian Energia Cables y Sistemas de Argentina S.A., měla by použít údaje malajsijských výrobců, jejichž auditované účetní závěrky byly k dispozici. |
| --- | --- |

(393)

Skupina FTT rovněž uvedla, že se domnívá, že částka prodejních, správních a režijních nákladů společnosti Prysmian Energia Cables y Sistemas de Argentina S.A. zahrnuje veškeré její výdaje vzniklé během účetního období. Skupina FTT požádala Komisi, aby od celkové částky prodejních, správních a režijních nákladů odečetla přímé prodejní náklady (např. náklady na dopravu a manipulaci), jelikož srovnání vývozní ceny očištěné o prodejní a finanční náklady s běžnou hodnotou bez takového odpočtu není objektivní a spravedlivé. CCCME podobně tvrdila, že Komise podle čl. 2 odst. 10 zřejmě upravila pouze vývozní cenu, a nikoli také běžnou hodnotu. Skupina ZTT rovněž tvrdila, že finanční údaje společnosti Prysmian Energia Cables y Sistemas de Argentina S.A. nebyly dostatečně podrobné, aby bylo možné plně porozumět položkám prodejních, správních a režijních nákladů a jejich odpovídajícím částkám. Tvrdila, že další podrobné informace byly klíčové pro zajištění spravedlivého srovnání vývozní ceny skupiny ZTT s početně zjištěnou běžnou hodnotou i pro zjištění, že zisk plynul spíše z hlavní hospodářské činnosti (jako je prodej kabelů), než z jiné hospodářské činnosti nebo neprovozních výnosů. Takové výnosy nelze zahrnout do zisku použitého pro výpočet běžné hodnoty. Skupina ZTT dále uvedla, že pokud by Komise nebyla schopna poskytnout smysluplnější informace o finančních údajích týkajících se společnosti Prysmian Energia Cables y Sistemas de Argentina S.A., měla by použít údaje malajsijských výrobců, jejichž auditované účetní závěrky byly k dispozici.

| (394) | Komise s tímto tvrzením nesouhlasila. Prodejní, správní a režijní náklady byly vypočteny jako rozdíl mezi náklady na prodané zboží a ostatními provozními výdaji na základě snadno dostupných informací. Komise uvedla, že tvrzení, že byly tyto výdaje zahrnuty do prodejních, správních a režijních nákladů vykázaných za výrobce v reprezentativní zemi, nebylo opodstatněné. Vyvážející výrobci zařazení do vzorku navíc nepředložili žádné vyčíslení této úpravy. Jak je vysvětleno v 280. bodě odůvodnění, Komise k tomuto uvádí, že příslušné snadno dostupné finanční informace společnosti Prysmian Energia získané od společnosti Dun and Bradstreet zpřístupnila zúčastněným stranám ve druhé poznámce. Žádná ze zúčastněných stran nepředložila pro výrobce v Argentině vhodnější údaje o prodejních, správních a režijních nákladech. Navíc, protože Komise dospěla k závěru, že Argentina splňuje kritéria stanovená v čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážce základního nařízení, aby mohla být považována za vhodnou reprezentativní zemi, jak je uvedeno v 294. bodě odůvodnění, musí použít prodejní, správní a režijní náklady pro výrobce z Argentiny, a nikoli z Malajsie. Jelikož malajsijský výrobce nevykázal přiměřený zisk, Komise nemohla použít jeho finanční údaje. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(394)

Komise s tímto tvrzením nesouhlasila. Prodejní, správní a režijní náklady byly vypočteny jako rozdíl mezi náklady na prodané zboží a ostatními provozními výdaji na základě snadno dostupných informací. Komise uvedla, že tvrzení, že byly tyto výdaje zahrnuty do prodejních, správních a režijních nákladů vykázaných za výrobce v reprezentativní zemi, nebylo opodstatněné. Vyvážející výrobci zařazení do vzorku navíc nepředložili žádné vyčíslení této úpravy. Jak je vysvětleno v 280. bodě odůvodnění, Komise k tomuto uvádí, že příslušné snadno dostupné finanční informace společnosti Prysmian Energia získané od společnosti Dun and Bradstreet zpřístupnila zúčastněným stranám ve druhé poznámce. Žádná ze zúčastněných stran nepředložila pro výrobce v Argentině vhodnější údaje o prodejních, správních a režijních nákladech. Navíc, protože Komise dospěla k závěru, že Argentina splňuje kritéria stanovená v čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážce základního nařízení, aby mohla být považována za vhodnou reprezentativní zemi, jak je uvedeno v 294. bodě odůvodnění, musí použít prodejní, správní a režijní náklady pro výrobce z Argentiny, a nikoli z Malajsie. Jelikož malajsijský výrobce nevykázal přiměřený zisk, Komise nemohla použít jeho finanční údaje. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

3.5.2.   Dumpingová rozpětí

Dumpingová rozpětí

| (395) | U spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku Komise srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení. |
| --- | --- |

(395)

U spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku Komise srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.

| (396) | Na základě toho činí vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením:






  Společnost | Konečné dumpingové rozpětí |
| --- | --- | --- |
| skupina FTT:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(396)

Na základě toho činí vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením:

Společnost

Konečné dumpingové rozpětí

skupina FTT:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

44,0  %

skupina ZTT:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

19,7  %

| (397) | Pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, Komise vážené průměrné dumpingové rozpětí vypočetla v souladu s čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo tudíž stanoveno na základě rozpětí u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. |
| --- | --- |

(397)

Pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, Komise vážené průměrné dumpingové rozpětí vypočetla v souladu s čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo tudíž stanoveno na základě rozpětí u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku.

| (398) | Na tomto základě činí konečné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců, kteří nebyli zařazeni do vzorku, 31,2 %. |
| --- | --- |

(398)

Na tomto základě činí konečné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců, kteří nebyli zařazeni do vzorku, 31,2 %.

| (399) | Ohledně rozpětí pro všechny ostatní vyvážející výrobce v Číně Komise určila úroveň spolupráce vyvážejících výrobců. Úroveň spolupráce byla stanovena s přihlédnutím k objemu vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie a celkovému objemu vývozu na základě dovozu – jak je uveden v dovozních statistikách Eurostatu – z Číny. |
| --- | --- |

(399)

Ohledně rozpětí pro všechny ostatní vyvážející výrobce v Číně Komise určila úroveň spolupráce vyvážejících výrobců. Úroveň spolupráce byla stanovena s přihlédnutím k objemu vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie a celkovému objemu vývozu na základě dovozu – jak je uveden v dovozních statistikách Eurostatu – z Číny.

| (400) | V tomto případě byla úroveň spolupráce vysoká. Komise považovala za vhodné stanovit zbytkové dumpingové rozpětí na úrovni společnosti zařazené do vzorku s nejvyšším dumpingovým rozpětím. |
| --- | --- |

(400)

V tomto případě byla úroveň spolupráce vysoká. Komise považovala za vhodné stanovit zbytkové dumpingové rozpětí na úrovni společnosti zařazené do vzorku s nejvyšším dumpingovým rozpětím.

| (401) | Konečná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením činí:






  Společnost | Konečné dumpingové rozpětí |
| --- | --- | --- |
| skupina FTT:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(401)

Konečná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením činí:

Společnost

Konečné dumpingové rozpětí

skupina FTT:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

44,0  %

skupina ZTT:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

19,8  %

Ostatní spolupracující společnosti

31,2  %

Všechny ostatní společnosti

44,0  %

4.   ÚJMA

ÚJMA

4.1.   Měrná jednotka

Měrná jednotka

| (402) | Ačkoli se úřední statistiky dovozu vykazují v kilogramech, Komise se v souladu s připomínkami vyvážejících výrobců a výrobního odvětví Unie domnívala, že tato měrná jednotka není vhodná pro řádné měření dotčených objemů. Šetření ukazuje, že výrobní odvětví obvykle nepoužívá jako hlavní objemový ukazatel hmotnost, ale délku. Lze měřit buď délku kabelu (kilometry kabelu), nebo celkovou délku vláken v nich obsažených (kilometry vlákna). Vzhledem k tomu, že se současné šetření týká kabelů, považuje se kilometr kabelu za nejvhodnější měrnou jednotku, která bude použita při níže uvedeném stanovení újmy. |
| --- | --- |

(402)

Ačkoli se úřední statistiky dovozu vykazují v kilogramech, Komise se v souladu s připomínkami vyvážejících výrobců a výrobního odvětví Unie domnívala, že tato měrná jednotka není vhodná pro řádné měření dotčených objemů. Šetření ukazuje, že výrobní odvětví obvykle nepoužívá jako hlavní objemový ukazatel hmotnost, ale délku. Lze měřit buď délku kabelu (kilometry kabelu), nebo celkovou délku vláken v nich obsažených (kilometry vlákna). Vzhledem k tomu, že se současné šetření týká kabelů, považuje se kilometr kabelu za nejvhodnější měrnou jednotku, která bude použita při níže uvedeném stanovení újmy.

| (403) | Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací CCCME tvrdila, že objemy dovozu by měly být vypočítány na základě kilometrů optických vláken namísto kilometrů kabelů, neboť se jedná o uznávanou průmyslovou normu a jedinou měrnou jednotku, která odráží obrovské rozdíly v počtech vláken na kabel. |
| --- | --- |

(403)

Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací CCCME tvrdila, že objemy dovozu by měly být vypočítány na základě kilometrů optických vláken namísto kilometrů kabelů, neboť se jedná o uznávanou průmyslovou normu a jedinou měrnou jednotku, která odráží obrovské rozdíly v počtech vláken na kabel.

| (404) | Komise trvala na tom, že vhodnou měrnou jednotkou je kilometr kabelu, jelikož výrobky, které jsou předmětem šetření, jsou kabely a počet vláken v kabelu je specifickým znakem kabelu, který se odráží v PCN. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(404)

Komise trvala na tom, že vhodnou měrnou jednotkou je kilometr kabelu, jelikož výrobky, které jsou předmětem šetření, jsou kabely a počet vláken v kabelu je specifickým znakem kabelu, který se odráží v PCN. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

4.2.   Definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii

Definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii

| (405) | Během období šetření vyrábělo obdobný výrobek 29 výrobců v Unii. Kromě dvou společností uvedených v následujícím oddíle tito výrobci představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. Po vystoupení Spojeného království z Evropské unie vychází stanovení újmy z údajů 27 členských států (EU-27) za celé posuzované období. |
| --- | --- |

(405)

Během období šetření vyrábělo obdobný výrobek 29 výrobců v Unii. Kromě dvou společností uvedených v následujícím oddíle tito výrobci představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. Po vystoupení Spojeného království z Evropské unie vychází stanovení újmy z údajů 27 členských států (EU-27) za celé posuzované období.

| (406) | Celková výroba v Unii během období šetření byla stanovena na 1,2 milionu km kabelu. Komise tento údaj určila na základě všech dostupných informací týkajících se výrobního odvětví Unie, jako jsou přímé informace poskytnuté devíti stranami – šesti žadateli, třemi společnostmi podporujícími podnět – a informace o trhu u zbývajících výrobců. Jak je uvedeno v 26. bodě odůvodnění, do vzorku byli vybráni tři výrobci v Unii představující 52 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii. |
| --- | --- |

(406)

Celková výroba v Unii během období šetření byla stanovena na 1,2 milionu km kabelu. Komise tento údaj určila na základě všech dostupných informací týkajících se výrobního odvětví Unie, jako jsou přímé informace poskytnuté devíti stranami – šesti žadateli, třemi společnostmi podporujícími podnět – a informace o trhu u zbývajících výrobců. Jak je uvedeno v 26. bodě odůvodnění, do vzorku byli vybráni tři výrobci v Unii představující 52 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii.

4.2.1.   Vyloučení dvou výrobců z výrobního odvětví Unie

Vyloučení dvou výrobců z výrobního odvětví Unie

| (407) | Podle čl. 4 odst. 1 základního nařízení mohou být z výrobního odvětví Unie vyloučeni výrobci, kteří jsou ve spojení s čínskými vývozci nebo dovozci a/nebo kteří jsou sami dovozci údajně dumpingového výrobku. Ustanovení čl. 4 odst. 2 stanoví, ve kterých případech mají být výrobci posuzováni jako ve spojení s vývozci nebo dovozci. |
| --- | --- |

(407)

Podle čl. 4 odst. 1 základního nařízení mohou být z výrobního odvětví Unie vyloučeni výrobci, kteří jsou ve spojení s čínskými vývozci nebo dovozci a/nebo kteří jsou sami dovozci údajně dumpingového výrobku. Ustanovení čl. 4 odst. 2 stanoví, ve kterých případech mají být výrobci posuzováni jako ve spojení s vývozci nebo dovozci.

| (408) | Komise prošetřila stávající vztahy výrobního odvětví Unie s vývozci nebo dovozci dotčeného výrobku. Šetření ukázalo, že jeden výrobce v Unii zařazený do vzorku dovážel z Číny nepatrný objem kabelů z optických vláken a jiný výrobce v Unii má menšinový podíl ve vyvážejícím výrobci nezařazeném do vzorku. S ohledem na zanedbatelný objem dovážený prvním výrobcem a na skutečnost, že druhý výrobce prokázal, že tohoto vyvážejícího výrobce neovládá ani jím není ovládán a že se na základě tohoto vztahu nechoval odlišně od ostatních výrobců, kteří nejsou ve spojení, Komise dospěla k závěru, že neexistuje žádný důvod k vyloučení těchto společností z výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(408)

Komise prošetřila stávající vztahy výrobního odvětví Unie s vývozci nebo dovozci dotčeného výrobku. Šetření ukázalo, že jeden výrobce v Unii zařazený do vzorku dovážel z Číny nepatrný objem kabelů z optických vláken a jiný výrobce v Unii má menšinový podíl ve vyvážejícím výrobci nezařazeném do vzorku. S ohledem na zanedbatelný objem dovážený prvním výrobcem a na skutečnost, že druhý výrobce prokázal, že tohoto vyvážejícího výrobce neovládá ani jím není ovládán a že se na základě tohoto vztahu nechoval odlišně od ostatních výrobců, kteří nejsou ve spojení, Komise dospěla k závěru, že neexistuje žádný důvod k vyloučení těchto společností z výrobního odvětví Unie.

| (409) | Komise považovala vztah třetího výrobce nezařazeného do vzorku s čínským vyvážejícím výrobcem (který je ovládán stejným subjektem) a vysoký objem dovozu z Číny za skutečnosti, které by opravňovaly jeho vyloučení z definice výrobního odvětví Unie, a to i přes nadále vysokou produkci této společnosti v Unii. |
| --- | --- |

(409)

Komise považovala vztah třetího výrobce nezařazeného do vzorku s čínským vyvážejícím výrobcem (který je ovládán stejným subjektem) a vysoký objem dovozu z Číny za skutečnosti, které by opravňovaly jeho vyloučení z definice výrobního odvětví Unie, a to i přes nadále vysokou produkci této společnosti v Unii.

| (410) | Podobně Komise rozhodla i v případě nespolupracujícího výrobce v Unii, který deklaroval vysoký objem dovozu z Číny, který by s přihlédnutím ke vztahu s čínským vyvážejícím výrobcem a vysokému objemu dovozu rovněž měl být vyloučen z výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(410)

Podobně Komise rozhodla i v případě nespolupracujícího výrobce v Unii, který deklaroval vysoký objem dovozu z Číny, který by s přihlédnutím ke vztahu s čínským vyvážejícím výrobcem a vysokému objemu dovozu rovněž měl být vyloučen z výrobního odvětví Unie.

| (411) | Jelikož nebyl v šetření zjištěn žádný další výrobce, který by byl ve spojení s čínskými vývozci nebo který dovážel z Číny, není nutné z definice výrobního odvětví Unie vyloučit žádné další výrobce. |
| --- | --- |

(411)

Jelikož nebyl v šetření zjištěn žádný další výrobce, který by byl ve spojení s čínskými vývozci nebo který dovážel z Číny, není nutné z definice výrobního odvětví Unie vyloučit žádné další výrobce.

| (412) | CCCME tvrdila, že řada výrobců v Unii měla vazby na čínské výrobce kabelů z optických vláken, a požádala Komisi, aby provedla segmentovanou analýzu újmy prostřednictvím samostatné analýzy tohoto toku dovozu. |
| --- | --- |

(412)

CCCME tvrdila, že řada výrobců v Unii měla vazby na čínské výrobce kabelů z optických vláken, a požádala Komisi, aby provedla segmentovanou analýzu újmy prostřednictvím samostatné analýzy tohoto toku dovozu.

| (413) | Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací CCCME zopakovala toto tvrzení týkající se oddělení a odděleného posouzení dovozu. CCCME se rovněž domnívala, že by Komise měla zveřejnit objem a procentní podíl dovozu výrobců v Unii od čínských výrobců ve spojení a od čínských výrobců, kteří nejsou ve spojení, během období šetření. |
| --- | --- |

(413)

Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací CCCME zopakovala toto tvrzení týkající se oddělení a odděleného posouzení dovozu. CCCME se rovněž domnívala, že by Komise měla zveřejnit objem a procentní podíl dovozu výrobců v Unii od čínských výrobců ve spojení a od čínských výrobců, kteří nejsou ve spojení, během období šetření.

| (414) | Jak je uvedeno výše, Komise řádně zohlednila vazby výrobců v Unii na čínské společnosti tím, že vyloučila výrobce s významným dovozem z Číny, a také zohlednila jejich vztah s čínskými vývozci. Výrobci v Unii zařazení do vzorku dováželi od společností ve spojení v Číně zanedbatelná množství (méně než 1 % své výroby) dotčeného výrobku. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(414)

Jak je uvedeno výše, Komise řádně zohlednila vazby výrobců v Unii na čínské společnosti tím, že vyloučila výrobce s významným dovozem z Číny, a také zohlednila jejich vztah s čínskými vývozci. Výrobci v Unii zařazení do vzorku dováželi od společností ve spojení v Číně zanedbatelná množství (méně než 1 % své výroby) dotčeného výrobku. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (415) | Společnost Connect Com předložila seznam dalších výrobců kabelů z optických vláken v Unii, kteří nebyli v podnětu zohledněni. Komise k tomuto seznamu uvedla, že tyto společnosti při šetření nespolupracovaly a že odhady pro nespolupracující výrobce v Unii byly zajištěny prostřednictvím spolehlivých informací o trhu (140). |
| --- | --- |

(415)

Společnost Connect Com předložila seznam dalších výrobců kabelů z optických vláken v Unii, kteří nebyli v podnětu zohledněni. Komise k tomuto seznamu uvedla, že tyto společnosti při šetření nespolupracovaly a že odhady pro nespolupracující výrobce v Unii byly zajištěny prostřednictvím spolehlivých informací o trhu (140).

140

4.3.   Určení příslušného trhu Unie

Určení příslušného trhu Unie

| (416) | Aby zjistila, zda výrobní odvětví Unie utrpělo újmu, a za účelem stanovení spotřeby a různých ekonomických ukazatelů týkajících se situace výrobního odvětví Unie Komise zkoumala, zda a do jaké míry musí být v analýze vzato v úvahu následné využití obdobného výrobku vyráběného výrobním odvětvím Unie. |
| --- | --- |

(416)

Aby zjistila, zda výrobní odvětví Unie utrpělo újmu, a za účelem stanovení spotřeby a různých ekonomických ukazatelů týkajících se situace výrobního odvětví Unie Komise zkoumala, zda a do jaké míry musí být v analýze vzato v úvahu následné využití obdobného výrobku vyráběného výrobním odvětvím Unie.

4.4.   Využití pro vlastní spotřebu

Využití pro vlastní spotřebu

| (417) | Komise zjistila, že 4,4 až 5,8 % výroby výrobců v Unii byla během posuzovaného období určena k využití pro vlastní spotřebu. Kabely byly v tomto případě dodávány v rámci stejné společnosti nebo skupin společností pro další následné zpracování, zejména pro výrobu kabelů vybavených konektory. |
| --- | --- |

(417)

Komise zjistila, že 4,4 až 5,8 % výroby výrobců v Unii byla během posuzovaného období určena k využití pro vlastní spotřebu. Kabely byly v tomto případě dodávány v rámci stejné společnosti nebo skupin společností pro další následné zpracování, zejména pro výrobu kabelů vybavených konektory.

| (418) | Rozlišení mezi závislým a volným trhem je pro analýzu újmy důležité, neboť výrobky určené pro vlastní spotřebu nejsou vystaveny přímé hospodářské soutěži ze strany dovozu. Naproti tomu bylo zjištěno, že výroba určená na prodej na volném trhu je vystavena přímé hospodářské soutěži s dovozy dotčeného výrobku. |
| --- | --- |

(418)

Rozlišení mezi závislým a volným trhem je pro analýzu újmy důležité, neboť výrobky určené pro vlastní spotřebu nejsou vystaveny přímé hospodářské soutěži ze strany dovozu. Naproti tomu bylo zjištěno, že výroba určená na prodej na volném trhu je vystavena přímé hospodářské soutěži s dovozy dotčeného výrobku.

| (419) | Aby Komise získala co nejúplnější představu o výrobním odvětví Unie, shromáždila údaje o celé činnosti týkající se optických vláken a určila, zda je výroba určena pro vlastní spotřebu, nebo pro volný trh. |
| --- | --- |

(419)

Aby Komise získala co nejúplnější představu o výrobním odvětví Unie, shromáždila údaje o celé činnosti týkající se optických vláken a určila, zda je výroba určena pro vlastní spotřebu, nebo pro volný trh.

| (420) | Komise posoudila určité hospodářské ukazatele týkající se výrobního odvětví Unie na základě údajů týkajících se volného trhu. Těmito ukazateli jsou: objem prodeje a prodejní ceny na trhu Unie, podíl na trhu, růst, objem vývozu a ceny, ziskovost, návratnost investic a peněžní tok. Pokud to bylo možné a odůvodněné, Komise tyto zjištěné údaje porovnala s údaji pro závislý trh, aby získala kompletní představu o situaci ve výrobním odvětví Unie. |
| --- | --- |

(420)

Komise posoudila určité hospodářské ukazatele týkající se výrobního odvětví Unie na základě údajů týkajících se volného trhu. Těmito ukazateli jsou: objem prodeje a prodejní ceny na trhu Unie, podíl na trhu, růst, objem vývozu a ceny, ziskovost, návratnost investic a peněžní tok. Pokud to bylo možné a odůvodněné, Komise tyto zjištěné údaje porovnala s údaji pro závislý trh, aby získala kompletní představu o situaci ve výrobním odvětví Unie.

| (421) | Další hospodářské ukazatele však bylo možné smysluplně posoudit pouze se zřetelem na veškerou činnost, včetně využití pro vlastní spotřebu výrobního odvětví Unie (141). Jedná se o: výrobu, kapacitu, využití kapacity, investice, zásoby, zaměstnanost, produktivitu, mzdy, a schopnost získat kapitál. |
| --- | --- |

(421)

Další hospodářské ukazatele však bylo možné smysluplně posoudit pouze se zřetelem na veškerou činnost, včetně využití pro vlastní spotřebu výrobního odvětví Unie (141). Jedná se o: výrobu, kapacitu, využití kapacity, investice, zásoby, zaměstnanost, produktivitu, mzdy, a schopnost získat kapitál.

141

| (422) | Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací CCCME tvrdila, že při analýze celkového postavení výrobního odvětví Unie na trhu by neměl být přehlížen závislý trh. |
| --- | --- |

(422)

Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací CCCME tvrdila, že při analýze celkového postavení výrobního odvětví Unie na trhu by neměl být přehlížen závislý trh.

| (423) | V tomto ohledu, jak je popsáno níže, Komise závislý trh nepřehlížela, ale spíše jej identifikovala a posoudila jeho vývoj v průběhu času. Tím byl získán ucelený obraz o situaci výrobního odvětví Unie. Malá a zmenšující se velikost tohoto trhu zdůrazňuje, že nemá žádný významný dopad na situaci výrobního odvětví Unie. Komise dále připomíná, že kabely s konektory nejsou dotčeným výrobkem. |
| --- | --- |

(423)

V tomto ohledu, jak je popsáno níže, Komise závislý trh nepřehlížela, ale spíše jej identifikovala a posoudila jeho vývoj v průběhu času. Tím byl získán ucelený obraz o situaci výrobního odvětví Unie. Malá a zmenšující se velikost tohoto trhu zdůrazňuje, že nemá žádný významný dopad na situaci výrobního odvětví Unie. Komise dále připomíná, že kabely s konektory nejsou dotčeným výrobkem.

4.5   Spotřeba v Unii

Spotřeba v Unii

| (424) | Komise určila spotřebu v Unii na základě údajů o prodeji stanovených žadatelem a údajů o dovozu určených v souladu s metodikou popsanou ve 427.–432. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(424)

Komise určila spotřebu v Unii na základě údajů o prodeji stanovených žadatelem a údajů o dovozu určených v souladu s metodikou popsanou ve 427.–432. bodě odůvodnění.

| (425) | Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:

  Tabulka 2


  spotřeba v Unii (v kilometrech kabelu) | 2017 | 2018 | 2019 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celková spotřeba na volném trhu v Unii | 1 276 902 | 1 537 999 | 1 655 737 | 1 760 092 |
| Index | 100 | 120 | 130 | 138 |
| Závislý trh | 61 505 | 59 802 | 62 710 | 54 205 |
| Index | 100 | 97 | 102 | 88 |
| Zdroj: Spolupracující vyvážející výrobci, celní orgány EU, Eurostat, žadatelé |

(425)

Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:

Tabulka 2

Tabulka 2

spotřeba v Unii (v kilometrech kabelu)

spotřeba v Unii (v kilometrech kabelu)

2017

2018

2019

OŠ

Celková spotřeba na volném trhu v Unii

1 276 902

1 537 999

1 655 737

1 760 092

Index

Index

100

100

120

120

130

130

138

138

Závislý trh

61 505

59 802

62 710

54 205

Index

Index

100

100

97

97

102

102

88

88

Zdroj: Spolupracující vyvážející výrobci, celní orgány EU, Eurostat, žadatelé

Spolupracující vyvážející výrobci, celní orgány EU, Eurostat, žadatelé

| (426) | Spotřeba na volném trhu v Unii vzrostla během posuzovaného období o 38 %. V souvislosti s širokou digitální expanzí v EU se jedná o trh, který silně roste a u něhož se očekává, že bude i nadále rychle růst (142). Spotřeba rostla až do období šetření, a to navzdory skutečnosti, že druhá část období (tj. první polovina roku 2020) se shodovala s prvními měsíci narušení z důvodu pandemie COVID-19. Ze zjištění šetření je patrné, že pandemie, která propukla v posledních měsících období šetření, a související preventivní opatření zpomalila růst, ale během období šetření jako celku nezabránila růstu spotřeby výrobku, který je předmětem šetření, v Unii. Závislým trhem je použití kabelů z optických vláken v řešeních konektivity nabízených společnostmi, včetně kabelů vybavených konektory; jejich objem, v poměru k celkovému trhu velmi omezený, vykazoval během posuzovaného období pokles o 12 %. |
| --- | --- |

(426)

Spotřeba na volném trhu v Unii vzrostla během posuzovaného období o 38 %. V souvislosti s širokou digitální expanzí v EU se jedná o trh, který silně roste a u něhož se očekává, že bude i nadále rychle růst (142). Spotřeba rostla až do období šetření, a to navzdory skutečnosti, že druhá část období (tj. první polovina roku 2020) se shodovala s prvními měsíci narušení z důvodu pandemie COVID-19. Ze zjištění šetření je patrné, že pandemie, která propukla v posledních měsících období šetření, a související preventivní opatření zpomalila růst, ale během období šetření jako celku nezabránila růstu spotřeby výrobku, který je předmětem šetření, v Unii. Závislým trhem je použití kabelů z optických vláken v řešeních konektivity nabízených společnostmi, včetně kabelů vybavených konektory; jejich objem, v poměru k celkovému trhu velmi omezený, vykazoval během posuzovaného období pokles o 12 %.

142

4.6   Dovoz z dotčené země

Dovoz z dotčené země

4.6.1   Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu

Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu

| (427) | Objem dovozu z Číny byl stanoven na základě informací poskytnutých přímo čínskými vyvážejícími výrobci podle 47. bodu odůvodnění. Ten byl vysoce reprezentativní, jelikož objem dovozu v období šetření představoval 89 % celkového dovozu deklarovaného čínskými vyvážejícími výrobci v rámci výběru vzorku na začátku šetření. Celkový dovoz byl tedy stanoven ve výši o 11 % vyšší než množství deklarované podle 47. bodu odůvodnění. |
| --- | --- |

(427)

Objem dovozu z Číny byl stanoven na základě informací poskytnutých přímo čínskými vyvážejícími výrobci podle 47. bodu odůvodnění. Ten byl vysoce reprezentativní, jelikož objem dovozu v období šetření představoval 89 % celkového dovozu deklarovaného čínskými vyvážejícími výrobci v rámci výběru vzorku na začátku šetření. Celkový dovoz byl tedy stanoven ve výši o 11 % vyšší než množství deklarované podle 47. bodu odůvodnění.

| (428) | Dovoz z jiných třetích zemí byl stanoven na základě podrobného posouzení uvedeného ve 48. bodě odůvodnění, které zjistilo dovoz dotčeného výrobku v kilogramech, a za použití přesných faktorů převodu se přepočítal na kilometry kabelů deklarovaných čínskými vyvážejícími výrobci v jejich odpovědích na žádost o dodatečné informace uvedenou ve 47. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(428)

Dovoz z jiných třetích zemí byl stanoven na základě podrobného posouzení uvedeného ve 48. bodě odůvodnění, které zjistilo dovoz dotčeného výrobku v kilogramech, a za použití přesných faktorů převodu se přepočítal na kilometry kabelů deklarovaných čínskými vyvážejícími výrobci v jejich odpovědích na žádost o dodatečné informace uvedenou ve 47. bodě odůvodnění.

| (429) | Podíl dovozu na trhu byl stanoven podle objemu dovozu v porovnání s objemem spotřeby na volném trhu, který je uveden v tabulce 2. |
| --- | --- |

(429)

Podíl dovozu na trhu byl stanoven podle objemu dovozu v porovnání s objemem spotřeby na volném trhu, který je uveden v tabulce 2.

| (430) | Dovoz z dotčené země se vyvíjel takto:

  Tabulka 3


  Objem dovozu a jeho podíl na trhu | 2017 | 2018 | 2019 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozu z dotčené země (v kilometrech kabelů) | 189 479 | 354 167 | 434 754 | 498 335 |
| Index | 100 | 187 | 229 | 263 |
| Podíl na trhu (v %) | 14,8  % | 23,0  % | 26,3  % | 28,3  % |
| Index | 100 | 155 | 177 | 191 |
| Zdroj: spolupracující vyvážející výrobci, Eurostat, celní orgány EU |

(430)

Dovoz z dotčené země se vyvíjel takto:

Tabulka 3

Tabulka 3

Objem dovozu a jeho podíl na trhu

Objem dovozu a jeho podíl na trhu

2017

2018

2019

OŠ

Objem dovozu z dotčené země (v kilometrech kabelů)

189 479

354 167

434 754

498 335

Index

Index

100

100

187

187

229

229

263

263

Podíl na trhu (v %)

14,8  %

23,0  %

26,3  %

28,3  %

Index

Index

100

100

155

155

177

177

191

191

Zdroj: spolupracující vyvážející výrobci, Eurostat, celní orgány EU

spolupracující vyvážející výrobci, Eurostat, celní orgány EU

| (431) | Důsledkem obrovské čínské nadměrné kapacity (podle analýzy trhu poskytnuté žadateli se odhaduje na více než dvojnásobek celého trhu EU (143)) se v posuzovaném období dovoz z dotčené země zvýšil z přibližně 190 000 kilometrů kabelů na přibližně 500 000 kilometrů kabelů a zaznamenal tedy velmi rychlý nárůst o více než dvouapůlnásobek. Tento nárůst o 163 % je více než čtyřikrát vyšší než nárůst spotřeby, což podtrhuje hloubku a sílu čínského pronikání na tento trh. |
| --- | --- |

(431)

Důsledkem obrovské čínské nadměrné kapacity (podle analýzy trhu poskytnuté žadateli se odhaduje na více než dvojnásobek celého trhu EU (143)) se v posuzovaném období dovoz z dotčené země zvýšil z přibližně 190 000 kilometrů kabelů na přibližně 500 000 kilometrů kabelů a zaznamenal tedy velmi rychlý nárůst o více než dvouapůlnásobek. Tento nárůst o 163 % je více než čtyřikrát vyšší než nárůst spotřeby, což podtrhuje hloubku a sílu čínského pronikání na tento trh.

143

| (432) | V důsledku toho se podíl tohoto dovozu na trhu v posuzovaném období zvýšil z 14,8 % na 28,3 %, což představuje výrazný nárůst o 91 %. Je třeba poznamenat, že objem čínského dovozu vykazoval v každém roce posuzovaného období růst, což je prvek, který zdůrazňuje rychlost a rozsah pronikání na trh. |
| --- | --- |

(432)

V důsledku toho se podíl tohoto dovozu na trhu v posuzovaném období zvýšil z 14,8 % na 28,3 %, což představuje výrazný nárůst o 91 %. Je třeba poznamenat, že objem čínského dovozu vykazoval v každém roce posuzovaného období růst, což je prvek, který zdůrazňuje rychlost a rozsah pronikání na trh.

| (433) | Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací CCCME tvrdila, že podíl výrobního odvětví Unie na trhu byl podhodnocen a podíl čínského dovozu na trhu byl nadhodnocen. V tomto ohledu CCCME dále tvrdila, že údaje o trhu by měly vycházet z kilometrů vláken, a nikoli z kilometrů kabelů, což by vedlo k nižšímu podílu čínského dovozu na trhu. |
| --- | --- |

(433)

Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací CCCME tvrdila, že podíl výrobního odvětví Unie na trhu byl podhodnocen a podíl čínského dovozu na trhu byl nadhodnocen. V tomto ohledu CCCME dále tvrdila, že údaje o trhu by měly vycházet z kilometrů vláken, a nikoli z kilometrů kabelů, což by vedlo k nižšímu podílu čínského dovozu na trhu.

| (434) | V tomto ohledu Komise připomněla, že šetřením bylo zjištěno, že nejvhodnější měrnou jednotkou pro dotčený výrobek je kilometr kabelu, jak je vysvětleno v 402. až 404. bodě odůvodnění. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(434)

V tomto ohledu Komise připomněla, že šetřením bylo zjištěno, že nejvhodnější měrnou jednotkou pro dotčený výrobek je kilometr kabelu, jak je vysvětleno v 402. až 404. bodě odůvodnění. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

4.6.2   Ceny dovozu z dotčené země, cenové podbízení a stlačení cen

Ceny dovozu z dotčené země, cenové podbízení a stlačení cen

| (435) | Ceny dovozu stanovila Komise na základě odpovědí na žádost o dodatečné informace od spolupracujících vývozců uvedenou ve 47. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(435)

Ceny dovozu stanovila Komise na základě odpovědí na žádost o dodatečné informace od spolupracujících vývozců uvedenou ve 47. bodě odůvodnění.

| (436) | Průměrná cena dovozu z dotčené země se vyvíjela takto:

  Tabulka 4


  Dovozní ceny (v EUR/km kabelu) | 2017 | 2018 | 2019 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Čína | 452,9 | 401,9 | 468,5 | 349,1 |
| Index | 100 | 89 | 103 | 77 |
| Zdroj: spolupracující vyvážející výrobci |

(436)

Průměrná cena dovozu z dotčené země se vyvíjela takto:

Tabulka 4

Tabulka 4

Dovozní ceny (v EUR/km kabelu)

Dovozní ceny (v EUR/km kabelu)

2017

2018

2019

OŠ

Čína

452,9

401,9

468,5

349,1

Index

Index

100

100

89

89

103

103

77

77

Zdroj: spolupracující vyvážející výrobci

| (437) | Dovozní ceny z Číny během posuzovaného období klesly z 452 na 349 EUR za km kabelu, tedy o 23 %. Na tento vývoj je třeba nahlížet v souvislosti se zvýšenou agresivitou čínských vyvážejících výrobců, která má spojitost s nadměrnou kapacitou v této zemi (viz 431. bod odůvodnění). Tento ukazatel je nutné dále posuzovat s ohledem na významné změny cen dané délky mezi různými typy výrobků i rok od roku velké rozdíly v sortimentu výrobků. Kolísání sortimentu výrobků bylo způsobeno jak proměnlivostí, a proto i cenou různých typů prodávaných kabelů, tak také skutečností, že ne každý rok byly všechny typy výrobků předmětem nabídkových řízení a ne každý rok byly všechny typy výrobků prodávány. |
| --- | --- |

(437)

Dovozní ceny z Číny během posuzovaného období klesly z 452 na 349 EUR za km kabelu, tedy o 23 %. Na tento vývoj je třeba nahlížet v souvislosti se zvýšenou agresivitou čínských vyvážejících výrobců, která má spojitost s nadměrnou kapacitou v této zemi (viz 431. bod odůvodnění). Tento ukazatel je nutné dále posuzovat s ohledem na významné změny cen dané délky mezi různými typy výrobků i rok od roku velké rozdíly v sortimentu výrobků. Kolísání sortimentu výrobků bylo způsobeno jak proměnlivostí, a proto i cenou různých typů prodávaných kabelů, tak také skutečností, že ne každý rok byly všechny typy výrobků předmětem nabídkových řízení a ne každý rok byly všechny typy výrobků prodávány.

| (438) | Aby se zabránilo kolísání v sortimentu výrobků spojenému s cenovými řadami během dotčeného období a aby se získaly přesnější a reprezentativnější údaje, analyzovala Komise také souhrnné informace od čínských vývozců a výrobců v Unii zařazených do vzorku na základě agregovanějších skupin přímo srovnatelných výrobků. To vedlo k identifikaci 35 totožných (odpovídajících) skupin, které prodávají čínští vývozci i výrobní odvětví Unie a které byly prodávány v každém posuzovaném roce. Jinými slovy, Komise obdržela úplné časové řady s cenami za typ výrobku pro každý rok v posuzovaném období. Tyto ceny lze považovat za reprezentativní pro celý čínský vývoz během tohoto období a týkají se 62 % vývozu uskutečněného společnostmi zařazenými do vzorku během období šetření. Výsledná reprezentativní časová řada je na váženém souhrnném základě následující:
  Tabulka 4a

  Čínský dovoz (v EUR za kilometr kabelu) | 2017 | 2018 | 2019 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrná cena | 854 | 720 | 593 | 320 |
| Index | 100 | 84 | 69 | 38 |
| Reprezentativnost | 94  % | 35  % | 59  % | 62  % |

(438)

Aby se zabránilo kolísání v sortimentu výrobků spojenému s cenovými řadami během dotčeného období a aby se získaly přesnější a reprezentativnější údaje, analyzovala Komise také souhrnné informace od čínských vývozců a výrobců v Unii zařazených do vzorku na základě agregovanějších skupin přímo srovnatelných výrobků. To vedlo k identifikaci 35 totožných (odpovídajících) skupin, které prodávají čínští vývozci i výrobní odvětví Unie a které byly prodávány v každém posuzovaném roce. Jinými slovy, Komise obdržela úplné časové řady s cenami za typ výrobku pro každý rok v posuzovaném období. Tyto ceny lze považovat za reprezentativní pro celý čínský vývoz během tohoto období a týkají se 62 % vývozu uskutečněného společnostmi zařazenými do vzorku během období šetření. Výsledná reprezentativní časová řada je na váženém souhrnném základě následující:

Tabulka 4a

Čínský dovoz (v EUR za kilometr kabelu)

Čínský dovoz (v EUR za kilometr kabelu)

2017

2018

2019

OŠ

Průměrná cena

854

720

593

320

Index

Index

100

100

84

84

69

69

38

38

Reprezentativnost

94  %

35  %

59  %

62  %

| (439) | To ukazuje významný a trvalý pokles cen čínského vývozu. Jinými slovy, pokud se porovnával prodej stejného typu výrobku meziročně, je v každém roce patrný jasný a výrazný pokles cen čínského dovozu, které byly podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie během období šetření v roce 2018 (tabulka 8a). |
| --- | --- |

(439)

To ukazuje významný a trvalý pokles cen čínského vývozu. Jinými slovy, pokud se porovnával prodej stejného typu výrobku meziročně, je v každém roce patrný jasný a výrazný pokles cen čínského dovozu, které byly podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie během období šetření v roce 2018 (tabulka 8a).

| (440) | Cenové podbízení v období šetření v této souvislosti Komise stanovila srovnáním:






  — | váženého průměru prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku za jednotlivé typy výrobku účtovaných nezávislým odběratelům na trhu Unie upravených na úroveň ceny ze závodu a |
| --- | --- | --- |

(440)

Cenové podbízení v období šetření v této souvislosti Komise stanovila srovnáním:

—

váženého průměru prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku za jednotlivé typy výrobku účtovaných nezávislým odběratelům na trhu Unie upravených na úroveň ceny ze závodu a

| — | odpovídajícího váženého průměru cen dovozu od čínských výrobců zařazených ve vzorku prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, podle typu výrobku, stanovených na základě CIF (náklady, pojištění a přepravné). |
| --- | --- |

—

odpovídajícího váženého průměru cen dovozu od čínských výrobců zařazených ve vzorku prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, podle typu výrobku, stanovených na základě CIF (náklady, pojištění a přepravné).

| (441) | Při úpravě vývozní ceny podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení pro výpočet dumpingu, pro výpočet rozpětí cenového podbízení a újmy v 444. bodě odůvodnění byla vývozní cena (dále jen „vypočtená cena CIF“) vypočtena na základě hodnoty faktury prvnímu nezávislému odběrateli, od které byly odečteny úpravy týkající se dovozu do místa CIF, jakož i prodejní, správní a režijní náklady a zisk dovozce ve spojení, a to analogicky za použití čl. 2 odst. 9 základního nařízení. |
| --- | --- |

(441)

Při úpravě vývozní ceny podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení pro výpočet dumpingu, pro výpočet rozpětí cenového podbízení a újmy v 444. bodě odůvodnění byla vývozní cena (dále jen „vypočtená cena CIF“) vypočtena na základě hodnoty faktury prvnímu nezávislému odběrateli, od které byly odečteny úpravy týkající se dovozu do místa CIF, jakož i prodejní, správní a režijní náklady a zisk dovozce ve spojení, a to analogicky za použití čl. 2 odst. 9 základního nařízení.

| (442) | Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací skupina ZTT uvedla, že náklady po dovozu byly vypočteny jako procento hodnoty CIF, a navrhla, aby je Komise ve skutečnosti vypočítala jako poměrný podíl na objemu vývozu, aby byly v souladu se stejnými úpravami vývozní ceny při výpočtu dumpingu. Tvrdilo se, že tyto náklady jsou pro objem relevantnější než hodnota vývozních transakcí. |
| --- | --- |

(442)

Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací skupina ZTT uvedla, že náklady po dovozu byly vypočteny jako procento hodnoty CIF, a navrhla, aby je Komise ve skutečnosti vypočítala jako poměrný podíl na objemu vývozu, aby byly v souladu se stejnými úpravami vývozní ceny při výpočtu dumpingu. Tvrdilo se, že tyto náklady jsou pro objem relevantnější než hodnota vývozních transakcí.

| (443) | Toto tvrzení bylo shledáno oprávněným, a proto bylo přijato. |
| --- | --- |

(443)

Toto tvrzení bylo shledáno oprávněným, a proto bylo přijato.

| (444) | Cenové srovnání bylo provedeno u jednotlivých typů transakcí na stejné obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitou úpravou. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření. Ukázalo, že vážené průměrné rozpětí cenového podbízení u dvou vyvážejících výrobců zařazených do vzorku bylo ve výši 30,0 % a 33,2 %, což představuje celkové rozpětí cenového podbízení ve výši 31,5 %. Jak je popsáno v 502. bodě odůvodnění, analýza nabídkových řízení potvrzuje existenci cenového podbízení na úrovni nabídkových řízení. |
| --- | --- |

(444)

Cenové srovnání bylo provedeno u jednotlivých typů transakcí na stejné obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitou úpravou. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření. Ukázalo, že vážené průměrné rozpětí cenového podbízení u dvou vyvážejících výrobců zařazených do vzorku bylo ve výši 30,0 % a 33,2 %, což představuje celkové rozpětí cenového podbízení ve výši 31,5 %. Jak je popsáno v 502. bodě odůvodnění, analýza nabídkových řízení potvrzuje existenci cenového podbízení na úrovni nabídkových řízení.

| (445) | Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací skupina ZTT rovněž tvrdila, že Komise nijak nevysvětlila agregované skupiny PCN, které proto byly svévolné. CCCME tvrdí, že použití těchto skupin znamená, že existuje problém se slaďováním a srovnatelností cen výrobního odvětví Unie a čínských cen. |
| --- | --- |

(445)

Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací skupina ZTT rovněž tvrdila, že Komise nijak nevysvětlila agregované skupiny PCN, které proto byly svévolné. CCCME tvrdí, že použití těchto skupin znamená, že existuje problém se slaďováním a srovnatelností cen výrobního odvětví Unie a čínských cen.

| (446) | Komise s tímto tvrzením nesouhlasila ze dvou důvodů. Za prvé, tyto skupiny nebyly použity pro účely výpočtů cenového podbízení a prodeje pod cenou. Za druhé byly použity právě k zajištění toho, aby cenové trendy v průběhu času nebyly dotčeny významnými změnami ve skladbě sortimentu v daném období, čímž se zvýšila přesnost srovnatelnosti v čase, a to na základě skupin, které byly pro dotčený výrobek reprezentativní, jak bylo vysvětleno výše. Jelikož nebyly předloženy žádné důkazy, že by byly skupiny zjevně nepřiměřené, Komise toto tvrzení zamítla. |
| --- | --- |

(446)

Komise s tímto tvrzením nesouhlasila ze dvou důvodů. Za prvé, tyto skupiny nebyly použity pro účely výpočtů cenového podbízení a prodeje pod cenou. Za druhé byly použity právě k zajištění toho, aby cenové trendy v průběhu času nebyly dotčeny významnými změnami ve skladbě sortimentu v daném období, čímž se zvýšila přesnost srovnatelnosti v čase, a to na základě skupin, které byly pro dotčený výrobek reprezentativní, jak bylo vysvětleno výše. Jelikož nebyly předloženy žádné důkazy, že by byly skupiny zjevně nepřiměřené, Komise toto tvrzení zamítla.

| (447) | Skupina FTT rovněž tvrdila, že Komise nezjistila cenové podbízení u přibližně 30 % jejího vývozu do Unie, jelikož neexistovala shoda s PCN prodávanými výrobním odvětvím Unie. Skupina FTT měla za to, že Komise neměla omezit svou analýzu pouze na ty typy výrobku nebo segmenty trhu, které výrobní odvětví Unie skutečně prodávalo. V tomto ohledu odkazovala na rozsudek ve věci Changshu City Standard Parts Factory a Ningbo Jinding Fastener Co. Ltd. v. Rada Evropské unie (144), v němž se uvádí, že dumpingové rozpětí by mělo být vypočteno pro všechny vývozy do Unie, a skupina FTT dále tvrdila, že tento požadavek by měl být analogicky uplatňován také na cenové podbízení. |
| --- | --- |

(447)

Skupina FTT rovněž tvrdila, že Komise nezjistila cenové podbízení u přibližně 30 % jejího vývozu do Unie, jelikož neexistovala shoda s PCN prodávanými výrobním odvětvím Unie. Skupina FTT měla za to, že Komise neměla omezit svou analýzu pouze na ty typy výrobku nebo segmenty trhu, které výrobní odvětví Unie skutečně prodávalo. V tomto ohledu odkazovala na rozsudek ve věci Changshu City Standard Parts Factory a Ningbo Jinding Fastener Co. Ltd. v. Rada Evropské unie (144), v němž se uvádí, že dumpingové rozpětí by mělo být vypočteno pro všechny vývozy do Unie, a skupina FTT dále tvrdila, že tento požadavek by měl být analogicky uplatňován také na cenové podbízení.

144

| (448) | Komise s výkladem rozsudku Soudního dvora ve věci Changshu City, který podala skupina FTT, nesouhlasila. Požadavek zohlednit všechny vývozy se vztahuje pouze na výpočet dumpingového rozpětí. Za druhé, Komise uvedla, že při posuzování rozpětí cenového podbízení a prodeje pod cenou představují modely vyvážené do Unie z dotčených zemí referenční základ pro srovnání. Nedílnou součástí srovnání prodeje vyvážejících výrobců na vývoz a prodeje výrobního odvětví Unie je, že výrobní odvětví Unie nemusí nutně prodávat všechny vyvážené modely. V tomto případě byla míra shody u všech čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku přibližně 70 %, kterou Komise považovala za dostatečnou k zajištění širokého a spravedlivého srovnání vyvážených modelů a modelů prodávaných výrobním odvětvím Unie. Za třetí, základní nařízení nevyžaduje, aby Komise provedla analýzu cen u každého typu výrobku zvlášť. Právním požadavkem je spíše určení na úrovni obdobného výrobku. Nakonec Komise dospěla k závěru, že všechna PCN jsou součástí dotčeného výrobku a navzájem si alespoň do určité míry konkurují. Procentní podíl vývozu vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, který nebyl prodán výrobním odvětvím Unie, proto nepředstavuje samostatnou kategorii dotčeného výrobku, nýbrž plně konkuruje zbývajícím třídám, u nichž byla nalezena shoda. |
| --- | --- |

(448)

Komise s výkladem rozsudku Soudního dvora ve věci Changshu City, který podala skupina FTT, nesouhlasila. Požadavek zohlednit všechny vývozy se vztahuje pouze na výpočet dumpingového rozpětí. Za druhé, Komise uvedla, že při posuzování rozpětí cenového podbízení a prodeje pod cenou představují modely vyvážené do Unie z dotčených zemí referenční základ pro srovnání. Nedílnou součástí srovnání prodeje vyvážejících výrobců na vývoz a prodeje výrobního odvětví Unie je, že výrobní odvětví Unie nemusí nutně prodávat všechny vyvážené modely. V tomto případě byla míra shody u všech čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku přibližně 70 %, kterou Komise považovala za dostatečnou k zajištění širokého a spravedlivého srovnání vyvážených modelů a modelů prodávaných výrobním odvětvím Unie. Za třetí, základní nařízení nevyžaduje, aby Komise provedla analýzu cen u každého typu výrobku zvlášť. Právním požadavkem je spíše určení na úrovni obdobného výrobku. Nakonec Komise dospěla k závěru, že všechna PCN jsou součástí dotčeného výrobku a navzájem si alespoň do určité míry konkurují. Procentní podíl vývozu vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, který nebyl prodán výrobním odvětvím Unie, proto nepředstavuje samostatnou kategorii dotčeného výrobku, nýbrž plně konkuruje zbývajícím třídám, u nichž byla nalezena shoda.

| (449) | To odpovídá cenám zjištěným v 438. a 439. bodě odůvodnění výše. |
| --- | --- |

(449)

To odpovídá cenám zjištěným v 438. a 439. bodě odůvodnění výše.

4.7   Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

4.7.1   Obecné poznámky

Obecné poznámky

| (450) | V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo zkoumání účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie hodnocení všech hospodářských ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období. |
| --- | --- |

(450)

V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo zkoumání účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie hodnocení všech hospodářských ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.

| (451) | Komise obdržela od stran několik připomínek týkajících se újmy. Čínská vláda tvrdila, že dovoz z Číny nezpůsobil újmu ani pravděpodobnost vzniku újmy, protože podle ukazatelů byla situace výrobního odvětví Unie dobrá a výrobní odvětví Unie mělo se svým podílem na trhu nadále dominantní postavení. Společnost Connect Com uvedla, že pokles podílu výrobního odvětví Unie na trhu byl velmi malý a došlo k němu v souvislosti s možnou oligopolní tržní strukturou. |
| --- | --- |

(451)

Komise obdržela od stran několik připomínek týkajících se újmy. Čínská vláda tvrdila, že dovoz z Číny nezpůsobil újmu ani pravděpodobnost vzniku újmy, protože podle ukazatelů byla situace výrobního odvětví Unie dobrá a výrobní odvětví Unie mělo se svým podílem na trhu nadále dominantní postavení. Společnost Connect Com uvedla, že pokles podílu výrobního odvětví Unie na trhu byl velmi malý a došlo k němu v souvislosti s možnou oligopolní tržní strukturou.

| (452) | Společnost Connect Com uvedla, že újma, i kdyby byla způsobena, by byla zanedbatelná, pokud by zisky dosáhly minimálního ziskového rozpětí 5 %, a v tomto ohledu odkázala na rozhodnutí Komise ze dne 23. prosince 1988 o ukončení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých mobilních radiotelefonů pocházejících z Kanady, Hongkongu a Japonska (145) a rozsudek ze dne 17. prosince 1997, EFMA v. Rada (146). Je však třeba připomenout, že v rozhodnutí o radiotelefonech se zvažovalo ziskové rozpětí s ohledem na jiné zlepšující se ukazatele a že zmíněný soudní případ se týkal žádosti, že cílový zisk stanovený Komisí v průběhu šetření měl být vyšší, kterou Tribunál zamítl. Tyto precedenty proto nepodporují stanovisko, že újma by byla zanedbatelná, pokud by ziskové rozpětí bylo vyšší než 5 %. Újma je stanovena na základě holistického posouzení všech faktorů zmíněných v čl. 3 odst. 5 základního nařízení, analyzovaných v kontextu konkrétního trhu a dotčeného odvětví. Navíc byl zisk, kterého výrobní odvětví dosáhlo, nižší než cílový zisk stanovený s přihlédnutím ke všem prvkům týkajícím se dotčeného odvětví, jak je požadováno v čl. 7 odst. 2c základního nařízení. |
| --- | --- |

(452)

Společnost Connect Com uvedla, že újma, i kdyby byla způsobena, by byla zanedbatelná, pokud by zisky dosáhly minimálního ziskového rozpětí 5 %, a v tomto ohledu odkázala na rozhodnutí Komise ze dne 23. prosince 1988 o ukončení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých mobilních radiotelefonů pocházejících z Kanady, Hongkongu a Japonska (145) a rozsudek ze dne 17. prosince 1997, EFMA v. Rada (146). Je však třeba připomenout, že v rozhodnutí o radiotelefonech se zvažovalo ziskové rozpětí s ohledem na jiné zlepšující se ukazatele a že zmíněný soudní případ se týkal žádosti, že cílový zisk stanovený Komisí v průběhu šetření měl být vyšší, kterou Tribunál zamítl. Tyto precedenty proto nepodporují stanovisko, že újma by byla zanedbatelná, pokud by ziskové rozpětí bylo vyšší než 5 %. Újma je stanovena na základě holistického posouzení všech faktorů zmíněných v čl. 3 odst. 5 základního nařízení, analyzovaných v kontextu konkrétního trhu a dotčeného odvětví. Navíc byl zisk, kterého výrobní odvětví dosáhlo, nižší než cílový zisk stanovený s přihlédnutím ke všem prvkům týkajícím se dotčeného odvětví, jak je požadováno v čl. 7 odst. 2c základního nařízení.

145

146

| (453) | Pro účely stanovení újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise posoudila makroekonomické ukazatele na základě údajů obsažených v odpovědi na dotazník, kterou zaslal žadatel a která zahrnovala údaje týkající se všech výrobců v Unii. Mikroekonomické ukazatele vyhodnotila Komise na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. |
| --- | --- |

(453)

Pro účely stanovení újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise posoudila makroekonomické ukazatele na základě údajů obsažených v odpovědi na dotazník, kterou zaslal žadatel a která zahrnovala údaje týkající se všech výrobců v Unii. Mikroekonomické ukazatele vyhodnotila Komise na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku.

| (454) | Makroekonomickými ukazateli jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu. |
| --- | --- |

(454)

Makroekonomickými ukazateli jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu.

| (455) | Mikroekonomickými ukazateli jsou: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, stav zásob, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál. |
| --- | --- |

(455)

Mikroekonomickými ukazateli jsou: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, stav zásob, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál.

4.8   Makroekonomické ukazatele

Makroekonomické ukazatele

4.8.1   Výroba, výrobní kapacita a její využití

Výroba, výrobní kapacita a její využití

| (456) | Celková výroba v Unii, výrobní kapacita a využití kapacity se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 5


  Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity | 2017 | 2018 | 2019 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem výroby (v kilometrech kabelů) | 1 062 482 | 1 195 017 | 1 250 881 | 1 229 252 |
| Index | 100 | 112 | 118 | 116 |
| Výrobní kapacita (v kilometrech kabelů) | 1 585 738 | 1 748 667 | 2 019 526 | 2 084 082 |
| Index | 100 | 110 | 127 | 131 |
| Využití kapacity (v %) | 67 % | 68 % | 62 % | 59 % |
| Index | 100 | 102 | 92 | 88 |

(456)

Celková výroba v Unii, výrobní kapacita a využití kapacity se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 5

Tabulka 5

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

2017

2018

2019

OŠ

Objem výroby (v kilometrech kabelů)

1 062 482

1 195 017

1 250 881

1 229 252

Index

Index

100

100

112

112

118

118

116

116

Výrobní kapacita (v kilometrech kabelů)

1 585 738

1 748 667

2 019 526

2 084 082

Index

Index

100

100

110

110

127

127

131

131

Využití kapacity (v %)

67 %

68 %

62 %

59 %

Index

Index

100

100

102

102

92

92

88

88

| (457) | V posuzovaném období se objem výroby výrobního odvětví Unie zvýšil o 16 %. Podrobná analýza ukazuje, že se v letech 2017 až 2019 výroba v Unii zvýšila o 18 %, zatímco v období šetření výroba v Unii mírně klesla o 2 procentní body. |
| --- | --- |

(457)

V posuzovaném období se objem výroby výrobního odvětví Unie zvýšil o 16 %. Podrobná analýza ukazuje, že se v letech 2017 až 2019 výroba v Unii zvýšila o 18 %, zatímco v období šetření výroba v Unii mírně klesla o 2 procentní body.

| (458) | Celkové zvýšení během posuzovaného období způsobil růst poptávky uvedený v tabulce 2. Ovšem výrobnímu odvětví Unie se podařilo v posuzovaném období dosáhnout pouze 16% zvýšení výroby na trhu s růstem 38 %. Výrobní odvětví Unie tedy nedokázalo naplno využít nárůstu trhu. |
| --- | --- |

(458)

Celkové zvýšení během posuzovaného období způsobil růst poptávky uvedený v tabulce 2. Ovšem výrobnímu odvětví Unie se podařilo v posuzovaném období dosáhnout pouze 16% zvýšení výroby na trhu s růstem 38 %. Výrobní odvětví Unie tedy nedokázalo naplno využít nárůstu trhu.

| (459) | Během posuzovaného období výrobní kapacita v Unii vzrostla o 31 %. Tento údaj odráží investice některých výrobců v Unii s cílem reagovat na růst trhu. Tyto snahy však zhatilo zvýšené pronikání čínských výrobků na trh, které se opíralo o nespravedlivé cenové strategie a ve zvýšené míře absorbovalo podíly výrobního odvětví Unie na trhu. |
| --- | --- |

(459)

Během posuzovaného období výrobní kapacita v Unii vzrostla o 31 %. Tento údaj odráží investice některých výrobců v Unii s cílem reagovat na růst trhu. Tyto snahy však zhatilo zvýšené pronikání čínských výrobků na trh, které se opíralo o nespravedlivé cenové strategie a ve zvýšené míře absorbovalo podíly výrobního odvětví Unie na trhu.

| (460) | V důsledku toho pokleslo využití kapacity o 12 % a v období šetření dosáhlo úrovně pod 60 %: Výrobcům v Unii bylo bráněno zvýšit produkci v souladu s růstem trhu. |
| --- | --- |

(460)

V důsledku toho pokleslo využití kapacity o 12 % a v období šetření dosáhlo úrovně pod 60 %: Výrobcům v Unii bylo bráněno zvýšit produkci v souladu s růstem trhu.

4.8.2   Objem prodeje a podíl na trhu

Objem prodeje a podíl na trhu

| (461) | Objem prodeje a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 6


  Objem prodeje a podíl na trhu | 2017 | 2018 | 2019 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem prodeje na trhu Unie (v kilometrech kabelů) | 882 772 | 945 842 | 1 009 439 | 995 703 |
| Index | 100 | 107 | 114 | 113 |
| Závislý trh | 61 505 | 59 802 | 62 710 | 54 205 |
| Index | 100 | 97 | 102 | 88 |
| Závislý trh jako % z prodeje v Unii | 7,0  % | 6,3  % | 6,2  % | 5,4  % |
| Index | 100 | 91 | 89 | 78 |
| Prodej na volném trhu | 821 268 | 886 040 | 946 729 | 941 498 |
| Index | 100 | 108 | 115 | 115 |
| Tržní podíl prodeje na volném trhu | 64,3  % | 57,6  % | 57,2  % | 53,5  % |
| Index | 100 | 90 | 89 | 83 |
| Zdroj: Výrobní odvětví Unie |

(461)

Objem prodeje a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 6

Tabulka 6

Objem prodeje a podíl na trhu

Objem prodeje a podíl na trhu

2017

2018

2019

Období šetření

Objem prodeje na trhu Unie (v kilometrech kabelů)

882 772

945 842

1 009 439

995 703

Index

Index

100

100

107

107

114

114

113

113

Závislý trh

61 505

59 802

62 710

54 205

Index

Index

100

100

97

97

102

102

88

88

Závislý trh jako % z prodeje v Unii

7,0  %

6,3  %

6,2  %

5,4  %

Index

Index

100

100

91

91

89

89

78

78

Prodej na volném trhu

821 268

886 040

946 729

941 498

Index

Index

100

100

108

108

115

115

115

115

Tržní podíl prodeje na volném trhu

64,3  %

57,6  %

57,2  %

53,5  %

Index

Index

100

100

90

90

89

89

83

83

Zdroj: Výrobní odvětví Unie

Výrobní odvětví Unie

| (462) | V posuzovaném období se celkový objem prodeje u výrobního odvětví Unie zvýšil o 13 %. Z důvodu nárůstu spotřeby se však tržní podíl na volném trhu během dotčeného období snížil z 64,3 % na 53,5 %, což je pokles o více než 10 procentních bodů (–17 %). |
| --- | --- |

(462)

V posuzovaném období se celkový objem prodeje u výrobního odvětví Unie zvýšil o 13 %. Z důvodu nárůstu spotřeby se však tržní podíl na volném trhu během dotčeného období snížil z 64,3 % na 53,5 %, což je pokles o více než 10 procentních bodů (–17 %).

| (463) | Během posuzovaného období vzrostl rovněž o 15 % objem prodeje na volném trhu v Unii. Prodej v Unii se velmi blížil trendu výroby v Unii, protože výrobní odvětví ve velké míře vyrábí na zakázku. |
| --- | --- |

(463)

Během posuzovaného období vzrostl rovněž o 15 % objem prodeje na volném trhu v Unii. Prodej v Unii se velmi blížil trendu výroby v Unii, protože výrobní odvětví ve velké míře vyrábí na zakázku.

| (464) | Závislý trh výrobního odvětví Unie (vyjádřený v procentech z celkového prodeje v Unii) byl během posuzovaného období na velmi nízké úrovni, s klesajícím trendem, kdy byl zaznamenán pokles ze 7 % v roce 2017 na 5,4 % v období šetření. To mělo pouze zanedbatelný dopad z důvodu malé velikosti tohoto trhu. |
| --- | --- |

(464)

Závislý trh výrobního odvětví Unie (vyjádřený v procentech z celkového prodeje v Unii) byl během posuzovaného období na velmi nízké úrovni, s klesajícím trendem, kdy byl zaznamenán pokles ze 7 % v roce 2017 na 5,4 % v období šetření. To mělo pouze zanedbatelný dopad z důvodu malé velikosti tohoto trhu.

4.8.3   Růst

Růst

| (465) | Proto nebylo v posuzovaném období v důsledku propadu tržního podílu objemů prodeje v Unii výrobní odvětví v Unii schopno těžit z růstu na trhu v Unii. |
| --- | --- |

(465)

Proto nebylo v posuzovaném období v důsledku propadu tržního podílu objemů prodeje v Unii výrobní odvětví v Unii schopno těžit z růstu na trhu v Unii.

4.8.4   Zaměstnanost a produktivita

Zaměstnanost a produktivita

| (466) | Zaměstnanost a produktivita se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 7


  Zaměstnanost a produktivita | 2017 | 2018 | 2019 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Počet zaměstnanců (v ekvivalentech plného pracovního úvazku – FTE) | 4 088 | 4 589 | 4 815 | 4 659 |
| Index | 100 | 112 | 118 | 114 |
| Produktivita (v kilometrech kabelů na FTE) | 260 | 260 | 260 | 264 |
| Index | 100 | 100 | 100 | 102 |
| Zdroj: Výrobní odvětví Unie |

(466)

Zaměstnanost a produktivita se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 7

Tabulka 7

Zaměstnanost a produktivita

Zaměstnanost a produktivita

2017

2018

2019

Období šetření

Počet zaměstnanců (v ekvivalentech plného pracovního úvazku – FTE)

4 088

4 589

4 815

4 659

Index

Index

100

100

112

112

118

118

114

114

Produktivita (v kilometrech kabelů na FTE)

260

260

260

264

Index

Index

100

100

100

100

100

100

102

102

Zdroj: Výrobní odvětví Unie

Výrobní odvětví Unie

| (467) | Zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie se mezi lety 2017 a 2019 zvýšila na základě ekvivalentu plného pracovního úvazku (FTE) o 18 %. Po tomto zvýšení následoval v období šetření pokles o čtyři procentní body. Tento vývoj z velké části kopíroval trend objemu výroby v tabulce 4. |
| --- | --- |

(467)

Zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie se mezi lety 2017 a 2019 zvýšila na základě ekvivalentu plného pracovního úvazku (FTE) o 18 %. Po tomto zvýšení následoval v období šetření pokles o čtyři procentní body. Tento vývoj z velké části kopíroval trend objemu výroby v tabulce 4.

| (468) | Protože se údaje o výrobě a zaměstnanosti navzájem blízce odráží, zůstávala produktivita v kilometrech kabelu na zaměstnance ve velké míře stabilní. |
| --- | --- |

(468)

Protože se údaje o výrobě a zaměstnanosti navzájem blízce odráží, zůstávala produktivita v kilometrech kabelu na zaměstnance ve velké míře stabilní.

4.8.5   Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu

| (469) | Všechna dumpingová rozpětí byla podstatně vyšší než minimální úroveň. Vzhledem k objemu a cenám dovozu z dotčené země byl dopad rozsahu skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie značný. |
| --- | --- |

(469)

Všechna dumpingová rozpětí byla podstatně vyšší než minimální úroveň. Vzhledem k objemu a cenám dovozu z dotčené země byl dopad rozsahu skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie značný.

| (470) | Jde o první antidumpingové šetření týkající se dotčeného výrobku. Proto nebyly k dispozici žádné údaje k posouzení účinků případného dřívějšího dumpingu. |
| --- | --- |

(470)

Jde o první antidumpingové šetření týkající se dotčeného výrobku. Proto nebyly k dispozici žádné údaje k posouzení účinků případného dřívějšího dumpingu.

4.9   Mikroekonomické ukazatele

Mikroekonomické ukazatele

4.9.1   Ceny a faktory ovlivňující ceny

Ceny a faktory ovlivňující ceny

| (471) | Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované nezávislým odběratelům v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

  Tabulka 8


  Prodejní ceny v Unii | 2017 | 2018 | 2019 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrná jednotková prodejní cena v Unii (v EUR/kilometr kabelu) | 816 | 861 | 944 | 821 |
| Index | 100 | 105 | 116 | 101 |
| Jednotkové výrobní náklady (v EUR/kilometr kabelu) | 756 | 785 | 860 | 758 |
| Index | 100 | 104 | 114 | 100 |
| Zdroj: výrobci v Unii zařazení do vzorku |

(471)

Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované nezávislým odběratelům v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

Tabulka 8

Tabulka 8

Prodejní ceny v Unii

Prodejní ceny v Unii

2017

2018

2019

OŠ

Průměrná jednotková prodejní cena v Unii (v EUR/kilometr kabelu)

816

861

944

821

Index

Index

100

100

105

105

116

116

101

101

Jednotkové výrobní náklady (v EUR/kilometr kabelu)

756

785

860

758

Index

Index

100

100

104

104

114

114

100

100

Zdroj: výrobci v Unii zařazení do vzorku

výrobci v Unii zařazení do vzorku

| (472) | Prodejní ceny na trhu Unie stranám, které nejsou ve spojení (volný trh), se v období 2017–2019 zvýšily o 16 % a poté v období šetření klesly a dosáhly podobné úrovně jako v roce 2017 (+ 1 %). Úroveň cen však do velké míry závisí na složitosti prodávaných výrobků, jelikož cena se může výrazně lišit v závislosti na vlastnostech kabelu (včetně počtu vláken, počtu a typu obalů atd.). |
| --- | --- |

(472)

Prodejní ceny na trhu Unie stranám, které nejsou ve spojení (volný trh), se v období 2017–2019 zvýšily o 16 % a poté v období šetření klesly a dosáhly podobné úrovně jako v roce 2017 (+ 1 %). Úroveň cen však do velké míry závisí na složitosti prodávaných výrobků, jelikož cena se může výrazně lišit v závislosti na vlastnostech kabelu (včetně počtu vláken, počtu a typu obalů atd.).

| (473) | Patrné to je při srovnání vývoje cen s vývojem výrobních nákladů, protože složitější kabely, které lze prodávat za vyšší ceny, mají také vyšší výrobní náklady. |
| --- | --- |

(473)

Patrné to je při srovnání vývoje cen s vývojem výrobních nákladů, protože složitější kabely, které lze prodávat za vyšší ceny, mají také vyšší výrobní náklady.

| (474) | Jednotkové výrobní náklady se v období 2017–2019 zvýšily o 14 %, což zhruba odpovídalo průměrným cenám na volném trhu Unie (16 %). Následně poklesly o 14 %, což bylo také v souladu s poklesem cen ve stejném období šetření v roce 2019 (15 %). Jak je uvedeno v 540. bodě odůvodnění, šetření potvrdilo, že náklady na hlavní surovinu (optická vlákna) při nákupu od společností ve spojení odrážely tržní cenu tohoto vstupu. |
| --- | --- |

(474)

Jednotkové výrobní náklady se v období 2017–2019 zvýšily o 14 %, což zhruba odpovídalo průměrným cenám na volném trhu Unie (16 %). Následně poklesly o 14 %, což bylo také v souladu s poklesem cen ve stejném období šetření v roce 2019 (15 %). Jak je uvedeno v 540. bodě odůvodnění, šetření potvrdilo, že náklady na hlavní surovinu (optická vlákna) při nákupu od společností ve spojení odrážely tržní cenu tohoto vstupu.

| (475) | Jak je uvedeno v 438. bodě odůvodnění výše, Komise analyzovala souhrnné informace od čínských vývozců a výrobců v Unii zařazených do vzorku na základě agregovanějších skupin přímo srovnatelných výrobků, aby se zabránilo kolísání v sortimentu výrobků spojenému s cenovými řadami během dotčeného období. To vedlo k identifikaci 35 totožných (odpovídajících) skupin, které prodávají čínští vývozci i výrobní odvětví Unie a u nichž existuje úplná časová řada za každý rok v posuzovaném období. |
| --- | --- |

(475)

Jak je uvedeno v 438. bodě odůvodnění výše, Komise analyzovala souhrnné informace od čínských vývozců a výrobců v Unii zařazených do vzorku na základě agregovanějších skupin přímo srovnatelných výrobků, aby se zabránilo kolísání v sortimentu výrobků spojenému s cenovými řadami během dotčeného období. To vedlo k identifikaci 35 totožných (odpovídajících) skupin, které prodávají čínští vývozci i výrobní odvětví Unie a u nichž existuje úplná časová řada za každý rok v posuzovaném období.

| (476) | Ty jsou reprezentativní pro prodej výrobního odvětví EU v daném období s více než 34 % prodeje těchto odpovídajících výrobků v období šetření. Výsledná reprezentativní časová řada je následující:
  Tabulka 8a

  Výrobní odvětví Unie (v EUR za kilometr kabelu) | 2017 | 2018 | 2019 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrná cena | 817 | 780 | 792 | 719 |
| Index | 100 | 95 | 97 | 88 |
| Reprezentativnost | 42  % | 38  % | 35  % | 34  % |

(476)

Ty jsou reprezentativní pro prodej výrobního odvětví EU v daném období s více než 34 % prodeje těchto odpovídajících výrobků v období šetření. Výsledná reprezentativní časová řada je následující:

Tabulka 8a

Výrobní odvětví Unie (v EUR za kilometr kabelu)

Výrobní odvětví Unie (v EUR za kilometr kabelu)

2017

2018

2019

OŠ

Průměrná cena

817

780

792

719

Index

Index

100

100

95

95

97

97

88

88

Reprezentativnost

42  %

38  %

35  %

34  %

| (477) | To ukazuje významný pokles cen výrobního odvětví Unie podobný zjištěnému poklesu cen čínského vývozu uvedeného v 438. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(477)

To ukazuje významný pokles cen výrobního odvětví Unie podobný zjištěnému poklesu cen čínského vývozu uvedeného v 438. bodě odůvodnění.

| (478) | Navíc vzhledem k tomu, že zákazníci často požadují typy kabelů z optických vláken na míru jejich specifickým potřebám a že některé členské státy rovněž definují konkrétní technické požadavky, poskytuje srovnání cen v průběhu času u stejného zákazníka a členského státu ještě přesnější představu o vývoji cen. Výrobní odvětví Unie poskytlo v tomto ohledu podrobnější informace. Cenové trendy pro dvacet nejdůležitějších kombinací takové skupiny výrobků, zákazníka a členského státu se vyvíjely takto (147):
  Tabulka 8b

  Výrobní odvětví Unie (v EUR za kilometr kabelu, index)









  2017 | 2018 | 2019 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 | 73 | 56 | 59 |

(478)

Navíc vzhledem k tomu, že zákazníci často požadují typy kabelů z optických vláken na míru jejich specifickým potřebám a že některé členské státy rovněž definují konkrétní technické požadavky, poskytuje srovnání cen v průběhu času u stejného zákazníka a členského státu ještě přesnější představu o vývoji cen. Výrobní odvětví Unie poskytlo v tomto ohledu podrobnější informace. Cenové trendy pro dvacet nejdůležitějších kombinací takové skupiny výrobků, zákazníka a členského státu se vyvíjely takto (147):

147

Tabulka 8b

Výrobní odvětví Unie (v EUR za kilometr kabelu, index)

Výrobní odvětví Unie (v EUR za kilometr kabelu, index)

2017

2018

2019

OŠ

100

100

73

73

56

56

59

59

| (479) | To opět ukazuje jasný pokles cen výrobního odvětví Unie v daném období v důsledku poklesu cen čínského vývozu uvedeného v 435. až 438. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(479)

To opět ukazuje jasný pokles cen výrobního odvětví Unie v daném období v důsledku poklesu cen čínského vývozu uvedeného v 435. až 438. bodě odůvodnění.

4.9.2   Náklady práce

Náklady práce

| (480) | Průměrné náklady práce u výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 9


  Průměrné náklady práce na zaměstnance | 2017 | 2018 | 2019 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR/FTE) | 39 511 | 35 826 | 39 157 | 38 966 |
| Index | 100 | 91 | 99 | 99 |
| Zdroj: výrobci v Unii zařazení do vzorku |

(480)

Průměrné náklady práce u výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 9

Tabulka 9

Průměrné náklady práce na zaměstnance

Průměrné náklady práce na zaměstnance

2017

2018

2019

Období šetření

Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR/FTE)

39 511

35 826

39 157

38 966

Index

Index

100

100

91

91

99

99

99

99

Zdroj: výrobci v Unii zařazení do vzorku

výrobci v Unii zařazení do vzorku

| (481) | Průměrné náklady práce na zaměstnance byly v období šetření v roce 2017 relativně stabilní. Mírný pokles v roce 2018 odpovídá nárůstu počtu ekvivalentů plného pracovního úvazku o 13 % a odráží náklady na tuto další pracovní sílu. |
| --- | --- |

(481)

Průměrné náklady práce na zaměstnance byly v období šetření v roce 2017 relativně stabilní. Mírný pokles v roce 2018 odpovídá nárůstu počtu ekvivalentů plného pracovního úvazku o 13 % a odráží náklady na tuto další pracovní sílu.

4.9.3   Stav zásob

Stav zásob

| (482) | Stav zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjel takto:

  Tabulka 10


  Zásoby | 2017 | 2018 | 2019 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Konečný stav zásob (v kilometrech kabelů) | 134 925 | 161 561 | 161 878 | 171 058 |
| Index | 100 | 120 | 120 | 127 |
| Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby | 12,7 % | 13,5 % | 12,9 % | 13,9 % |
| Index | 100 | 106 | 102 | 110 |
| Zdroj: výrobci v Unii zařazení do vzorku |

(482)

Stav zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjel takto:

Tabulka 10

Tabulka 10

Zásoby

Zásoby

2017

2018

2019

OŠ

Konečný stav zásob (v kilometrech kabelů)

134 925

161 561

161 878

171 058

Index

Index

100

100

120

120

120

120

127

127

Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby

12,7 %

13,5 %

12,9 %

13,9 %

Index

Index

100

100

106

106

102

102

110

110

Zdroj: výrobci v Unii zařazení do vzorku

výrobci v Unii zařazení do vzorku

| (483) | Stav zásob u výrobců v Unii zařazených do vzorku vzrostl během posuzovaného období o 27 %. Zatímco zvýšení stavu zásob znamená pomalejší obrat z prodeje některých opakujících se položek a mohlo by souviset s rostoucími obtížemi výrobního odvětví Unie s prodejem jeho výrobků z důvodu velmi agresivní cenové konkurence ze strany čínských vyvážejících výrobců, nárůst v období šetření v roce 2019 může mít spojitost také se sezónními účinky. V každém případě, vzhledem k tomu, že většina výroby probíhá na základě objednávek a specifikací odběratelů, nepředstavují zásoby hlavní ukazatel újmy. |
| --- | --- |

(483)

Stav zásob u výrobců v Unii zařazených do vzorku vzrostl během posuzovaného období o 27 %. Zatímco zvýšení stavu zásob znamená pomalejší obrat z prodeje některých opakujících se položek a mohlo by souviset s rostoucími obtížemi výrobního odvětví Unie s prodejem jeho výrobků z důvodu velmi agresivní cenové konkurence ze strany čínských vyvážejících výrobců, nárůst v období šetření v roce 2019 může mít spojitost také se sezónními účinky. V každém případě, vzhledem k tomu, že většina výroby probíhá na základě objednávek a specifikací odběratelů, nepředstavují zásoby hlavní ukazatel újmy.

4.9.4   Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál

Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál

| (484) | Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii zařazených do vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 11


  Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic | 2017 | 2018 | 2019 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje) | 8,1 | 8,4 | 8,5 | 7,9 |
| Index | 100 | 104 | 104 | 97 |
| Peněžní tok (v EUR) | 33 254 746 | 48 644 480 | 41 707 715 | 39 805 852 |
| Index | 100 | 146 | 125 | 120 |
| Investice (v EUR) | 60 405 839 | 67 794 023 | 82 761 718 | 59 886 812 |
| Index | 100 | 112 | 137 | 99 |
| Návratnost investic (v %) | 34 | 36 | 24 | 20 |
| Index | 100 | 105 | 70 | 58 |
| Zdroj: výrobci v Unii zařazení do vzorku |

(484)

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii zařazených do vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 11

Tabulka 11

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

2017

2018

2019

OŠ

Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje)

8,1

8,4

8,5

7,9

Index

Index

100

100

104

104

104

104

97

97

Peněžní tok (v EUR)

33 254 746

48 644 480

41 707 715

39 805 852

Index

Index

100

100

146

146

125

125

120

120

Investice (v EUR)

60 405 839

67 794 023

82 761 718

59 886 812

Index

Index

100

100

112

112

137

137

99

99

Návratnost investic (v %)

34

36

24

20

Index

Index

100

100

105

105

70

70

58

58

Zdroj: výrobci v Unii zařazení do vzorku

výrobci v Unii zařazení do vzorku

| (485) | Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku stanovila Komise tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje. |
| --- | --- |

(485)

Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku stanovila Komise tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje.

| (486) | Ziskovost výrobců zařazených do vzorku byla v posuzovaném období kladná, ovšem abnormálně nízká a snížila se z 8,1 % v roce 2017 na 7,9 % v období šetření. |
| --- | --- |

(486)

Ziskovost výrobců zařazených do vzorku byla v posuzovaném období kladná, ovšem abnormálně nízká a snížila se z 8,1 % v roce 2017 na 7,9 % v období šetření.

| (487) | Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací skupina ZTT tvrdila, že na základě analýzy reverzního inženýrství dosáhlo výrobní odvětví Unie velmi vysokých zisků nadměrnými cenami na trhu Unie, což vyvolalo vážné pochybnosti o újmě působené výrobnímu odvětví Unie, a že cenové podbízení bylo způsobeno nepřiměřenými cenami výrobního odvětví Unie, a nikoli levným dovozem z Číny. |
| --- | --- |

(487)

Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací skupina ZTT tvrdila, že na základě analýzy reverzního inženýrství dosáhlo výrobní odvětví Unie velmi vysokých zisků nadměrnými cenami na trhu Unie, což vyvolalo vážné pochybnosti o újmě působené výrobnímu odvětví Unie, a že cenové podbízení bylo způsobeno nepřiměřenými cenami výrobního odvětví Unie, a nikoli levným dovozem z Číny.

| (488) | Komise s tímto tvrzením nesouhlasí. Analýza reverzního inženýrství byla pouze částečná a nezakládala se na úplném posouzení nákladů a cen. Komise ověřila zisková rozpětí na základě takové komplexní analýzy a shledala, že jsou přesně taková, jak byla popsána. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(488)

Komise s tímto tvrzením nesouhlasí. Analýza reverzního inženýrství byla pouze částečná a nezakládala se na úplném posouzení nákladů a cen. Komise ověřila zisková rozpětí na základě takové komplexní analýzy a shledala, že jsou přesně taková, jak byla popsána. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (489) | Podle žadatelů by potřeba investic a výzkumu v tomto odvětví vyžadovala ziskové rozpětí ve výši 15 %. Šetření ukázalo, že úroveň již plánovaných investic, které by se uskutečnily za obvyklých okolností, aby se udržel krok s vývojem na trhu, by musela být zachována průměrným ziskem ve výši 13,4 % na základě posuzovaného období. Tyto investice se týkaly následujících oblastí: náklady na reorganizaci a údržbu za účelem zajištění účinnosti stávající kapacity, přizpůsobení kapacity měnícímu se sortimentu výrobků; rozšíření kapacity; výdaje na výzkum a vývoj (inovace produktů a procesů). |
| --- | --- |

(489)

Podle žadatelů by potřeba investic a výzkumu v tomto odvětví vyžadovala ziskové rozpětí ve výši 15 %. Šetření ukázalo, že úroveň již plánovaných investic, které by se uskutečnily za obvyklých okolností, aby se udržel krok s vývojem na trhu, by musela být zachována průměrným ziskem ve výši 13,4 % na základě posuzovaného období. Tyto investice se týkaly následujících oblastí: náklady na reorganizaci a údržbu za účelem zajištění účinnosti stávající kapacity, přizpůsobení kapacity měnícímu se sortimentu výrobků; rozšíření kapacity; výdaje na výzkum a vývoj (inovace produktů a procesů).

| (490) | Komise dále zjistila, že výše uvedený řádový rozsah je v souladu s historickými zisky při neexistenci čínského dumpingového dovozu, který, jak je zdůrazněno v analýze provedené v tabulce 11a, se pohybuje v rozmezí 12 %. |
| --- | --- |

(490)

Komise dále zjistila, že výše uvedený řádový rozsah je v souladu s historickými zisky při neexistenci čínského dumpingového dovozu, který, jak je zdůrazněno v analýze provedené v tabulce 11a, se pohybuje v rozmezí 12 %.

| (491) | To zdůrazňuje, že úroveň zisku v rozmezí 8 % během posuzovaného období nepostačuje k udržení činnosti na rostoucím trhu s vyspělými technologiemi, a je tedy vyjádřením újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
  Tabulka 11a

  ziskovost výrobního odvětví Unie před rokem 2017 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskové rozpětí (v %) | 10,4  % | 12,6  % | 12,4  % |

(491)

To zdůrazňuje, že úroveň zisku v rozmezí 8 % během posuzovaného období nepostačuje k udržení činnosti na rostoucím trhu s vyspělými technologiemi, a je tedy vyjádřením újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.

Tabulka 11a

ziskovost výrobního odvětví Unie před rokem 2017

ziskovost výrobního odvětví Unie před rokem 2017

2014

2015

2016

Ziskové rozpětí (v %)

10,4  %

12,6  %

12,4  %

| (492) | To však v tomto případě nebylo zjištěno. Ziskovost se ve srovnání s obdobím 2014–2016 skutečně snížila. Nižší úroveň zisku během posuzovaného období odráží významnou cenovou újmu během celého posuzovaného období. Z důvodu tlaku na pokles cen způsobeného dovozem z Číny (jak z hlediska jeho zvýšeného objemu, tak z důvodu nízkých cen) výrobní odvětví Unie nedokázalo zvýšit ceny, minimalizovat náklady a v důsledku toho tak dosáhnout běžných úrovní zisku dosahovaných před náporem expanze, natož pak dosáhnout jakéhokoli růstu. |
| --- | --- |

(492)

To však v tomto případě nebylo zjištěno. Ziskovost se ve srovnání s obdobím 2014–2016 skutečně snížila. Nižší úroveň zisku během posuzovaného období odráží významnou cenovou újmu během celého posuzovaného období. Z důvodu tlaku na pokles cen způsobeného dovozem z Číny (jak z hlediska jeho zvýšeného objemu, tak z důvodu nízkých cen) výrobní odvětví Unie nedokázalo zvýšit ceny, minimalizovat náklady a v důsledku toho tak dosáhnout běžných úrovní zisku dosahovaných před náporem expanze, natož pak dosáhnout jakéhokoli růstu.

| (493) | Po zvýšení v roce 2018 se peněžní tok v druhé polovině posuzovaného období snížil. |
| --- | --- |

(493)

Po zvýšení v roce 2018 se peněžní tok v druhé polovině posuzovaného období snížil.

| (494) | V důsledku přímého tlaku ze strany dováženého zboží muselo výrobní odvětví Unie odložit investice, včetně těch, které již byly naplánovány a schváleny. Tyto investice, jejichž cílem bylo rozšíření stávající výrobní kapacity Unie, byly v průběhu posuzovaného období pozastaveny (i když jejich provádění již začalo), což bylo přímým důsledkem změněných tržních podmínek způsobených agresivní cenovou politikou čínského dovozu. To vedlo k prudkému poklesu investic ke konci posuzovaného období v protikladu k trendu v předchozích letech a celkovému růstu trhu. |
| --- | --- |

(494)

V důsledku přímého tlaku ze strany dováženého zboží muselo výrobní odvětví Unie odložit investice, včetně těch, které již byly naplánovány a schváleny. Tyto investice, jejichž cílem bylo rozšíření stávající výrobní kapacity Unie, byly v průběhu posuzovaného období pozastaveny (i když jejich provádění již začalo), což bylo přímým důsledkem změněných tržních podmínek způsobených agresivní cenovou politikou čínského dovozu. To vedlo k prudkému poklesu investic ke konci posuzovaného období v protikladu k trendu v předchozích letech a celkovému růstu trhu.

| (495) | Návratnost uskutečněných investic se během posuzovaného období vyvíjela negativně a ve skutečnosti se snížila o 42 %. Tento nepříznivý vývoj ukazuje, že ačkoli se s cílem udržet a zlepšit účinnost a konkurenceschopnost i nadále investovalo, návratnost těchto investic během posuzovaného období z důvodu neschopnosti výrobního odvětví Unie zvýšit míru ziskovosti podstatně klesla. |
| --- | --- |

(495)

Návratnost uskutečněných investic se během posuzovaného období vyvíjela negativně a ve skutečnosti se snížila o 42 %. Tento nepříznivý vývoj ukazuje, že ačkoli se s cílem udržet a zlepšit účinnost a konkurenceschopnost i nadále investovalo, návratnost těchto investic během posuzovaného období z důvodu neschopnosti výrobního odvětví Unie zvýšit míru ziskovosti podstatně klesla.

| (496) | Jelikož návratnost investic klesla tak rychle, je schopnost výrobních subjektů zařazených do vzorku opatřit si kapitál v budoucnu zjevně ohrožena, pokud se situace nezlepší. |
| --- | --- |

(496)

Jelikož návratnost investic klesla tak rychle, je schopnost výrobních subjektů zařazených do vzorku opatřit si kapitál v budoucnu zjevně ohrožena, pokud se situace nezlepší.

4.10   Analýza prodeje na základě nabídkových řízení

Analýza prodeje na základě nabídkových řízení

| (497) | Převážná většina kabelů z optických vláken se prodává prostřednictvím nabídkových řízení. S cílem porozumět tomuto důležitému aspektu trhu a doplnit svou analýzu újmy si Komise vyžádala podrobné informace o nabídkových řízeních od čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, výrobců v Unii zařazených do vzorku, dovozců a uživatelů. Vznášela dotazy týkající se povahy, procesu, doby konání a dalších relevantních charakteristik jak skončených, tak probíhajících nabídkových řízení. Zadavatelé s Komisí spolupracovali jen velmi málo. Šetření se neúčastnil žádný veřejný zadavatel a mezi velkými telekomunikačními operátory poskytla podrobné informace o nabídkových řízeních pouze společnost Deutsche Telekom. |
| --- | --- |

(497)

Převážná většina kabelů z optických vláken se prodává prostřednictvím nabídkových řízení. S cílem porozumět tomuto důležitému aspektu trhu a doplnit svou analýzu újmy si Komise vyžádala podrobné informace o nabídkových řízeních od čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, výrobců v Unii zařazených do vzorku, dovozců a uživatelů. Vznášela dotazy týkající se povahy, procesu, doby konání a dalších relevantních charakteristik jak skončených, tak probíhajících nabídkových řízení. Zadavatelé s Komisí spolupracovali jen velmi málo. Šetření se neúčastnil žádný veřejný zadavatel a mezi velkými telekomunikačními operátory poskytla podrobné informace o nabídkových řízeních pouze společnost Deutsche Telekom.

| (498) | Po neuložení prozatímních opatření si Komise od výrobců v Unii zařazených do vzorku vyžádala dodatečné podrobné informace o všech nabídkových řízeních, kterých se zúčastnili během posuzovaného období, včetně informací o nabídkách, cenách a konkurentech, pokud byly k dispozici. |
| --- | --- |

(498)

Po neuložení prozatímních opatření si Komise od výrobců v Unii zařazených do vzorku vyžádala dodatečné podrobné informace o všech nabídkových řízeních, kterých se zúčastnili během posuzovaného období, včetně informací o nabídkách, cenách a konkurentech, pokud byly k dispozici.

| (499) | Předložené informace poskytly velmi různorodý a roztříštěný obraz s velkým počtem nabídek organizovaných každý rok v různých členských státech, širokou škálou zadavatelů a předkladatelů nabídek a různou dobou trvání a podmínkami. Pokud jde o uchazeče, mohou být nabídky buď veřejné, organizované obcemi nebo jinými veřejnými subjekty, nebo soukromé, organizované velkými telekomunikačními operátory nebo provozovateli sítí. Existuje také mnoho dalších menších druhů nabídek, kotací, elektronických dražeb a menších částek, které lze získat prostřednictvím přímého kontaktu se zákazníky. Každé nabídkové řízení je velmi specifické pro zadavatele, který může použít různé postupy v závislosti na konkrétním nabídkovém řízení a vývoji na trhu. V nabídkových řízeních také podává nabídku celá řada účastníků. Čínští vyvážející výrobci se účastní přímo (rovněž prostřednictvím svých dceřiných společností) a nepřímo partnerstvím s místními společnostmi v různých členských státech. Dovozci, obchodníci a distributoři rovněž soutěží s výrobci v Unii. Někdy jsou do řízení rovněž zapojeny subjekty, které zajišťují instalaci, a prodej výrobků vítězných dodavatelů telekomunikačním operátorům se uskutečňuje prostřednictvím těchto subjektů, které zajišťují instalaci. |
| --- | --- |

(499)

Předložené informace poskytly velmi různorodý a roztříštěný obraz s velkým počtem nabídek organizovaných každý rok v různých členských státech, širokou škálou zadavatelů a předkladatelů nabídek a různou dobou trvání a podmínkami. Pokud jde o uchazeče, mohou být nabídky buď veřejné, organizované obcemi nebo jinými veřejnými subjekty, nebo soukromé, organizované velkými telekomunikačními operátory nebo provozovateli sítí. Existuje také mnoho dalších menších druhů nabídek, kotací, elektronických dražeb a menších částek, které lze získat prostřednictvím přímého kontaktu se zákazníky. Každé nabídkové řízení je velmi specifické pro zadavatele, který může použít různé postupy v závislosti na konkrétním nabídkovém řízení a vývoji na trhu. V nabídkových řízeních také podává nabídku celá řada účastníků. Čínští vyvážející výrobci se účastní přímo (rovněž prostřednictvím svých dceřiných společností) a nepřímo partnerstvím s místními společnostmi v různých členských státech. Dovozci, obchodníci a distributoři rovněž soutěží s výrobci v Unii. Někdy jsou do řízení rovněž zapojeny subjekty, které zajišťují instalaci, a prodej výrobků vítězných dodavatelů telekomunikačním operátorům se uskutečňuje prostřednictvím těchto subjektů, které zajišťují instalaci.

| (500) | Šetření rovněž ukázalo, že počet nabídkových řízení pořádaných v Unii je velmi vysoký. Tři výrobci v Unii zařazení do vzorku uvedli celkem více než 500 nabídkových řízení, kterých se přímo účastnili během období šetření. Jeden ze spolupracujících dovozců, kteří nejsou ve spojení, se účastní 150–200 nabídkových řízení ročně, které se zaměřují pouze na německý trh. |
| --- | --- |

(500)

Šetření rovněž ukázalo, že počet nabídkových řízení pořádaných v Unii je velmi vysoký. Tři výrobci v Unii zařazení do vzorku uvedli celkem více než 500 nabídkových řízení, kterých se přímo účastnili během období šetření. Jeden ze spolupracujících dovozců, kteří nejsou ve spojení, se účastní 150–200 nabídkových řízení ročně, které se zaměřují pouze na německý trh.

| (501) | Doba trvání nabídkových řízení je velmi proměnlivá – od okamžité dodávky po tři roky. V dlouhodobějších nabídkových řízeních, zatímco ceny jsou sjednány, objemy nejsou pevně stanoveny, a proto mohou zadavatelé pořádat další nabídková řízení, která nahradí ta stávající při poklesu cen. Zatímco nabídková řízení tedy ohledně cenových podmínek stanovují určitý obecný „strop“, ceny se po celou dobu trvání nabídkového řízení mohou dynamicky měnit, k čemuž i skutečně dochází. V důsledku toho mají tendenci se přizpůsobovat a do značné míry odrážet stávající podmínky na trhu. |
| --- | --- |

(501)

Doba trvání nabídkových řízení je velmi proměnlivá – od okamžité dodávky po tři roky. V dlouhodobějších nabídkových řízeních, zatímco ceny jsou sjednány, objemy nejsou pevně stanoveny, a proto mohou zadavatelé pořádat další nabídková řízení, která nahradí ta stávající při poklesu cen. Zatímco nabídková řízení tedy ohledně cenových podmínek stanovují určitý obecný „strop“, ceny se po celou dobu trvání nabídkového řízení mohou dynamicky měnit, k čemuž i skutečně dochází. V důsledku toho mají tendenci se přizpůsobovat a do značné míry odrážet stávající podmínky na trhu.

| (502) | Komise analyzovala podrobné informace o nabídkových řízeních předložené výrobci v Unii zařazenými do vzorku v reakci na její žádost. Z oznámených nabídkových řízení, v nichž výrobci v Unii předložili nabídku během posuzovaného období, Komise analyzovala ta nabídková řízení, u nichž existovaly konkrétní důkazy o čínské účasti. Během posuzovaného období bylo takových nabídkových řízení 55. Analyzovaná nabídková řízení představují 45 % prodeje výrobců v Unii zařazených do vzorku a 14 % celkové spotřeby EU během období šetření. U těchto nabídkových řízení byla provedena podrobná analýza cenové a objemové újmy v jednotlivých nabídkových řízeních, z níž vyplývají významné ztráty prodeje (mezi 25 % a 100 %) a/nebo stlačení cen (mezi 5 % a 55 %) a/nebo cenové podbízení (mezi 8 % a 39 %). Tato analýza zaměřená na konkrétní nabídkové řízení dále potvrdila stlačení cen a cenové podbízení zjištěné během celého období. |
| --- | --- |

(502)

Komise analyzovala podrobné informace o nabídkových řízeních předložené výrobci v Unii zařazenými do vzorku v reakci na její žádost. Z oznámených nabídkových řízení, v nichž výrobci v Unii předložili nabídku během posuzovaného období, Komise analyzovala ta nabídková řízení, u nichž existovaly konkrétní důkazy o čínské účasti. Během posuzovaného období bylo takových nabídkových řízení 55. Analyzovaná nabídková řízení představují 45 % prodeje výrobců v Unii zařazených do vzorku a 14 % celkové spotřeby EU během období šetření. U těchto nabídkových řízení byla provedena podrobná analýza cenové a objemové újmy v jednotlivých nabídkových řízeních, z níž vyplývají významné ztráty prodeje (mezi 25 % a 100 %) a/nebo stlačení cen (mezi 5 % a 55 %) a/nebo cenové podbízení (mezi 8 % a 39 %). Tato analýza zaměřená na konkrétní nabídkové řízení dále potvrdila stlačení cen a cenové podbízení zjištěné během celého období.

| (503) | Společnost Connect Com předložila k nabídkovým řízením své připomínky a poukázala na to, že výrobci v Unii zastoupení žadatelem obecně neprohráli velký počet nabídkových řízení, ale pouze jedno nebo pár velkých soukromých nabídkových řízení. Zdůraznila, že žadatel k prokázání cenového podbízení odkázal pouze na jednu výzvu k podání nabídky v soukromém nabídkovém řízení a cenové chování jednoho čínského výrobce. Společnost Connect Com předložila oznámení o zakázkách zadaných v německém okrese, v němž byly výslovně uvedeny ceny vítězného uchazeče. Tvrdila, že žadatel ve svém podání vynechal celý tržní segment veřejných zakázek. Podle společnosti Connect Com nebyli výrobci v Unii zastoupení žadatelem v těchto nabídkových řízeních úspěšní, protože nesplnili požadovaná kritéria (např. sklady, zásoby, široký sortiment výrobků, logistická koncepce). Společnost Connect Com zejména zdůraznila omezenou skladovací kapacitu společností Prysmian a Corning. Tvrdila, že odmítání existence tržního segmentu veřejných zakázek by nebylo správné, protože ceny na veřejném a soukromém trhu se zakázkami jsou do velké míry ve shodě nebo jsou vzájemně závislé. Podle společnosti Connect Com by nebylo správné uložit antidumpingová cla na celý trh, který je segmentovaný na veřejná a soukromá nabídková řízení. Odkázala na 42. bod odůvodnění rozhodnutí Komise ze dne 20. března 1998 o zastavení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu oxidu wolframového a kyseliny wolframové pocházejících z Čínské lidové republiky (98/230/ES) (148). Na základě tohoto rozhodnutí společnost Connect Com tvrdila, že v případě segmentovaných trhů neexistuje pro výrobní odvětví Unie celková újma, pokud má výrobní odvětví Unie i přes určitý pokles prodeje v jednom segmentu trhu (v tomto případě soukromých nabídkových řízení) prodejní příležitosti v jiném segmentu trhu (zde veřejná nabídková řízení), které kompenzují pokles objemu prodeje. |
| --- | --- |

(503)

Společnost Connect Com předložila k nabídkovým řízením své připomínky a poukázala na to, že výrobci v Unii zastoupení žadatelem obecně neprohráli velký počet nabídkových řízení, ale pouze jedno nebo pár velkých soukromých nabídkových řízení. Zdůraznila, že žadatel k prokázání cenového podbízení odkázal pouze na jednu výzvu k podání nabídky v soukromém nabídkovém řízení a cenové chování jednoho čínského výrobce. Společnost Connect Com předložila oznámení o zakázkách zadaných v německém okrese, v němž byly výslovně uvedeny ceny vítězného uchazeče. Tvrdila, že žadatel ve svém podání vynechal celý tržní segment veřejných zakázek. Podle společnosti Connect Com nebyli výrobci v Unii zastoupení žadatelem v těchto nabídkových řízeních úspěšní, protože nesplnili požadovaná kritéria (např. sklady, zásoby, široký sortiment výrobků, logistická koncepce). Společnost Connect Com zejména zdůraznila omezenou skladovací kapacitu společností Prysmian a Corning. Tvrdila, že odmítání existence tržního segmentu veřejných zakázek by nebylo správné, protože ceny na veřejném a soukromém trhu se zakázkami jsou do velké míry ve shodě nebo jsou vzájemně závislé. Podle společnosti Connect Com by nebylo správné uložit antidumpingová cla na celý trh, který je segmentovaný na veřejná a soukromá nabídková řízení. Odkázala na 42. bod odůvodnění rozhodnutí Komise ze dne 20. března 1998 o zastavení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu oxidu wolframového a kyseliny wolframové pocházejících z Čínské lidové republiky (98/230/ES) (148). Na základě tohoto rozhodnutí společnost Connect Com tvrdila, že v případě segmentovaných trhů neexistuje pro výrobní odvětví Unie celková újma, pokud má výrobní odvětví Unie i přes určitý pokles prodeje v jednom segmentu trhu (v tomto případě soukromých nabídkových řízení) prodejní příležitosti v jiném segmentu trhu (zde veřejná nabídková řízení), které kompenzují pokles objemu prodeje.

148

| (504) | Argumenty a analýza uvedené v 502. bodě odůvodnění jsou s těmito tvrzeními v rozporu. Navzdory značnému úsilí výrobního odvětví Unie o udržení cenové konkurenceschopnosti převzali velký podíl trhů čínští vývozci, jejichž nabídkám se, pokud jde o ceny, výrobní odvětví Unie nemohlo rovnat. Pokud jde o rozhodnutí Komise z roku 1998 v souvislosti s dovozem oxidu wolframového a kyseliny wolframové, Komise v daném případě zjistila, že na pokles tržního podílu výrobního odvětví Unie na volném trhu je třeba pohlížet s ohledem na tendenci výrobního odvětví Unie využívat rostoucí podíl své výroby dotčeného výrobku k výrobě navazujících výrobků. Výchozí skutková situace týkající se těchto dvou různých segmentů trhu výrobního odvětví Unie (volný trh a využití pro vlastní spotřebu) se liší od konkurenční situace v tomto případě, kdy se velikost závislého trhu během posuzovaného období mírně snižuje a představuje velmi malou část výroby dotčeného výrobku. Tato tvrzení proto byla zamítnuta. |
| --- | --- |

(504)

Argumenty a analýza uvedené v 502. bodě odůvodnění jsou s těmito tvrzeními v rozporu. Navzdory značnému úsilí výrobního odvětví Unie o udržení cenové konkurenceschopnosti převzali velký podíl trhů čínští vývozci, jejichž nabídkám se, pokud jde o ceny, výrobní odvětví Unie nemohlo rovnat. Pokud jde o rozhodnutí Komise z roku 1998 v souvislosti s dovozem oxidu wolframového a kyseliny wolframové, Komise v daném případě zjistila, že na pokles tržního podílu výrobního odvětví Unie na volném trhu je třeba pohlížet s ohledem na tendenci výrobního odvětví Unie využívat rostoucí podíl své výroby dotčeného výrobku k výrobě navazujících výrobků. Výchozí skutková situace týkající se těchto dvou různých segmentů trhu výrobního odvětví Unie (volný trh a využití pro vlastní spotřebu) se liší od konkurenční situace v tomto případě, kdy se velikost závislého trhu během posuzovaného období mírně snižuje a představuje velmi malou část výroby dotčeného výrobku. Tato tvrzení proto byla zamítnuta.

| (505) | Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací společnost Connect Com tvrdila, že Komise nezveřejnila informace o tom, kolik nabídkových řízení vyhrál čínský výrobce a z jakého důvodu, a zopakovala svůj argument, že cena nebyla nikdy jediným rozhodujícím kritériem, ale spíše kvalita a logistika. Společnost Connect Com rovněž požádala o zveřejnění výsledků analýzy uvedené v 502. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(505)

Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací společnost Connect Com tvrdila, že Komise nezveřejnila informace o tom, kolik nabídkových řízení vyhrál čínský výrobce a z jakého důvodu, a zopakovala svůj argument, že cena nebyla nikdy jediným rozhodujícím kritériem, ale spíše kvalita a logistika. Společnost Connect Com rovněž požádala o zveřejnění výsledků analýzy uvedené v 502. bodě odůvodnění.

| (506) | V tomto ohledu Komise shromáždila podrobné informace o nabídkových řízeních během posuzovaného období. Komise ověřila a analyzovala tyto informace, které jsou vysoce důvěrné, a proto kromě souhrnu uvedeného ve výše uvedených bodech odůvodnění nemohou být sděleny zúčastněným stranám. |
| --- | --- |

(506)

V tomto ohledu Komise shromáždila podrobné informace o nabídkových řízeních během posuzovaného období. Komise ověřila a analyzovala tyto informace, které jsou vysoce důvěrné, a proto kromě souhrnu uvedeného ve výše uvedených bodech odůvodnění nemohou být sděleny zúčastněným stranám.

| (507) | Analýza nabídkových řízení poukazuje na proces zrychleného nahrazování výrobků výrobního odvětví Unie čínskými výrobky, což potvrzují nabídková řízení na konci období šetření. To odhalilo erozi cen a další významné ztráty výrobního odvětví Unie, pokud jde o objem, které odpovídají celkovému obrazu o újmě a potvrzují jej. |
| --- | --- |

(507)

Analýza nabídkových řízení poukazuje na proces zrychleného nahrazování výrobků výrobního odvětví Unie čínskými výrobky, což potvrzují nabídková řízení na konci období šetření. To odhalilo erozi cen a další významné ztráty výrobního odvětví Unie, pokud jde o objem, které odpovídají celkovému obrazu o újmě a potvrzují jej.

4.11   Závěr ohledně újmy

Závěr ohledně újmy

| (508) | Několik ukazatelů signalizovalo pozitivní trend, například výroba, kapacita, objem prodeje na trhu v Unii a zaměstnanost. Nicméně vývoj těchto ukazatelů se neshodoval s nárůstem spotřeby, a vlastně tyto ukazatele by se měly zvyšovat výrazněji, pokud by výrobní odvětví Unie dokázalo naplno využít rostoucího trhu. Navzdory zvýšenému objemu prodeje ztratilo výrobní odvětví Unie na rostoucím trhu 10,8 procentního bodu ze svého podílu na trhu (z 64,3 % na 53,5 %). Tato ztráta souvisí s cenovým tlakem ze strany čínského vývozu, výrazným cenovým podbízením a v každém případě se stlačením cen během posuzovaného období. |
| --- | --- |

(508)

Několik ukazatelů signalizovalo pozitivní trend, například výroba, kapacita, objem prodeje na trhu v Unii a zaměstnanost. Nicméně vývoj těchto ukazatelů se neshodoval s nárůstem spotřeby, a vlastně tyto ukazatele by se měly zvyšovat výrazněji, pokud by výrobní odvětví Unie dokázalo naplno využít rostoucího trhu. Navzdory zvýšenému objemu prodeje ztratilo výrobní odvětví Unie na rostoucím trhu 10,8 procentního bodu ze svého podílu na trhu (z 64,3 % na 53,5 %). Tato ztráta souvisí s cenovým tlakem ze strany čínského vývozu, výrazným cenovým podbízením a v každém případě se stlačením cen během posuzovaného období.

| (509) | Výše uvedené skutečnosti způsobily finanční újmu v podobě nižších zisků a poklesu investic a jejich návratnosti. |
| --- | --- |

(509)

Výše uvedené skutečnosti způsobily finanční újmu v podobě nižších zisků a poklesu investic a jejich návratnosti.

| (510) | Jak je vysvětleno výše v 502. bodě odůvodnění, analýza prodeje v rámci nabídkových řízení navíc naznačuje, že se zrychlují ztráta podílu na trhu a eroze cen, které budou z důvodu extrémně agresivního chování čínských vyvážejících výrobců pokračovat i nadále. |
| --- | --- |

(510)

Jak je vysvětleno výše v 502. bodě odůvodnění, analýza prodeje v rámci nabídkových řízení navíc naznačuje, že se zrychlují ztráta podílu na trhu a eroze cen, které budou z důvodu extrémně agresivního chování čínských vyvážejících výrobců pokračovat i nadále.

| (511) | Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací CCCME tvrdila, že několik klíčových ukazatelů neprokázalo, že výrobní odvětví Unie trpí újmou, jelikož objem výroby a zaměstnanost zůstaly stabilní, jeho kapacita se zvýšila, prodejní ceny zůstaly stabilní s mírným poklesem a jeho ziskovost a investice zůstaly na vysoké úrovni. |
| --- | --- |

(511)

Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací CCCME tvrdila, že několik klíčových ukazatelů neprokázalo, že výrobní odvětví Unie trpí újmou, jelikož objem výroby a zaměstnanost zůstaly stabilní, jeho kapacita se zvýšila, prodejní ceny zůstaly stabilní s mírným poklesem a jeho ziskovost a investice zůstaly na vysoké úrovni.

| (512) | Jak je uvedeno v 508. bodě odůvodnění, tyto ukazatele musí být posuzovány ve vztahu ke zvýšené spotřebě na rostoucím trhu a tato analýza ukázala, že výrobní odvětví Unie nemohlo dostatečně těžit z expandujícího trhu, což svědčí o skutečných negativních účincích na růst výrobního odvětví Unie. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(512)

Jak je uvedeno v 508. bodě odůvodnění, tyto ukazatele musí být posuzovány ve vztahu ke zvýšené spotřebě na rostoucím trhu a tato analýza ukázala, že výrobní odvětví Unie nemohlo dostatečně těžit z expandujícího trhu, což svědčí o skutečných negativních účincích na růst výrobního odvětví Unie. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (513) | CCCME rovněž tvrdila, že samotná kritéria podílu na trhu nemohou být podkladem pro zjištění podstatné újmy, a jelikož se zvýšila poptávka, zvýšil se prodej všech účastníků na trhu, což svědčí o otevřeném a konkurenčním trhu. CCCME navíc tvrdila, že budoucí zhoršení situace výrobního odvětví Unie nemůže být podkladem pro zjištění podstatné újmy, neboť toto šetření neposuzovalo hrozbu újmy, ani nebyla splněna důkazní norma požadovaná v takovém případě. |
| --- | --- |

(513)

CCCME rovněž tvrdila, že samotná kritéria podílu na trhu nemohou být podkladem pro zjištění podstatné újmy, a jelikož se zvýšila poptávka, zvýšil se prodej všech účastníků na trhu, což svědčí o otevřeném a konkurenčním trhu. CCCME navíc tvrdila, že budoucí zhoršení situace výrobního odvětví Unie nemůže být podkladem pro zjištění podstatné újmy, neboť toto šetření neposuzovalo hrozbu újmy, ani nebyla splněna důkazní norma požadovaná v takovém případě.

| (514) | V tomto ohledu Komise připomíná, že zjištění podstatné újmy není založeno pouze na podílech na trhu, ale na souhrnu několika hospodářských ukazatelů posuzovaných ve 426., 431., 437., 444. a 490. bodě odůvodnění, které zahrnovaly mimo jiné skutečné negativní dopady na růst, stlačení cen, cenové podbízení, prodej pod cenou a stlačený zisk, které poukazují na podstatnou újmu. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(514)

V tomto ohledu Komise připomíná, že zjištění podstatné újmy není založeno pouze na podílech na trhu, ale na souhrnu několika hospodářských ukazatelů posuzovaných ve 426., 431., 437., 444. a 490. bodě odůvodnění, které zahrnovaly mimo jiné skutečné negativní dopady na růst, stlačení cen, cenové podbízení, prodej pod cenou a stlačený zisk, které poukazují na podstatnou újmu. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (515) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(515)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.

5.   PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI

PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI

| (516) | V souladu s čl. 3 odst. 6 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. V souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení Komise rovněž zkoumala, zda výrobnímu odvětví Unie mohly ve stejnou dobu působit újmu i jiné známé činitele. Komise zajistila, aby případná újma, kterou mohly způsobit jiné činitele než dumpingový dovoz z dotčené země, nebyla přičítána tomuto dumpingovému dovozu. Těmito činiteli jsou: dovoz ze třetích zemí, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie, závislý prodej a ceny surovin. |
| --- | --- |

(516)

V souladu s čl. 3 odst. 6 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. V souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení Komise rovněž zkoumala, zda výrobnímu odvětví Unie mohly ve stejnou dobu působit újmu i jiné známé činitele. Komise zajistila, aby případná újma, kterou mohly způsobit jiné činitele než dumpingový dovoz z dotčené země, nebyla přičítána tomuto dumpingovému dovozu. Těmito činiteli jsou: dovoz ze třetích zemí, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie, závislý prodej a ceny surovin.

5.1   Účinky dumpingového dovozu

Účinky dumpingového dovozu

| (517) | Ke snížení podílu výrobního odvětví Unie na trhu v průběhu posuzovaného období došlo ve stejnou dobu a přímo souviselo s masivním pronikáním vysokého objemu dovozu z Číny na trh Unie. Tento dovoz ve srovnání s cenami výrobního odvětví Unie představoval výrazné cenové podbízení a v každém případě vedl k významnému stlačení cen prodeje v Unii. |
| --- | --- |

(517)

Ke snížení podílu výrobního odvětví Unie na trhu v průběhu posuzovaného období došlo ve stejnou dobu a přímo souviselo s masivním pronikáním vysokého objemu dovozu z Číny na trh Unie. Tento dovoz ve srovnání s cenami výrobního odvětví Unie představoval výrazné cenové podbízení a v každém případě vedl k významnému stlačení cen prodeje v Unii.

| (518) | Objem dovozu z Číny se zvýšil (jak je uvedeno v tabulce 3) z přibližně 189 000 kilometrů kabelů v roce 2017 na zhruba 498 000 kilometrů kabelů v období šetření, což představuje téměř dvouapůlnásobný nárůst (+163 %). Podíl na trhu se během stejného období zvýšil ze 14,8 % na 28,3 %, což představuje téměř dvojnásobný nárůst (+91 %). Za stejné období (podle tabulky 6) se prodej výrobního odvětví Unie na volném trhu zvýšil o pouhých 14 % a jeho tržní podíl se snížil z 64,3 % na 53,5 %, došlo tedy k poklesu o 10,8 procentního bodu (nebo –17 %). Prodej na menším závislém trhu zaznamenal mírný pokles (–12 %). Dumpingový dovoz se zvýšil v absolutním i relativním vyjádření. Tabulka 1 ukazuje, že spotřeba na trhu Unie se v posuzovaném období zvýšila o 38 % a je zcela zřejmé, že tohoto nárůstu využil hlavně dovoz z Číny. |
| --- | --- |

(518)

Objem dovozu z Číny se zvýšil (jak je uvedeno v tabulce 3) z přibližně 189 000 kilometrů kabelů v roce 2017 na zhruba 498 000 kilometrů kabelů v období šetření, což představuje téměř dvouapůlnásobný nárůst (+163 %). Podíl na trhu se během stejného období zvýšil ze 14,8 % na 28,3 %, což představuje téměř dvojnásobný nárůst (+91 %). Za stejné období (podle tabulky 6) se prodej výrobního odvětví Unie na volném trhu zvýšil o pouhých 14 % a jeho tržní podíl se snížil z 64,3 % na 53,5 %, došlo tedy k poklesu o 10,8 procentního bodu (nebo –17 %). Prodej na menším závislém trhu zaznamenal mírný pokles (–12 %). Dumpingový dovoz se zvýšil v absolutním i relativním vyjádření. Tabulka 1 ukazuje, že spotřeba na trhu Unie se v posuzovaném období zvýšila o 38 % a je zcela zřejmé, že tohoto nárůstu využil hlavně dovoz z Číny.

| (519) | Ceny dumpingového dovozu se během posuzovaného období výrazně snížily, například o 62 % podle tabulky 4a. Srovnatelné prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie stranám, které nejsou ve spojení (volný trh), na základě analýzy v tabulce 8a během tohoto období celkově poklesly o 12 % a podle podrobnější analýzy v tabulce 8b o 41 %. Úroveň cen do velké míry závisí na složitosti prodávaných typů výrobků a srovnání domácích výrobků a výrobků dovážených z dotčené země (na základě společností zařazených do vzorku) podle typů výrobků je nejpřesnějším nástrojem pro posouzení cenových trendů. Během období šetření to ukazuje vážené průměrné rozpětí cenového podbízení u dvou vyvážejících výrobců zařazených do vzorku v rozmezí od 30,0 % do 33,2 %. |
| --- | --- |

(519)

Ceny dumpingového dovozu se během posuzovaného období výrazně snížily, například o 62 % podle tabulky 4a. Srovnatelné prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie stranám, které nejsou ve spojení (volný trh), na základě analýzy v tabulce 8a během tohoto období celkově poklesly o 12 % a podle podrobnější analýzy v tabulce 8b o 41 %. Úroveň cen do velké míry závisí na složitosti prodávaných typů výrobků a srovnání domácích výrobků a výrobků dovážených z dotčené země (na základě společností zařazených do vzorku) podle typů výrobků je nejpřesnějším nástrojem pro posouzení cenových trendů. Během období šetření to ukazuje vážené průměrné rozpětí cenového podbízení u dvou vyvážejících výrobců zařazených do vzorku v rozmezí od 30,0 % do 33,2 %.

| (520) | Toto agresivní chování začalo od začátku posuzovaného období snižovat podíl výrobního odvětví Unie na trhu a během období šetření byly čínské výrobky i nadále dostupné na trhu za extrémně nízké ceny (hluboko pod výrobními náklady výrobního odvětví Unie). K tomu došlo mimo jiné i s přispěním mechanismů popsaných výše v oddíle týkajícím se nabídkových řízení (499. až 502. bod odůvodnění) a způsobilo stlačení cen, ztráty z prodeje, snížení podílu na trhu a finanční újmu, a to jak z hlediska nižší ziskovosti, tak i klesajících investic, čímž byla ohrožena existence výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(520)

Toto agresivní chování začalo od začátku posuzovaného období snižovat podíl výrobního odvětví Unie na trhu a během období šetření byly čínské výrobky i nadále dostupné na trhu za extrémně nízké ceny (hluboko pod výrobními náklady výrobního odvětví Unie). K tomu došlo mimo jiné i s přispěním mechanismů popsaných výše v oddíle týkajícím se nabídkových řízení (499. až 502. bod odůvodnění) a způsobilo stlačení cen, ztráty z prodeje, snížení podílu na trhu a finanční újmu, a to jak z hlediska nižší ziskovosti, tak i klesajících investic, čímž byla ohrožena existence výrobního odvětví Unie.

| (521) | Jak je popsáno v 494. bodě odůvodnění, existovaly rovněž důkazy, že byly některé plánované investice a projekty expanze výrobního odvětví Unie zrušeny nebo pozastaveny z důvodu zvýšení dovozu z Číny za agresivní ceny a následné ztráty podílu výrobního odvětví Unie na trhu. |
| --- | --- |

(521)

Jak je popsáno v 494. bodě odůvodnění, existovaly rovněž důkazy, že byly některé plánované investice a projekty expanze výrobního odvětví Unie zrušeny nebo pozastaveny z důvodu zvýšení dovozu z Číny za agresivní ceny a následné ztráty podílu výrobního odvětví Unie na trhu.

5.2   Vliv jiných činitelů

Vliv jiných činitelů

5.2.1   Dovoz ze třetích zemí

Dovoz ze třetích zemí

| (522) | Dovoz z dalších třetích zemí se v posuzovaném období vyvíjel takto:

  Tabulka 12


  Dovoz ze třetích zemí











  Země | | 2017 | 2018 | 2019 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jižní Korea | Objem (v kilometrech kabelů) | 20 450 | 51 339 | 44 405 | 45 908 |
| | Index | 100 | 251 | 217 | 224 |
| | Podíl na trhu (v %) | 1,6  % | 3,3  % | 2,7  % | 2,6  % |
| | Průměrná cena (v EUR/kilometr kabelu) | 796 | 873 | 1 627 | 1 073 |
| | Index | 100 | 110 | 204 | 135 |
| Turecko | Objem (v kilometrech kabelů) | 26 732 | 32 932 | 22 922 | 37 008 |
| | Index | 100 | 123 | 86 | 138 |
| | Podíl na trhu (v %) | 2,1  % | 2,1  % | 1,4  % | 2,1  % |
| | Průměrná cena (v EUR/kilometr kabelu) | 428 | 501 | 776 | 594 |
| | Index | 100 | 117 | 181 | 139 |
| Norsko | Objem (v kilometrech kabelů) | 12 143 | 11 622 | 22 728 | 26 471 |
| | Index | 100 | 96 | 187 | 218 |
| | Podíl na trhu (v %) | 1,0 % | 0,8 % | 1,4  % | 1,5  % |
| | Průměrná cena (v EUR/kilometr kabelu) | 330 | 271 | 279 | 261 |
| | Index | 100 | 82 | 85 | 79 |
| Jiné třetí země | Objem (v kilometrech kabelů) | 126 307 | 114 520 | 77 787 | 107 334 |
| | Index | 100 | 91 | 62 | 85 |
| | Podíl na trhu (v %) | 9,9 % | 7,4  % | 4,7  % | 6,1  % |
| | Průměrná cena (v EUR/kilometr kabelu) | 1 631 | 1 728 | 2 447 | 1 218 |
| | Index | 100 | 106 | 150 | 75 |
| Celkem za všechny třetí země kromě dotčené země | Objem (v kilometrech kabelů) | 185 633 | 210 414 | 167 842 | 216 721 |
| | Index | 100 | 113 | 90 | 117 |
| | Podíl na trhu (v %) | 14,5  % | 13,7  % | 10,1  % | 12,3  % |
| | Průměrná cena (v EUR/kilometr kabelu) | 1 280 | 1 247 | 1 708 | 964 |
| | Index | 100 | 97 | 133 | 75 |
| Zdroj: Údaje od celních orgánů EU, Comext (Eurostat) |

(522)

Dovoz z dalších třetích zemí se v posuzovaném období vyvíjel takto:

Tabulka 12

Tabulka 12

Dovoz ze třetích zemí

Dovoz ze třetích zemí

Země

2017

2018

2019

Období šetření

Jižní Korea

Objem (v kilometrech kabelů)

20 450

51 339

44 405

45 908

Index

Index

100

100

251

251

217

217

224

224

Podíl na trhu (v %)

1,6  %

3,3  %

2,7  %

2,6  %

Průměrná cena (v EUR/kilometr kabelu)

796

873

1 627

1 073

Index

Index

100

100

110

110

204

204

135

135

Turecko

Objem (v kilometrech kabelů)

26 732

32 932

22 922

37 008

Index

Index

100

100

123

123

86

86

138

138

Podíl na trhu (v %)

2,1  %

2,1  %

1,4  %

2,1  %

Průměrná cena (v EUR/kilometr kabelu)

428

501

776

594

Index

Index

100

100

117

117

181

181

139

139

Norsko

Objem (v kilometrech kabelů)

12 143

11 622

22 728

26 471

Index

Index

100

100

96

96

187

187

218

218

Podíl na trhu (v %)

1,0 %

0,8 %

1,4  %

1,5  %

Průměrná cena (v EUR/kilometr kabelu)

330

271

279

261

Index

Index

100

100

82

82

85

85

79

79

Jiné třetí země

Objem (v kilometrech kabelů)

126 307

114 520

77 787

107 334

Index

Index

100

100

91

91

62

62

85

85

Podíl na trhu (v %)

9,9 %

7,4  %

4,7  %

6,1  %

Průměrná cena (v EUR/kilometr kabelu)

1 631

1 728

2 447

1 218

Index

Index

100

100

106

106

150

150

75

75

Celkem za všechny třetí země kromě dotčené země

Objem (v kilometrech kabelů)

185 633

210 414

167 842

216 721

Index

Index

100

100

113

113

90

90

117

117

Podíl na trhu (v %)

14,5  %

13,7  %

10,1  %

12,3  %

Průměrná cena (v EUR/kilometr kabelu)

1 280

1 247

1 708

964

Index

Index

100

100

97

97

133

133

75

75

Zdroj: Údaje od celních orgánů EU, Comext (Eurostat)

Údaje od celních orgánů EU, Comext (Eurostat)

| (523) | Objem dovozu z Koreje se v posuzovaném období zvýšil ze zhruba 20 000 kilometrů kabelů v roce 2017 na asi 45 000 kilometrů kabelů v období šetření. Podíl tohoto dovozu na trhu vzrostl z 1,6 % v roce 2017 na 2,6 % v období šetření. Průměrné ceny dovozu z Koreje se zdají být výrazně vyšší než ceny výrobního odvětví Unie a vyvážejících výrobců. Proto se vzhledem k vysokým cenám a omezenému objemu nezdá, že by dovoz z Koreje hrál roli v újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(523)

Objem dovozu z Koreje se v posuzovaném období zvýšil ze zhruba 20 000 kilometrů kabelů v roce 2017 na asi 45 000 kilometrů kabelů v období šetření. Podíl tohoto dovozu na trhu vzrostl z 1,6 % v roce 2017 na 2,6 % v období šetření. Průměrné ceny dovozu z Koreje se zdají být výrazně vyšší než ceny výrobního odvětví Unie a vyvážejících výrobců. Proto se vzhledem k vysokým cenám a omezenému objemu nezdá, že by dovoz z Koreje hrál roli v újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.

| (524) | Podle všeho se dovoz z Turecka prodával za nízkou cenu, i když byla vyšší než cena dovozu z Číny v období šetření v roce 2018 a postupně se zvyšovala. Podíl tureckých vývozců na trhu však byl v posuzovaném období v zásadě stabilní – představoval jen něco málo přes 2 %. Tyto trendy vycházejí ze statistik, které zahrnují mnoho typů výrobků, a proto vzhledem k celkově omezenému objemu Komise nemohla přesně odhadnout dopad tohoto dovozu na situaci výrobního odvětví Unie. Jelikož nelze vyloučit, že turecký dovoz mohl k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie přispět, vzhledem k relativnímu objemu tohoto dovozu ve vztahu k dovozu dotčeného výrobku a stabilnímu podílu na trhu v tomto období Komise dospěla k závěru, že i když měl tento dovoz malý dopad na situaci výrobního odvětví, neoslabil příčinnou souvislost mezi dumpingovým čínským dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(524)

Podle všeho se dovoz z Turecka prodával za nízkou cenu, i když byla vyšší než cena dovozu z Číny v období šetření v roce 2018 a postupně se zvyšovala. Podíl tureckých vývozců na trhu však byl v posuzovaném období v zásadě stabilní – představoval jen něco málo přes 2 %. Tyto trendy vycházejí ze statistik, které zahrnují mnoho typů výrobků, a proto vzhledem k celkově omezenému objemu Komise nemohla přesně odhadnout dopad tohoto dovozu na situaci výrobního odvětví Unie. Jelikož nelze vyloučit, že turecký dovoz mohl k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie přispět, vzhledem k relativnímu objemu tohoto dovozu ve vztahu k dovozu dotčeného výrobku a stabilnímu podílu na trhu v tomto období Komise dospěla k závěru, že i když měl tento dovoz malý dopad na situaci výrobního odvětví, neoslabil příčinnou souvislost mezi dumpingovým čínským dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.

| (525) | V neposlední řadě se během posuzovaného období zvýšil také dovoz z Norska. Norské ceny, které byly již v roce 2017 nízké, se v posuzovaném období dále snižovaly (– 21 % v období šetření v roce 2017) až na výrazně nižší cenovou úroveň ve srovnání s výrobním odvětvím Unie i jedním z čínských vývozců. Podíl norských vývozců na trhu se ve stejném období zvýšil z 1 % na 1,5 %. Tyto trendy vycházejí ze statistik, které zahrnují mnoho typů výrobků, a proto vzhledem k celkově omezenému objemu Komise nemohla přesně odhadnout dopad tohoto dovozu na situaci výrobního odvětví Unie. Jelikož nelze vyloučit, že norský dovoz mohl k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie přispět, vzhledem k relativnímu objemu tohoto dovozu ve vztahu k dovozu dotčeného výrobku Komise dospěla k závěru, že i když měl tento dovoz malý dopad na situaci výrobního odvětví, neoslabil příčinnou souvislost mezi dumpingovým čínským dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(525)

V neposlední řadě se během posuzovaného období zvýšil také dovoz z Norska. Norské ceny, které byly již v roce 2017 nízké, se v posuzovaném období dále snižovaly (– 21 % v období šetření v roce 2017) až na výrazně nižší cenovou úroveň ve srovnání s výrobním odvětvím Unie i jedním z čínských vývozců. Podíl norských vývozců na trhu se ve stejném období zvýšil z 1 % na 1,5 %. Tyto trendy vycházejí ze statistik, které zahrnují mnoho typů výrobků, a proto vzhledem k celkově omezenému objemu Komise nemohla přesně odhadnout dopad tohoto dovozu na situaci výrobního odvětví Unie. Jelikož nelze vyloučit, že norský dovoz mohl k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie přispět, vzhledem k relativnímu objemu tohoto dovozu ve vztahu k dovozu dotčeného výrobku Komise dospěla k závěru, že i když měl tento dovoz malý dopad na situaci výrobního odvětví, neoslabil příčinnou souvislost mezi dumpingovým čínským dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.

| (526) | Dovoz z jiných třetích zemí se v posuzovaném období v absolutním vyjádření mírně snížil a zároveň přišel o významný podíl na trhu. Průměrné ceny byly vysoké, a proto nic nenasvědčuje tomu, že by tento dovoz způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. |
| --- | --- |

(526)

Dovoz z jiných třetích zemí se v posuzovaném období v absolutním vyjádření mírně snížil a zároveň přišel o významný podíl na trhu. Průměrné ceny byly vysoké, a proto nic nenasvědčuje tomu, že by tento dovoz způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.

| (527) | Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací čínská vláda tvrdila, že Komise neprokázala, že dovoz dotčeného výrobku z Číny má dopad na výrobní odvětví Unie, a zejména tvrdila, že zvýšení úrovně zásob a snížení míry využití kapacity bylo důsledkem nepřiměřeného rozšíření kapacity výrobního odvětví Unie, což vedlo k nadměrné kapacitě. CCCME navíc tvrdila, že neexistuje vůbec žádná souvislost mezi dovozem z Číny a vývojem výrobního odvětví Unie. CCCME zejména tvrdila, že v době největšího nárůstu objemu dovozu z Číny mezi lety 2017 a 2018 výrobní odvětví Unie zvýšilo svou ziskovost. CCCME a čínská vláda rovněž tvrdily, že v období 2018–2019, kdy čínský dovoz vzrostl a ceny klesly, výrobci v Unii zvýšili své prodejní ceny, aniž ztratili podíl na trhu. |
| --- | --- |

(527)

Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací čínská vláda tvrdila, že Komise neprokázala, že dovoz dotčeného výrobku z Číny má dopad na výrobní odvětví Unie, a zejména tvrdila, že zvýšení úrovně zásob a snížení míry využití kapacity bylo důsledkem nepřiměřeného rozšíření kapacity výrobního odvětví Unie, což vedlo k nadměrné kapacitě. CCCME navíc tvrdila, že neexistuje vůbec žádná souvislost mezi dovozem z Číny a vývojem výrobního odvětví Unie. CCCME zejména tvrdila, že v době největšího nárůstu objemu dovozu z Číny mezi lety 2017 a 2018 výrobní odvětví Unie zvýšilo svou ziskovost. CCCME a čínská vláda rovněž tvrdily, že v období 2018–2019, kdy čínský dovoz vzrostl a ceny klesly, výrobci v Unii zvýšili své prodejní ceny, aniž ztratili podíl na trhu.

| (528) | V tomto ohledu Komise připomíná, že převážná většina trhu je založena na dlouhodobých smlouvách o dodávkách, jak je vysvětleno v 497. až 507. bodě odůvodnění. Ziskovost výrobního odvětví Unie byla navíc během celého posuzovaného období nižší než cílový zisk, což ukazuje, že během tohoto období došlo k újmě. Komise se proto domnívá, že výše uvedená tvrzení CCCME a čínské vlády neukazují neexistenci příčinné souvislosti mezi dumpingem a újmou. Ve skutečnosti to pouze potvrzuje, že mezi nárůstem dovozu dotčeného výrobku z Číny a okamžikem, kdy se újma projevila a mohla být zjištěna z relevantních trendů, existovalo určité zpoždění. |
| --- | --- |

(528)

V tomto ohledu Komise připomíná, že převážná většina trhu je založena na dlouhodobých smlouvách o dodávkách, jak je vysvětleno v 497. až 507. bodě odůvodnění. Ziskovost výrobního odvětví Unie byla navíc během celého posuzovaného období nižší než cílový zisk, což ukazuje, že během tohoto období došlo k újmě. Komise se proto domnívá, že výše uvedená tvrzení CCCME a čínské vlády neukazují neexistenci příčinné souvislosti mezi dumpingem a újmou. Ve skutečnosti to pouze potvrzuje, že mezi nárůstem dovozu dotčeného výrobku z Číny a okamžikem, kdy se újma projevila a mohla být zjištěna z relevantních trendů, existovalo určité zpoždění.

| (529) | Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací společnost Eku Kabel tvrdila, že objem dovozu kabelů z optických vláken se od roku 2018 do roku 2019 snížil a že v roce 2020 lze zaznamenat další pokles a že v důsledku tohoto klesajícího dovozu by neměla být uložena žádná cla. |
| --- | --- |

(529)

Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací společnost Eku Kabel tvrdila, že objem dovozu kabelů z optických vláken se od roku 2018 do roku 2019 snížil a že v roce 2020 lze zaznamenat další pokles a že v důsledku tohoto klesajícího dovozu by neměla být uložena žádná cla.

| (530) | Šetření odhalilo soustavný nárůst objemu dovozu kabelů z optických vláken z ČLR během celého posuzovaného období. Pokud se však okolnosti změní, mohou být opatření přezkoumána podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení. |
| --- | --- |

(530)

Šetření odhalilo soustavný nárůst objemu dovozu kabelů z optických vláken z ČLR během celého posuzovaného období. Pokud se však okolnosti změní, mohou být opatření přezkoumána podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení.

| (531) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti dovoz z jiných zemí než Číny nemohl způsobit zjištěné zhoršení výkonnosti výrobního odvětví Unie a v žádném případě neoslabuje příčinnou souvislost mezi zhoršenou výkonností výrobního odvětví Unie a pronikáním čínského dovozu. |
| --- | --- |

(531)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti dovoz z jiných zemí než Číny nemohl způsobit zjištěné zhoršení výkonnosti výrobního odvětví Unie a v žádném případě neoslabuje příčinnou souvislost mezi zhoršenou výkonností výrobního odvětví Unie a pronikáním čínského dovozu.

5.2.2   Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie

| (532) | Objem vývozu výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjel takto:

  Tabulka 13


  Vývozní výkonnost výrobců v Unii | 2017 | 2018 | 2019 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem vývozu (v kilometrech kabelů) | 85 676 | 99 295 | 95 397 | 108 672 |
| Index | 100 | 116 | 111 | 127 |
| Průměrná cena (v EUR/kilometr kabelu) | 1 329 | 1 111 | 1 282 | 949 |
| Index | 100 | 84 | 96 | 71 |
| Zdroj: Výrobní odvětví Unie |

(532)

Objem vývozu výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjel takto:

Tabulka 13

Tabulka 13

Vývozní výkonnost výrobců v Unii

Vývozní výkonnost výrobců v Unii

2017

2018

2019

Období šetření

Objem vývozu (v kilometrech kabelů)

85 676

99 295

95 397

108 672

Index

Index

100

100

116

116

111

111

127

127

Průměrná cena (v EUR/kilometr kabelu)

1 329

1 111

1 282

949

Index

Index

100

100

84

84

96

96

71

71

Zdroj: Výrobní odvětví Unie

Výrobní odvětví Unie

| (533) | Objem vývozu výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období zvýšil o 27 %, a sice ze zhruba 85 000 kilometrů kabelů v roce 2017 na asi 108 000 kilometrů kabelů v období šetření. |
| --- | --- |

(533)

Objem vývozu výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období zvýšil o 27 %, a sice ze zhruba 85 000 kilometrů kabelů v roce 2017 na asi 108 000 kilometrů kabelů v období šetření.

| (534) | Průměrná cena vývozu výrobců v Unii zařazených do vzorku se během posuzovaného období snížila o 29 % z 1 329 EUR/km kabelů v roce 2017 na 949 EUR/km kabelů v období šetření. Úrovně cen byly vyšší než v Unii. |
| --- | --- |

(534)

Průměrná cena vývozu výrobců v Unii zařazených do vzorku se během posuzovaného období snížila o 29 % z 1 329 EUR/km kabelů v roce 2017 na 949 EUR/km kabelů v období šetření. Úrovně cen byly vyšší než v Unii.

| (535) | S ohledem na růst vývozu a relativně vysoké úrovně cen je zřejmé, že tento vývoz nezpůsobil újmu výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(535)

S ohledem na růst vývozu a relativně vysoké úrovně cen je zřejmé, že tento vývoz nezpůsobil újmu výrobnímu odvětví Unie.

5.2.3   Objemy pro vlastní spotřebu

Objemy pro vlastní spotřebu

| (536) | Jak je vidět v tabulce 5, během posuzovaného období poklesla vlastní spotřeba výrobního odvětví Unie o 12 %. |
| --- | --- |

(536)

Jak je vidět v tabulce 5, během posuzovaného období poklesla vlastní spotřeba výrobního odvětví Unie o 12 %.

| (537) | S ohledem na omezenou velikost trhu (odhaduje se na méně než 5 % výroby v Unii v období šetření) Komise dospěla k závěru, že mírné snížení využití pro vlastní spotřebu nezpůsobilo výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. |
| --- | --- |

(537)

S ohledem na omezenou velikost trhu (odhaduje se na méně než 5 % výroby v Unii v období šetření) Komise dospěla k závěru, že mírné snížení využití pro vlastní spotřebu nezpůsobilo výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.

5.2.4   Cena surovin

Cena surovin

| (538) | Hlavní surovinou používanou výrobním odvětvím Unie jsou optická vlákna vyráběná v Unii nebo dovážená. Několik dovozců tvrdilo, že výrobci v Unii zařazení do vzorku nakupují optická vlákna od svých společností ve spojení mimo Unii za převodní ceny, které neodpovídají tržní ceně této suroviny. Podle dovozců byla tato převodní cena dokonce příliš vysoká, a proto výrobcům v EU zařazeným do vzorku způsobovala nižší míru zisku. |
| --- | --- |

(538)

Hlavní surovinou používanou výrobním odvětvím Unie jsou optická vlákna vyráběná v Unii nebo dovážená. Několik dovozců tvrdilo, že výrobci v Unii zařazení do vzorku nakupují optická vlákna od svých společností ve spojení mimo Unii za převodní ceny, které neodpovídají tržní ceně této suroviny. Podle dovozců byla tato převodní cena dokonce příliš vysoká, a proto výrobcům v EU zařazeným do vzorku způsobovala nižší míru zisku.

| (539) | Společnosti Connect Com a Cable 77 byly zejména znepokojeny interními převodními cenami pro mezipodnikové transakce realizované ve skupinách Prysmian a Corning. |
| --- | --- |

(539)

Společnosti Connect Com a Cable 77 byly zejména znepokojeny interními převodními cenami pro mezipodnikové transakce realizované ve skupinách Prysmian a Corning.

| (540) | Za účelem prošetření tohoto tvrzení si Komise vyžádala od výrobců v EU zařazených do vzorku další informace o jejich nákupech optických vláken používaných k výrobě kabelů z optických vláken v období šetření. Rovněž si vyžádala informace o optických vláknech vyrobených společnostmi ve spojení výrobců v EU zařazených do vzorku a o prodeji těchto vláken (objem a množství) zákazníkům, kteří jsou i nejsou ve spojení, v EU i mimo EU. Porovnáním prodeje stejných typů vláken stranám ve spojení a stranám, které nejsou ve spojení, Komise zjistila, že ceny byly řádově stejné a prodej vláken společnostem ve spojení se tedy uskutečňoval za rovných podmínek. Údaje o této činnosti jsou specifické pro jednotlivé společnosti a důvěrné, a proto nemohou být zveřejněny. |
| --- | --- |

(540)

Za účelem prošetření tohoto tvrzení si Komise vyžádala od výrobců v EU zařazených do vzorku další informace o jejich nákupech optických vláken používaných k výrobě kabelů z optických vláken v období šetření. Rovněž si vyžádala informace o optických vláknech vyrobených společnostmi ve spojení výrobců v EU zařazených do vzorku a o prodeji těchto vláken (objem a množství) zákazníkům, kteří jsou i nejsou ve spojení, v EU i mimo EU. Porovnáním prodeje stejných typů vláken stranám ve spojení a stranám, které nejsou ve spojení, Komise zjistila, že ceny byly řádově stejné a prodej vláken společnostem ve spojení se tedy uskutečňoval za rovných podmínek. Údaje o této činnosti jsou specifické pro jednotlivé společnosti a důvěrné, a proto nemohou být zveřejněny.

| (541) | Komise proto dospěla k závěru, že podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, nebyla způsobena dopadem převodních cen na ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku. |
| --- | --- |

(541)

Komise proto dospěla k závěru, že podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, nebyla způsobena dopadem převodních cen na ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku.

5.3   Závěr ohledně příčinné souvislosti

Závěr ohledně příčinné souvislosti

| (542) | Komise rozlišila a oddělila účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie od účinků dumpingového dovozu působícího újmu. Žádné další činitele nijak neobjasnily negativní vývoj výrobního odvětví Unie, pokud jde o ztrátu podílu na trhu, stlačování cen a nízkou ziskovost, snižování investic a návratnost investic. |
| --- | --- |

(542)

Komise rozlišila a oddělila účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie od účinků dumpingového dovozu působícího újmu. Žádné další činitele nijak neobjasnily negativní vývoj výrobního odvětví Unie, pokud jde o ztrátu podílu na trhu, stlačování cen a nízkou ziskovost, snižování investic a návratnost investic.

| (543) | Nepříznivý dopad na ziskovost zapříčiněný dumpingovým dovozem a neustálý tlak na ceny neumožnily výrobnímu odvětví Unie uskutečnit nezbytné investice pro dlouhodobé přežití výrobního odvětví. Tento závěr podporuje klesající trend popsaný v 486. bodě odůvodnění a rušení plánovaných investic projednávané ve 494. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(543)

Nepříznivý dopad na ziskovost zapříčiněný dumpingovým dovozem a neustálý tlak na ceny neumožnily výrobnímu odvětví Unie uskutečnit nezbytné investice pro dlouhodobé přežití výrobního odvětví. Tento závěr podporuje klesající trend popsaný v 486. bodě odůvodnění a rušení plánovaných investic projednávané ve 494. bodě odůvodnění.

| (544) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. Ostatní známé činitele, jednotlivě nebo společně, nebyly s to oslabit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou. |
| --- | --- |

(544)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. Ostatní známé činitele, jednotlivě nebo společně, nebyly s to oslabit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou.

6.   ÚROVEŇ OPATŘENÍ

ÚROVEŇ OPATŘENÍ

| (545) | Pro určení úrovně opatření Komise zkoumala, zda by clo nižší než dumpingové rozpětí bylo dostatečné k odstranění újmy způsobené dumpingovým dovozem výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(545)

Pro určení úrovně opatření Komise zkoumala, zda by clo nižší než dumpingové rozpětí bylo dostatečné k odstranění újmy způsobené dumpingovým dovozem výrobnímu odvětví Unie.

| (546) | Komise nejprve stanovila výši cla nezbytnou k odstranění újmy, která by byla výrobnímu odvětví Unie způsobena v případě neexistence zkreslení podle čl. 7 odst. 2a základního nařízení. V tomto případě by újma byla odstraněna, pokud by výrobní odvětví Unie bylo schopno pokrýt své výrobní náklady, včetně nákladů vyplývajících z mnohostranných dohod o životním prostředí a jejich protokolů, jichž je Unie smluvní stranou, a úmluv MOP uvedených v příloze Ia základního nařízení, a dosáhnout přiměřeného zisku („cílový zisk“). |
| --- | --- |

(546)

Komise nejprve stanovila výši cla nezbytnou k odstranění újmy, která by byla výrobnímu odvětví Unie způsobena v případě neexistence zkreslení podle čl. 7 odst. 2a základního nařízení. V tomto případě by újma byla odstraněna, pokud by výrobní odvětví Unie bylo schopno pokrýt své výrobní náklady, včetně nákladů vyplývajících z mnohostranných dohod o životním prostředí a jejich protokolů, jichž je Unie smluvní stranou, a úmluv MOP uvedených v příloze Ia základního nařízení, a dosáhnout přiměřeného zisku („cílový zisk“).

| (547) | V souladu s čl. 7 odst. 2c základního nařízení vzala Komise při stanovení cílového zisku v úvahu tyto faktory:






  — | míru ziskovosti před zvýšením dovozu ze země, která je předmětem šetření, |
| --- | --- | --- |

(547)

V souladu s čl. 7 odst. 2c základního nařízení vzala Komise při stanovení cílového zisku v úvahu tyto faktory:

—

míru ziskovosti před zvýšením dovozu ze země, která je předmětem šetření,

| — | míru ziskovosti potřebnou na krytí celkových nákladů a investic, výzkumu a vývoje a inovací a |
| --- | --- |

—

míru ziskovosti potřebnou na krytí celkových nákladů a investic, výzkumu a vývoje a inovací a

| — | míru ziskovosti očekávanou za běžných podmínek hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

—

míru ziskovosti očekávanou za běžných podmínek hospodářské soutěže.

Toto ziskové rozpětí by nemělo být nižší než 6 %.

| (548) | Podle žadatele je v tomto odvětví, které je obzvláště náročné na kapitál a vyžaduje velmi vysokou úroveň investic, vyžadován cílový zisk ve výši alespoň 15 %, zejména s ohledem na nadcházející revoluci 5G. |
| --- | --- |

(548)

Podle žadatele je v tomto odvětví, které je obzvláště náročné na kapitál a vyžaduje velmi vysokou úroveň investic, vyžadován cílový zisk ve výši alespoň 15 %, zejména s ohledem na nadcházející revoluci 5G.

| (549) | Komise pro stanovení cílového zisku toto tvrzení přezkoumala společně se zaslanými připomínkami a údaji dostupnými ve spisu relevantními podle požadavků čl. 7 odst. 2c základního nařízení. |
| --- | --- |

(549)

Komise pro stanovení cílového zisku toto tvrzení přezkoumala společně se zaslanými připomínkami a údaji dostupnými ve spisu relevantními podle požadavků čl. 7 odst. 2c základního nařízení.

| (550) | CCCME uvedla, že cílový zisk ve výši 15 % uvedený v podnětu byl značně navýšený. Žadatel na toto tvrzení odpověděl, že tento cílový zisk dokázal pouze pokrýt náklady na vývoj a provádění agendy v oblasti digitalizace Unie a přechodu na síť 5G. CCCME k odpovědi uvedla, že budoucí investiční příležitosti nemohou ospravedlnit použití nereálně vysokého ziskového rozpětí a že od roku 2016 bylo výrobní odvětví Unie schopno dosáhnout vývoje technologie 4G s nižším ziskovým rozpětím. |
| --- | --- |

(550)

CCCME uvedla, že cílový zisk ve výši 15 % uvedený v podnětu byl značně navýšený. Žadatel na toto tvrzení odpověděl, že tento cílový zisk dokázal pouze pokrýt náklady na vývoj a provádění agendy v oblasti digitalizace Unie a přechodu na síť 5G. CCCME k odpovědi uvedla, že budoucí investiční příležitosti nemohou ospravedlnit použití nereálně vysokého ziskového rozpětí a že od roku 2016 bylo výrobní odvětví Unie schopno dosáhnout vývoje technologie 4G s nižším ziskovým rozpětím.

| (551) | Šetření ukázalo, že ceny výrobního odvětví Unie byly v průběhu posuzovaného období stlačeny v důsledku dumpingového dovozu. Zisky během tohoto období proto nebyly považovány za vhodný základ pro stanovení cílového zisku. Komise proto zkoumala ziskovost výrobního odvětví Unie na základě zisku dosaženého před posuzovaným obdobím. |
| --- | --- |

(551)

Šetření ukázalo, že ceny výrobního odvětví Unie byly v průběhu posuzovaného období stlačeny v důsledku dumpingového dovozu. Zisky během tohoto období proto nebyly považovány za vhodný základ pro stanovení cílového zisku. Komise proto zkoumala ziskovost výrobního odvětví Unie na základě zisku dosaženého před posuzovaným obdobím.

| (552) | V letech 2015 a 2016 si výrobci v Unii zařazení do vzorku dokázali udržet stálý zisk ve výši 12,6 %, respektive 12,4 %. Tyto roky představují období těsně před posuzovaným obdobím a prudkým nárůstem významného objemu dovozu z Číny působícího újmu v roce 2017. Proto byl rok 2016 považován za rok nejlépe reprezentující běžné podmínky hospodářské soutěže v tomto odvětví. S ohledem na tyto skutečnosti odrážel podle Komise cílový zisk ve výši 12,4 % úroveň ziskovosti před zvýšením dovozu z dotčené země a úroveň ziskovosti, kterou bylo možné očekávat za běžných podmínek hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(552)

V letech 2015 a 2016 si výrobci v Unii zařazení do vzorku dokázali udržet stálý zisk ve výši 12,6 %, respektive 12,4 %. Tyto roky představují období těsně před posuzovaným obdobím a prudkým nárůstem významného objemu dovozu z Číny působícího újmu v roce 2017. Proto byl rok 2016 považován za rok nejlépe reprezentující běžné podmínky hospodářské soutěže v tomto odvětví. S ohledem na tyto skutečnosti odrážel podle Komise cílový zisk ve výši 12,4 % úroveň ziskovosti před zvýšením dovozu z dotčené země a úroveň ziskovosti, kterou bylo možné očekávat za běžných podmínek hospodářské soutěže.

| (553) | Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací čínská vláda tvrdila, že Komise použila příliš vysokou cílovou míru zisku. CCCME dále zpochybnila použití ziskového rozpětí ve výši 12,4 % a tvrdila, že čínský dovoz byl v letech 2016 a 2017 podobný a že zisk uvedený v podnětu za rok 2016 činil 5–10 %. CCCME se proto domnívala, že by bylo vhodnější jako výchozí rok pro cílový zisk použít rok 2017. |
| --- | --- |

(553)

Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací čínská vláda tvrdila, že Komise použila příliš vysokou cílovou míru zisku. CCCME dále zpochybnila použití ziskového rozpětí ve výši 12,4 % a tvrdila, že čínský dovoz byl v letech 2016 a 2017 podobný a že zisk uvedený v podnětu za rok 2016 činil 5–10 %. CCCME se proto domnívala, že by bylo vhodnější jako výchozí rok pro cílový zisk použít rok 2017.

| (554) | Údaje CCCME ukazují, že mezi lety 2016 a 2017 došlo k nárůstu o více než 40 %, což naznačuje, že úroveň dovozu v těchto dvou letech zdaleka není podobná. Vzhledem k tomuto významnému nárůstu vývozu z Číny a jeho stejně významnému objemu v roce 2017 byly podmínky hospodářské soutěže ovlivněny dumpingovým dovozem, přičemž bylo vyloučeno použití uvedeného roku jako referenčního období pro ziskovost. Šetření na základě odpovědí těchto stran na dotazník, které Komise ověřila, potvrdilo ziskové rozpětí výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku v roce 2016 ve výši 12,4 %. Tvrzení CCCME a čínské vlády se proto v tomto ohledu zamítají. |
| --- | --- |

(554)

Údaje CCCME ukazují, že mezi lety 2016 a 2017 došlo k nárůstu o více než 40 %, což naznačuje, že úroveň dovozu v těchto dvou letech zdaleka není podobná. Vzhledem k tomuto významnému nárůstu vývozu z Číny a jeho stejně významnému objemu v roce 2017 byly podmínky hospodářské soutěže ovlivněny dumpingovým dovozem, přičemž bylo vyloučeno použití uvedeného roku jako referenčního období pro ziskovost. Šetření na základě odpovědí těchto stran na dotazník, které Komise ověřila, potvrdilo ziskové rozpětí výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku v roce 2016 ve výši 12,4 %. Tvrzení CCCME a čínské vlády se proto v tomto ohledu zamítají.

| (555) | Čínská vláda dále tvrdila, že úroveň pro odstranění újmy není v souladu se situací výrobního odvětví. |
| --- | --- |

(555)

Čínská vláda dále tvrdila, že úroveň pro odstranění újmy není v souladu se situací výrobního odvětví.

| (556) | Toto tvrzení nebylo doloženo, a proto jej nelze přijmout z formálních důvodů. Tato úroveň v každém případě vyplývá přímo z analýzy informací, které strany předložily, jak je vysvětleno výše, a je tedy plně konzistentní. |
| --- | --- |

(556)

Toto tvrzení nebylo doloženo, a proto jej nelze přijmout z formálních důvodů. Tato úroveň v každém případě vyplývá přímo z analýzy informací, které strany předložily, jak je vysvětleno výše, a je tedy plně konzistentní.

| (557) | Tato úroveň cílového zisku se rovněž jeví jako přiměřená při srovnání se ziskem, který výrobní odvětví potřebuje k udržení úrovně investic potřebných k zajištění dlouhodobé životaschopnosti, jak je uvedeno v 489. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(557)

Tato úroveň cílového zisku se rovněž jeví jako přiměřená při srovnání se ziskem, který výrobní odvětví potřebuje k udržení úrovně investic potřebných k zajištění dlouhodobé životaschopnosti, jak je uvedeno v 489. bodě odůvodnění.

| (558) | V souladu s čl. 7 odst. 2d základního nařízení Komise posoudila budoucí náklady vyplývající z mnohostranných environmentálních dohod a protokolů k nim, jejichž smluvní stranou je Unie, a z úmluv MOP uvedených v příloze Ia, které vzniknou výrobnímu odvětví Unie během období uplatňování opatření podle čl. 11 odst. 2. Výrobní odvětví Unie žádné takové budoucí náklady neoznámilo. |
| --- | --- |

(558)

V souladu s čl. 7 odst. 2d základního nařízení Komise posoudila budoucí náklady vyplývající z mnohostranných environmentálních dohod a protokolů k nim, jejichž smluvní stranou je Unie, a z úmluv MOP uvedených v příloze Ia, které vzniknou výrobnímu odvětví Unie během období uplatňování opatření podle čl. 11 odst. 2. Výrobní odvětví Unie žádné takové budoucí náklady neoznámilo.

| (559) | Na tomto základě Komise vypočítala cenu obdobného výrobku, která výrobnímu odvětví Unie nepůsobí újmu. |
| --- | --- |

(559)

Na tomto základě Komise vypočítala cenu obdobného výrobku, která výrobnímu odvětví Unie nepůsobí újmu.

| (560) | Komise poté stanovila úroveň pro odstranění újmy na základě srovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, která byla stanovena pro účely výpočtů cenového podbízení, s váženou průměrnou cenou obdobného výrobku prodávaného během období šetření na trhu Unie výrobci v Unii zařazenými do vzorku, jež nepůsobí újmu. Případný rozdíl vyplývající z tohoto porovnání se vyjádřil jako procento vážené průměrné dovozní hodnoty CIF. |
| --- | --- |

(560)

Komise poté stanovila úroveň pro odstranění újmy na základě srovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, která byla stanovena pro účely výpočtů cenového podbízení, s váženou průměrnou cenou obdobného výrobku prodávaného během období šetření na trhu Unie výrobci v Unii zařazenými do vzorku, jež nepůsobí újmu. Případný rozdíl vyplývající z tohoto porovnání se vyjádřil jako procento vážené průměrné dovozní hodnoty CIF.

| (561) | Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací skupina FTT tvrdila, že při stanovení cenového podbízení a prodeje pod cenou by se prodejní, správní a režijní náklady a zisk jejích dovozců ve spojení v Unii neměly odečítat. V této souvislosti odkázala na rozsudky Tribunálu ve věcech Jindal a Hansol (věc T-301/16, Jindal Saw Ltd a Jindal Saw Italia SpA v. Evropská komise a věc T-383/17, Hansol Paper Co. Ltd v. Evropská komise). To by mělo platit zejména v případě, kdy prodejní ceny výrobního odvětví Unie nezahrnují pouze přímý prodej výrobních subjektů, ale také prodej prostřednictvím prodejních subjektů ve spojení. Skupina ZTT dále, rovněž s odkazem na věc Jindal, tvrdila, že Komise při stanovení cenového podbízení musí zajistit, aby srovnání mezi vývozními cenami a prodejními cenami výrobního odvětví Unie bylo prováděno na stejné obchodní úrovni. Dále bylo uvedeno, že i když byla cílová cena pro výpočet úrovně pro odstranění újmy vypočtena na základě výrobních nákladů a cílového zisku, nebylo jasné, zda náklady zahrnovaly rovněž prodejní, správní a režijní náklady nebo zisk obchodních subjektů ve spojení s výrobním odvětvím Unie. Tvrdilo se, že vzhledem k tomu, že prodejní, správní a režijní náklady a zisk byly odečteny od vývozní ceny skupiny ZTT, měly by se obdobně odečíst prodejní, správní a režijní náklady a zisk obchodních subjektů výrobců kabelů z optických vláken v Unii. |
| --- | --- |

(561)

Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací skupina FTT tvrdila, že při stanovení cenového podbízení a prodeje pod cenou by se prodejní, správní a režijní náklady a zisk jejích dovozců ve spojení v Unii neměly odečítat. V této souvislosti odkázala na rozsudky Tribunálu ve věcech Jindal a Hansol (věc T-301/16, Jindal Saw Ltd a Jindal Saw Italia SpA v. Evropská komise a věc T-383/17, Hansol Paper Co. Ltd v. Evropská komise). To by mělo platit zejména v případě, kdy prodejní ceny výrobního odvětví Unie nezahrnují pouze přímý prodej výrobních subjektů, ale také prodej prostřednictvím prodejních subjektů ve spojení. Skupina ZTT dále, rovněž s odkazem na věc Jindal, tvrdila, že Komise při stanovení cenového podbízení musí zajistit, aby srovnání mezi vývozními cenami a prodejními cenami výrobního odvětví Unie bylo prováděno na stejné obchodní úrovni. Dále bylo uvedeno, že i když byla cílová cena pro výpočet úrovně pro odstranění újmy vypočtena na základě výrobních nákladů a cílového zisku, nebylo jasné, zda náklady zahrnovaly rovněž prodejní, správní a režijní náklady nebo zisk obchodních subjektů ve spojení s výrobním odvětvím Unie. Tvrdilo se, že vzhledem k tomu, že prodejní, správní a režijní náklady a zisk byly odečteny od vývozní ceny skupiny ZTT, měly by se obdobně odečíst prodejní, správní a režijní náklady a zisk obchodních subjektů výrobců kabelů z optických vláken v Unii.

| (562) | Co se týče prvků, které mají být při výpočtu cenového podbízení zohledněny (zejména vývozní ceny), musí Komise určit první bod, v němž dochází (nebo může docházet) mezi výrobci v Unii na trhu Unie k hospodářské soutěži. Tímto bodem je v podstatě nákupní cena prvního dovozce, který není ve spojení, jelikož tato společnost má v zásadě možnost najít si dodavatele ve výrobním odvětví Unie, nebo mezi zahraničními dodavateli. V tomto případě nelze dovozní cenu u některých vývozních prodejů brát v nominální hodnotě, protože vyvážející výrobce a dovozce jsou ve spojení. Proto v zájmu stanovení spolehlivé dovozní ceny za běžných tržních podmínek musí být tato cena vypočtena za použití ceny dalšího prodeje dovozce, který je ve spojení, účtované prvnímu nezávislému odběrateli jakožto výchozího bodu. Pro tuto rekonstrukci jsou relevantní pravidla pro výpočet vývozní ceny uvedená v čl. 2 odst. 9 základního nařízení, která se použijí analogicky, stejně tak, jak jsou relevantní pro stanovení vývozní ceny pro účely dumpingu. Analogické použití čl. 2 odst. 9 základního nařízení umožňuje dospět k ceně, která je plně srovnatelná s cenou, která se používá při zkoumání prodejů odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a je rovněž srovnatelná s prodejní cenou výrobního odvětví Unie. Za účelem spravedlivého srovnání je proto opodstatněné odečíst od ceny dalšího prodeje odběratelům, kteří nejsou ve spojení, prodejní, režijní a správní náklady a zisk dovozce, který je ve spojení, a dospět tak ke spolehlivé ceně. |
| --- | --- |

(562)

Co se týče prvků, které mají být při výpočtu cenového podbízení zohledněny (zejména vývozní ceny), musí Komise určit první bod, v němž dochází (nebo může docházet) mezi výrobci v Unii na trhu Unie k hospodářské soutěži. Tímto bodem je v podstatě nákupní cena prvního dovozce, který není ve spojení, jelikož tato společnost má v zásadě možnost najít si dodavatele ve výrobním odvětví Unie, nebo mezi zahraničními dodavateli. V tomto případě nelze dovozní cenu u některých vývozních prodejů brát v nominální hodnotě, protože vyvážející výrobce a dovozce jsou ve spojení. Proto v zájmu stanovení spolehlivé dovozní ceny za běžných tržních podmínek musí být tato cena vypočtena za použití ceny dalšího prodeje dovozce, který je ve spojení, účtované prvnímu nezávislému odběrateli jakožto výchozího bodu. Pro tuto rekonstrukci jsou relevantní pravidla pro výpočet vývozní ceny uvedená v čl. 2 odst. 9 základního nařízení, která se použijí analogicky, stejně tak, jak jsou relevantní pro stanovení vývozní ceny pro účely dumpingu. Analogické použití čl. 2 odst. 9 základního nařízení umožňuje dospět k ceně, která je plně srovnatelná s cenou, která se používá při zkoumání prodejů odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a je rovněž srovnatelná s prodejní cenou výrobního odvětví Unie. Za účelem spravedlivého srovnání je proto opodstatněné odečíst od ceny dalšího prodeje odběratelům, kteří nejsou ve spojení, prodejní, režijní a správní náklady a zisk dovozce, který je ve spojení, a dospět tak ke spolehlivé ceně.

| (563) | Takový odpočet musí být rovněž použit při výpočtu prodeje pod cenou (149). Cílová cena výrobního odvětví Unie vychází z jeho výrobních nákladů a cílového zisku bez ohledu na to, zda je následně prodávána v Unii odběratelům ve spojení nebo odběratelům, kteří nejsou ve spojení, což ze své podstaty nezahrnuje prodejní, správní a režijní náklady a zisk dovozců ve spojení v Unii, a proto musí být porovnána s cenou vývozu CIF (cenou franko). |
| --- | --- |

(563)

Takový odpočet musí být rovněž použit při výpočtu prodeje pod cenou (149). Cílová cena výrobního odvětví Unie vychází z jeho výrobních nákladů a cílového zisku bez ohledu na to, zda je následně prodávána v Unii odběratelům ve spojení nebo odběratelům, kteří nejsou ve spojení, což ze své podstaty nezahrnuje prodejní, správní a režijní náklady a zisk dovozců ve spojení v Unii, a proto musí být porovnána s cenou vývozu CIF (cenou franko).

149

| (564) | Jak je uvedeno v 508. bodě odůvodnění, stlačení cen na trhu Unie bylo jasně prokázáno. Kromě toho se pouze asi 30 % celkového vývozu čínských vývozců zařazených do vzorku uskutečnilo prostřednictvím dovozců v Unii, kteří jsou ve spojení, a tak je srovnání na základě ceny franko na hranici EU pro veškerý dovoz vhodné. Závěrem je třeba poznamenat, že zjištění o cenovém podbízení by nebylo ohroženo ani v případě, že by výpočty byly upraveny o prodejní, správní a režijní náklady a zisk obchodníků v Unii. |
| --- | --- |

(564)

Jak je uvedeno v 508. bodě odůvodnění, stlačení cen na trhu Unie bylo jasně prokázáno. Kromě toho se pouze asi 30 % celkového vývozu čínských vývozců zařazených do vzorku uskutečnilo prostřednictvím dovozců v Unii, kteří jsou ve spojení, a tak je srovnání na základě ceny franko na hranici EU pro veškerý dovoz vhodné. Závěrem je třeba poznamenat, že zjištění o cenovém podbízení by nebylo ohroženo ani v případě, že by výpočty byly upraveny o prodejní, správní a režijní náklady a zisk obchodníků v Unii.

| (565) | Úroveň pro odstranění újmy pro „ostatní spolupracující společnosti“ a pro „všechny ostatní společnosti“ je definována stejným způsobem jako dumpingové rozpětí pro tyto společnosti. Byla zjištěná tato rozpětí újmy, ze kterých vyplývá, že byla vyšší než dumpingová rozpětí, a tudíž by úroveň opatření měla odpovídat dumpingovým rozpětím:







  Společnost | Dumpingové rozpětí | Úroveň pro odstranění újmy |
| --- | --- | --- | --- |
| skupina FTT:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(565)

Úroveň pro odstranění újmy pro „ostatní spolupracující společnosti“ a pro „všechny ostatní společnosti“ je definována stejným způsobem jako dumpingové rozpětí pro tyto společnosti. Byla zjištěná tato rozpětí újmy, ze kterých vyplývá, že byla vyšší než dumpingová rozpětí, a tudíž by úroveň opatření měla odpovídat dumpingovým rozpětím:

Společnost

Dumpingové rozpětí

Úroveň pro odstranění újmy

skupina FTT:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

44,0  %

61,3  %

skupina ZTT:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

19,7  %

42,0  %

Ostatní spolupracující společnosti

31,2  %

52,7  %

Všechny ostatní společnosti

44,0  %

61,3  %

7.   ZÁJEM UNIE

ZÁJEM UNIE

| (566) | V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory zjištění, že újmu způsobuje dumping, může učinit jednoznačný závěr, že v tomto případě není v zájmu Unie přijímat příslušná opatření. Při zjišťování zájmu Unie vycházela Komise z vyhodnocení všech různých relevantních zájmů, tj. zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců, uživatelů a dalších relevantních hospodářských subjektů. |
| --- | --- |

(566)

V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory zjištění, že újmu způsobuje dumping, může učinit jednoznačný závěr, že v tomto případě není v zájmu Unie přijímat příslušná opatření. Při zjišťování zájmu Unie vycházela Komise z vyhodnocení všech různých relevantních zájmů, tj. zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců, uživatelů a dalších relevantních hospodářských subjektů.

| (567) | Ohledně zájmu Unie bylo předloženo několik připomínek. Čínská vláda tvrdila, že dovoz z Číny především účinně podporuje rozvoj technologií v tomto odvětví a hospodářskou soutěž na trhu Unie. Dále se domnívala, že pokud bude trh Unie nadměrně chráněn, bude průmysl optických vláken v Unii ve srovnání se třetími zeměmi zaostávat, a proto není vůbec v zájmu Unie provádět antidumpingové šetření v tomto odvětví, které by mohla narušit dvoustrannou spolupráci mezi Čínou a Unií v digitální oblasti. |
| --- | --- |

(567)

Ohledně zájmu Unie bylo předloženo několik připomínek. Čínská vláda tvrdila, že dovoz z Číny především účinně podporuje rozvoj technologií v tomto odvětví a hospodářskou soutěž na trhu Unie. Dále se domnívala, že pokud bude trh Unie nadměrně chráněn, bude průmysl optických vláken v Unii ve srovnání se třetími zeměmi zaostávat, a proto není vůbec v zájmu Unie provádět antidumpingové šetření v tomto odvětví, které by mohla narušit dvoustrannou spolupráci mezi Čínou a Unií v digitální oblasti.

| (568) | Společnost Connect Com rovněž tvrdila, že antidumpingová opatření budou pro toto odvětví škodlivá, protože dovozci z Číny by již nemohli podávat atraktivní nabídky do nabídkových řízení. V důsledku toho by vzrostla cenová hladina v nabídkových řízeních, která by se negativně odrazila na veřejných rozpočtech. |
| --- | --- |

(568)

Společnost Connect Com rovněž tvrdila, že antidumpingová opatření budou pro toto odvětví škodlivá, protože dovozci z Číny by již nemohli podávat atraktivní nabídky do nabídkových řízení. V důsledku toho by vzrostla cenová hladina v nabídkových řízeních, která by se negativně odrazila na veřejných rozpočtech.

| (569) | CCCME poznamenala, že agendě EU v oblasti digitalizace a přechodu na síť 5G by nejlépe posloužilo, kdyby se již dále neomezovaly dodávky vysoce kvalitních kabelů z optických vláken z Číny. |
| --- | --- |

(569)

CCCME poznamenala, že agendě EU v oblasti digitalizace a přechodu na síť 5G by nejlépe posloužilo, kdyby se již dále neomezovaly dodávky vysoce kvalitních kabelů z optických vláken z Číny.

| (570) | Společnost Cable 77 zdůraznila, že uložení antidumpingového cla na kabely z optických vláken ovlivní také další průmyslová odvětví a že pokud bude na kabely uloženo clo, mělo by být uloženo také na vlákna, protože výrobci v Unii používají také vlákna vyrobená mimo Unii. |
| --- | --- |

(570)

Společnost Cable 77 zdůraznila, že uložení antidumpingového cla na kabely z optických vláken ovlivní také další průmyslová odvětví a že pokud bude na kabely uloženo clo, mělo by být uloženo také na vlákna, protože výrobci v Unii používají také vlákna vyrobená mimo Unii.

| (571) | Jak je však podrobně uvedeno v následujících bodech odůvodnění, Komise nenalezla žádné přesvědčivé důvody, které by svědčily o tom, že není v zájmu Unie uložit opatření na dovoz kabelů z optických vláken pocházejících z Číny. |
| --- | --- |

(571)

Jak je však podrobně uvedeno v následujících bodech odůvodnění, Komise nenalezla žádné přesvědčivé důvody, které by svědčily o tom, že není v zájmu Unie uložit opatření na dovoz kabelů z optických vláken pocházejících z Číny.

7.1   Zájem výrobního odvětví Unie

Zájem výrobního odvětví Unie

| (572) | V Unii vyrábí kabely z optických vláken 29 společností, které zaměstnávají přibližně 4700 zaměstnanců. Výrobci jsou rozptýleni po celé Unii. |
| --- | --- |

(572)

V Unii vyrábí kabely z optických vláken 29 společností, které zaměstnávají přibližně 4700 zaměstnanců. Výrobci jsou rozptýleni po celé Unii.

| (573) | Uložení opatření by výrobnímu odvětví Unie umožnilo zachovat si konkurenceschopné postavení na trhu a získat zpět ztracený podíl na trhu a zároveň zlepšit ziskovost na udržitelnou úroveň. |
| --- | --- |

(573)

Uložení opatření by výrobnímu odvětví Unie umožnilo zachovat si konkurenceschopné postavení na trhu a získat zpět ztracený podíl na trhu a zároveň zlepšit ziskovost na udržitelnou úroveň.

| (574) | Neuložení opatření by pravděpodobně mělo na výrobní odvětví Unie významný negativní dopad projevující se dalším stlačením cen, nižším objemem prodeje a výroby a dalším zhoršením finančních ukazatelů z hlediska ziskovosti a investic, což by ohrozilo jeho budoucnost. |
| --- | --- |

(574)

Neuložení opatření by pravděpodobně mělo na výrobní odvětví Unie významný negativní dopad projevující se dalším stlačením cen, nižším objemem prodeje a výroby a dalším zhoršením finančních ukazatelů z hlediska ziskovosti a investic, což by ohrozilo jeho budoucnost.

7.2   Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení

Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení

| (575) | Odvětví dovozu spolupracovalo relativně omezeně. Pět dovozců, kteří nejsou ve spojení, předložilo ve stanovené lhůtě formulář pro výběr vzorku. Čtyři z těchto pěti dovozců předložili odpověď na dotazník. Po zahájení antisubvenčního šetření týkajícího se kabelů z optických vláken z Číny se přihlásil nový dovozce, který požádal o spolupráci také při tomto šetření. Komise tomuto dovozci přiznala v tomto šetření status zúčastněné strany, a to ode dne, kdy se do něj přihlásil, a zohlednila informace předložené v tomto šetření, aniž by tím byly dotčeny již přijaté procesní kroky. |
| --- | --- |

(575)

Odvětví dovozu spolupracovalo relativně omezeně. Pět dovozců, kteří nejsou ve spojení, předložilo ve stanovené lhůtě formulář pro výběr vzorku. Čtyři z těchto pěti dovozců předložili odpověď na dotazník. Po zahájení antisubvenčního šetření týkajícího se kabelů z optických vláken z Číny se přihlásil nový dovozce, který požádal o spolupráci také při tomto šetření. Komise tomuto dovozci přiznala v tomto šetření status zúčastněné strany, a to ode dne, kdy se do něj přihlásil, a zohlednila informace předložené v tomto šetření, aniž by tím byly dotčeny již přijaté procesní kroky.

| (576) | Pět spolupracujících dovozců představuje přibližně 12 % čínského dovozu. Dva dovozci poskytli ve svých odpovědích na dotazník úplné informace, zatímco zbývající tři nebyli schopni poskytnout za období šetření přesné údaje o zisku pro výrobek, který je předmětem šetření. S uložením opatření nesouhlasili všichni spolupracující dovozci. |
| --- | --- |

(576)

Pět spolupracujících dovozců představuje přibližně 12 % čínského dovozu. Dva dovozci poskytli ve svých odpovědích na dotazník úplné informace, zatímco zbývající tři nebyli schopni poskytnout za období šetření přesné údaje o zisku pro výrobek, který je předmětem šetření. S uložením opatření nesouhlasili všichni spolupracující dovozci.

| (577) | Spolupracující dovozci sídlí ve čtyřech různých členských státech a svou činnost soustředí především do těchto států. Dovážejí 70–90 % nakupovaných kabelů z optických vláken z Číny a zbývající část získávají od výrobců v Unii a od výrobců v jiných třetích zemích. Zdůraznili, že je důležité mít zajištěny různé zdroje dodávek. Na dovoz kabelů z optických vláken ze třetích zemí se v Unii nevztahuje clo. |
| --- | --- |

(577)

Spolupracující dovozci sídlí ve čtyřech různých členských státech a svou činnost soustředí především do těchto států. Dovážejí 70–90 % nakupovaných kabelů z optických vláken z Číny a zbývající část získávají od výrobců v Unii a od výrobců v jiných třetích zemích. Zdůraznili, že je důležité mít zajištěny různé zdroje dodávek. Na dovoz kabelů z optických vláken ze třetích zemí se v Unii nevztahuje clo.

| (578) | Důležitou součástí činnosti spolupracujících dovozců je podávání nabídek na menší projekty. Kromě nabídek kabelů z optických vláken nabízejí také další výrobky (např. potrubí, konektory a skříně) a komplexní služby zákazníkům (např. návrh a instalace sítě). Dotčený výrobek představuje v průměru zhruba jednu třetinu jejich celkového obratu. |
| --- | --- |

(578)

Důležitou součástí činnosti spolupracujících dovozců je podávání nabídek na menší projekty. Kromě nabídek kabelů z optických vláken nabízejí také další výrobky (např. potrubí, konektory a skříně) a komplexní služby zákazníkům (např. návrh a instalace sítě). Dotčený výrobek představuje v průměru zhruba jednu třetinu jejich celkového obratu.

| (579) | Žádný z dovozců neuvedl, že by pandemie COVID-19 měla zásadní dopad na jejich obchodní činnost. Jeden dovozce uvedl, že v březnu 2020 došlo k určitému zpomalení z důvodu omezení volného pohybu osob, avšak zdůraznil, že krize zvýšila význam projektů optického vlákna do domácnosti (dále jen „projekty FTTH“). |
| --- | --- |

(579)

Žádný z dovozců neuvedl, že by pandemie COVID-19 měla zásadní dopad na jejich obchodní činnost. Jeden dovozce uvedl, že v březnu 2020 došlo k určitému zpomalení z důvodu omezení volného pohybu osob, avšak zdůraznil, že krize zvýšila význam projektů optického vlákna do domácnosti (dále jen „projekty FTTH“).

| (580) | Podle dovozců jejich konkurenční výhoda oproti výrobcům v Unii spočívá v jejich efektivní prodejní struktuře a logistice. Své dodací lhůty zkracují tím, že ve svých skladech udržují velké množství zásob, a snaží se rychle a pružně reagovat na potřeby svých zákazníků. |
| --- | --- |

(580)

Podle dovozců jejich konkurenční výhoda oproti výrobcům v Unii spočívá v jejich efektivní prodejní struktuře a logistice. Své dodací lhůty zkracují tím, že ve svých skladech udržují velké množství zásob, a snaží se rychle a pružně reagovat na potřeby svých zákazníků.

| (581) | Dovozci tvrdili, že nemohou nakupovat všechny kabely z optických vláken od výrobního odvětví Unie, protože toto výrobní odvětví není schopné dodat požadované množství v požadovaných lhůtách. Podle nich byl na trhu v letech 2017–2018 nedostatek kabelů z optických vláken a jejich hlavní suroviny, optického vlákna, když výrobní odvětví Unie nedokázalo uspokojit jejich poptávku, a proto si museli najít jiné dodavatele. Někteří dovozci zdůraznili, že se zaváděním optických sítí a sítí 5G roste poptávka po kabelech z optických vláken a tato poptávka by měla podle očekávání dále růst. Tvrdili, že tato zvýšená poptávka v kombinaci s případně uloženými opatřeními na ochranu obchodu by mohla vést k novému nedostatku na trhu a ke zpožděním při rozšiřování optických sítí a sítí 5G. |
| --- | --- |

(581)

Dovozci tvrdili, že nemohou nakupovat všechny kabely z optických vláken od výrobního odvětví Unie, protože toto výrobní odvětví není schopné dodat požadované množství v požadovaných lhůtách. Podle nich byl na trhu v letech 2017–2018 nedostatek kabelů z optických vláken a jejich hlavní suroviny, optického vlákna, když výrobní odvětví Unie nedokázalo uspokojit jejich poptávku, a proto si museli najít jiné dodavatele. Někteří dovozci zdůraznili, že se zaváděním optických sítí a sítí 5G roste poptávka po kabelech z optických vláken a tato poptávka by měla podle očekávání dále růst. Tvrdili, že tato zvýšená poptávka v kombinaci s případně uloženými opatřeními na ochranu obchodu by mohla vést k novému nedostatku na trhu a ke zpožděním při rozšiřování optických sítí a sítí 5G.

| (582) | Výrobní odvětví Unie vyvrátilo tvrzení o problémech s dodávkami, přičemž uvedlo, že má dostatečnou volnou kapacitu. Šetřením bylo zjištěno, že kapacita výrobního odvětví Unie byla v období šetření využívána na 59 %, když výrobní kapacita pro kabely z optických vláken činí přes 2 miliony km kabelů, což je výrazně nad odhadovanou spotřebou kabelů z optických vláken v Unii pro následující roky. Výrobní odvětví Unie předložilo důkazy o tom, že mají výrobci v Unii v případě potřeby kapacitu pro výrobu většího množství kabelů z optických vláken. Další alternativní zdroje dodávek najdeme ve třetích zemích. |
| --- | --- |

(582)

Výrobní odvětví Unie vyvrátilo tvrzení o problémech s dodávkami, přičemž uvedlo, že má dostatečnou volnou kapacitu. Šetřením bylo zjištěno, že kapacita výrobního odvětví Unie byla v období šetření využívána na 59 %, když výrobní kapacita pro kabely z optických vláken činí přes 2 miliony km kabelů, což je výrazně nad odhadovanou spotřebou kabelů z optických vláken v Unii pro následující roky. Výrobní odvětví Unie předložilo důkazy o tom, že mají výrobci v Unii v případě potřeby kapacitu pro výrobu většího množství kabelů z optických vláken. Další alternativní zdroje dodávek najdeme ve třetích zemích.

| (583) | Dovozci rovněž tvrdili, že mají se svými zákazníky uzavřeny dlouhodobé smlouvy o dodávkách, v nichž jsou dohodnuty pevné ceny na celkovou dobu 2–4 let a které neobsahují žádné ustanovení o úpravě cen pro případ nepředvídaného zvýšení jejich nákupních cen. Nebylo by tedy možné přenést zvýšené náklady na jejich zákazníky. Dovozci navíc tvrdili, že nejsou schopni podávat nabídky v nabídkových řízeních vyhlášených během tohoto šetření, protože nevědí, jakou cenu budou muset zaplatit za kabely z optických vláken v případě uložení opatření. |
| --- | --- |

(583)

Dovozci rovněž tvrdili, že mají se svými zákazníky uzavřeny dlouhodobé smlouvy o dodávkách, v nichž jsou dohodnuty pevné ceny na celkovou dobu 2–4 let a které neobsahují žádné ustanovení o úpravě cen pro případ nepředvídaného zvýšení jejich nákupních cen. Nebylo by tedy možné přenést zvýšené náklady na jejich zákazníky. Dovozci navíc tvrdili, že nejsou schopni podávat nabídky v nabídkových řízeních vyhlášených během tohoto šetření, protože nevědí, jakou cenu budou muset zaplatit za kabely z optických vláken v případě uložení opatření.

| (584) | Dovozci rovněž tvrdili, že nebude možné u stávajících smluv nalézt zdroj dodávek v jiné třetí zemi, protože kabely prošly složitými schvalovacími procesy, a proto by mohly hrozit obrovské časové prodlevy a velké problémy v procesu vyfukování, který musí být přizpůsoben tuhosti kabelu, jež se u jednotlivých dodavatelů liší, a to i u výrobků se stejnou technickou specifikací. |
| --- | --- |

(584)

Dovozci rovněž tvrdili, že nebude možné u stávajících smluv nalézt zdroj dodávek v jiné třetí zemi, protože kabely prošly složitými schvalovacími procesy, a proto by mohly hrozit obrovské časové prodlevy a velké problémy v procesu vyfukování, který musí být přizpůsoben tuhosti kabelu, jež se u jednotlivých dodavatelů liší, a to i u výrobků se stejnou technickou specifikací.

| (585) | Někteří dovozci dále tvrdili, že čínské kabely mají vyšší kvalitu než kabely vyráběné výrobním odvětvím Unie. Ačkoli jsou technické specifikace stejné, tvrdili, že se čínské kabely z optických vláken vyrábějí na novějších výrobních linkách a mají konečnou úpravu, rolování i technické vlastnosti na vyšší úrovni. Podle těchto dovozců se navíc rozdíl v kvalitě netýká pouze samotného výrobku. Čínští výrobci uspokojují individuální potřeby svých zákazníků flexibilnějším a rychlejším způsobem a poskytují lepší poprodejní služby. Jeden dovozce rovněž tvrdil, že je cenový rozdíl mezi unijními a čínskými kabely z optických vláken nižší než uvedený v podnětu. Tento dovozce dále namítal, že výrobci v Unii dodávají i další výrobky (potrubí, průlezy, uzávěry), a domníval se, že opatření by výrobcům v Unii umožnila svázat tyto další výrobky s kabely z optických vláken a prodávat je v rámci projektu. Rovněž se domníval, že opatření by byla pro výrobce v Unii z pohledu inovací demotivační, protože by je chránila před konkurencí. Podle jeho názoru by to vedlo ke zpomalení zavádění sítí. |
| --- | --- |

(585)

Někteří dovozci dále tvrdili, že čínské kabely mají vyšší kvalitu než kabely vyráběné výrobním odvětvím Unie. Ačkoli jsou technické specifikace stejné, tvrdili, že se čínské kabely z optických vláken vyrábějí na novějších výrobních linkách a mají konečnou úpravu, rolování i technické vlastnosti na vyšší úrovni. Podle těchto dovozců se navíc rozdíl v kvalitě netýká pouze samotného výrobku. Čínští výrobci uspokojují individuální potřeby svých zákazníků flexibilnějším a rychlejším způsobem a poskytují lepší poprodejní služby. Jeden dovozce rovněž tvrdil, že je cenový rozdíl mezi unijními a čínskými kabely z optických vláken nižší než uvedený v podnětu. Tento dovozce dále namítal, že výrobci v Unii dodávají i další výrobky (potrubí, průlezy, uzávěry), a domníval se, že opatření by výrobcům v Unii umožnila svázat tyto další výrobky s kabely z optických vláken a prodávat je v rámci projektu. Rovněž se domníval, že opatření by byla pro výrobce v Unii z pohledu inovací demotivační, protože by je chránila před konkurencí. Podle jeho názoru by to vedlo ke zpomalení zavádění sítí.

| (586) | Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací spolupracující dovozci tvrdili, že navrhovaná výše cel výrazně převyšuje jejich vypočtená rozpětí, což by jim způsobilo značné ztráty, neboť by nebyli schopni přenést cla na své zákazníky, s nimiž mají stávající dlouhodobé smlouvy s pevně stanovenými cenami. Cla by proto mohla nakonec vést k úpadku dovozců a distributorů. Rovněž tvrdili, že výrobci v Unii nebyli schopni nebo připraveni dodat kabely z optických vláken odpovídající jejich požadavkům včas a že by v případě zavedení opatření došlo k nedostatku kabelů z optických vláken a k značnému zpoždění při přípravě a zavádění sítí. Jeden dovozce rovněž tvrdil, že výrobci v Unii nemohli zvýšit svou výrobní kapacitu, aby kompenzovali ztrátu jakostních výrobků z ČLR. Spolupracující dovozce rovněž vyjádřil nesouhlas se zjištěním, že pro distributora postačuje 10% rozpětí, a tvrdil, že u nákladů na skladování a předběžné financování je zapotřebí mnohem vyšší rozpětí ve výši 20–25 %. Někteří spolupracující dovozci rovněž tvrdili, že pokud by byla uložena cla, byli by nuceni dovážet z jiných třetích zemí, ačkoli by to znamenalo vážné obtíže, zpoždění a dodatečné náklady a nižší kvalitu výrobku. Několik spolupracujících dovozců se domnívalo, že rozdílné celní sazby navržené pro spolupracující čínské výrobce jsou pro ně nesrozumitelné a považují je za nerovné zacházení. Zaznělo rovněž tvrzení, že opatření povedou k monopolu nebo oligopolu na trhu. |
| --- | --- |

(586)

Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací spolupracující dovozci tvrdili, že navrhovaná výše cel výrazně převyšuje jejich vypočtená rozpětí, což by jim způsobilo značné ztráty, neboť by nebyli schopni přenést cla na své zákazníky, s nimiž mají stávající dlouhodobé smlouvy s pevně stanovenými cenami. Cla by proto mohla nakonec vést k úpadku dovozců a distributorů. Rovněž tvrdili, že výrobci v Unii nebyli schopni nebo připraveni dodat kabely z optických vláken odpovídající jejich požadavkům včas a že by v případě zavedení opatření došlo k nedostatku kabelů z optických vláken a k značnému zpoždění při přípravě a zavádění sítí. Jeden dovozce rovněž tvrdil, že výrobci v Unii nemohli zvýšit svou výrobní kapacitu, aby kompenzovali ztrátu jakostních výrobků z ČLR. Spolupracující dovozce rovněž vyjádřil nesouhlas se zjištěním, že pro distributora postačuje 10% rozpětí, a tvrdil, že u nákladů na skladování a předběžné financování je zapotřebí mnohem vyšší rozpětí ve výši 20–25 %. Někteří spolupracující dovozci rovněž tvrdili, že pokud by byla uložena cla, byli by nuceni dovážet z jiných třetích zemí, ačkoli by to znamenalo vážné obtíže, zpoždění a dodatečné náklady a nižší kvalitu výrobku. Několik spolupracujících dovozců se domnívalo, že rozdílné celní sazby navržené pro spolupracující čínské výrobce jsou pro ně nesrozumitelné a považují je za nerovné zacházení. Zaznělo rovněž tvrzení, že opatření povedou k monopolu nebo oligopolu na trhu.

| (587) | Komise zjistila, že i když mají spolupracující dovozci stabilní obchodní vazby se svými dodavateli kabelů z optických vláken v Číně, nemají s těmito dodavateli uzavřeny dlouhodobé smlouvy, které by stanovovaly objemy nebo kupní ceny. Dovozci ve skutečnosti zadávají pravidelné objednávky na větší objemy kabelů z optických vláken a pro každou objednávku obdrží cenovou nabídku od čínských výrobců. I když by podle dovozců byla změna dodavatele nákladná a časově náročná, všichni nakupují rovněž z jiných zdrojů (tj. v Unii, Spojených státech, Indii, Kazachstánu, Bělorusku, na Ukrajině) a během období 2017–2018, kdy došlo k údajnému výpadku, úspěšně našli nové dodavatele. Z toho vyplývá, že i kdyby dovozci skutečně museli platit vyšší cenu za objednávky, které již byly zadány, ale ještě nebyly před uložením opatření vyřízeny, nebylo by pro ně příliš obtížné přejít v relativně krátké době k novému dodavateli. |
| --- | --- |

(587)

Komise zjistila, že i když mají spolupracující dovozci stabilní obchodní vazby se svými dodavateli kabelů z optických vláken v Číně, nemají s těmito dodavateli uzavřeny dlouhodobé smlouvy, které by stanovovaly objemy nebo kupní ceny. Dovozci ve skutečnosti zadávají pravidelné objednávky na větší objemy kabelů z optických vláken a pro každou objednávku obdrží cenovou nabídku od čínských výrobců. I když by podle dovozců byla změna dodavatele nákladná a časově náročná, všichni nakupují rovněž z jiných zdrojů (tj. v Unii, Spojených státech, Indii, Kazachstánu, Bělorusku, na Ukrajině) a během období 2017–2018, kdy došlo k údajnému výpadku, úspěšně našli nové dodavatele. Z toho vyplývá, že i kdyby dovozci skutečně museli platit vyšší cenu za objednávky, které již byly zadány, ale ještě nebyly před uložením opatření vyřízeny, nebylo by pro ně příliš obtížné přejít v relativně krátké době k novému dodavateli.

| (588) | Ačkoli je pravděpodobné, že antidumpingová opatření budou mít na dovozce určitý nepříznivý dopad a mohou snížit jejich ziskovost, dovozci budou moci absorbovat část zvýšených nákladů vlivem cla a/nebo je přenést na své zákazníky s ohledem na své významné ziskové rozpětí přesahující 20 %, které bylo potvrzeno v připomínkách uvedených v 586. bodě odůvodnění. Rovněž mohou najít alternativní zdroje dodávek, a to i v jiných třetích zemích a ve výrobním odvětví Unie. Proto by kombinace dalších zdrojů dodávek pro výrobek, který je předmětem šetření, a schopnost absorbovat alespoň část dopadů cla a/nebo je přenést na své zákazníky mohla znamenat, že se dovozců, kteří nejsou ve spojení, uložená opatření nadměrně nedotknou. Různé úrovně cel odrážejí rozdíly v chování vývozců a v dopadu čínského vývozu na výrobní odvětví Unie, a nikoli diskriminaci. |
| --- | --- |

(588)

Ačkoli je pravděpodobné, že antidumpingová opatření budou mít na dovozce určitý nepříznivý dopad a mohou snížit jejich ziskovost, dovozci budou moci absorbovat část zvýšených nákladů vlivem cla a/nebo je přenést na své zákazníky s ohledem na své významné ziskové rozpětí přesahující 20 %, které bylo potvrzeno v připomínkách uvedených v 586. bodě odůvodnění. Rovněž mohou najít alternativní zdroje dodávek, a to i v jiných třetích zemích a ve výrobním odvětví Unie. Proto by kombinace dalších zdrojů dodávek pro výrobek, který je předmětem šetření, a schopnost absorbovat alespoň část dopadů cla a/nebo je přenést na své zákazníky mohla znamenat, že se dovozců, kteří nejsou ve spojení, uložená opatření nadměrně nedotknou. Různé úrovně cel odrážejí rozdíly v chování vývozců a v dopadu čínského vývozu na výrobní odvětví Unie, a nikoli diskriminaci.

| (589) | Dále je třeba poznamenat, že tvrzení týkající se rozdílů v kvalitě, nedostatečné nabídky, neschopnosti nebo nepřipravenosti výrobního odvětví Unie zásobovat trh, cenových rozdílů, ziskovosti dovozců, rizik monopolu nebo oligopolu, pobídek k inovacím a době zavádění telekomunikačních sítí nebyla opodstatněná, a nelze je tedy přijmout. |
| --- | --- |

(589)

Dále je třeba poznamenat, že tvrzení týkající se rozdílů v kvalitě, nedostatečné nabídky, neschopnosti nebo nepřipravenosti výrobního odvětví Unie zásobovat trh, cenových rozdílů, ziskovosti dovozců, rizik monopolu nebo oligopolu, pobídek k inovacím a době zavádění telekomunikačních sítí nebyla opodstatněná, a nelze je tedy přijmout.

| (590) | Je třeba také poznamenat, že šetření ukázalo, že jedním z důležitých aspektů újmy v tomto případě je právě skutečnost, že výrobní odvětví Unie nemůže dosáhnout úrovně zisku, která by mu umožnila i nadále investovat mimo jiné do další kapacity, aby uspokojila rostoucí poptávku na expandujícím trhu Unie. Očekávaným dopadem opatření je právě obnovení rovných podmínek a umožnění takových zisků, investic a rozšíření kapacity. |
| --- | --- |

(590)

Je třeba také poznamenat, že šetření ukázalo, že jedním z důležitých aspektů újmy v tomto případě je právě skutečnost, že výrobní odvětví Unie nemůže dosáhnout úrovně zisku, která by mu umožnila i nadále investovat mimo jiné do další kapacity, aby uspokojila rostoucí poptávku na expandujícím trhu Unie. Očekávaným dopadem opatření je právě obnovení rovných podmínek a umožnění takových zisků, investic a rozšíření kapacity.

| (591) | Společnost Cable 77 se rovněž domnívá, že má-li být uloženo clo na kabely, musí být clo uloženo také na vlákna, a to na mnohem vyšší úrovni než na kabely. V tomto ohledu Komise připomíná, že toto šetření se týká kabelů z optických vláken, a proto mohou být opatření uložena pouze na dotčený výrobek. Vlákna vstupem pro výrobu kabelů z optických vláken, nikoli však dotčeným výrobkem. |
| --- | --- |

(591)

Společnost Cable 77 se rovněž domnívá, že má-li být uloženo clo na kabely, musí být clo uloženo také na vlákna, a to na mnohem vyšší úrovni než na kabely. V tomto ohledu Komise připomíná, že toto šetření se týká kabelů z optických vláken, a proto mohou být opatření uložena pouze na dotčený výrobek. Vlákna vstupem pro výrobu kabelů z optických vláken, nikoli však dotčeným výrobkem.

| (592) | Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací společnost Connect Com tvrdila, že náklady na suroviny ve všech odvětvích výrazně rostou a že byla dotčena i výroba širokopásmových kabelů. V tomto ohledu společnost Connect Com uvedla příklady zvýšení cen nezveřejněného čínského dodavatele od druhého čtvrtletí roku 2020 do druhého čtvrtletí roku 2021. V této souvislosti společnost Connect Com tvrdila, že v Evropě existuje naléhavá potřeba rozšířit širokopásmové kabelové sítě, ale výrobci v Unii nemohou v krátkodobém horizontu uspokojit poptávku za konkurenceschopné a přijatelné ceny, a proto by cla neměla být ukládána nebo by alespoň měla být pozastavena. |
| --- | --- |

(592)

Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací společnost Connect Com tvrdila, že náklady na suroviny ve všech odvětvích výrazně rostou a že byla dotčena i výroba širokopásmových kabelů. V tomto ohledu společnost Connect Com uvedla příklady zvýšení cen nezveřejněného čínského dodavatele od druhého čtvrtletí roku 2020 do druhého čtvrtletí roku 2021. V této souvislosti společnost Connect Com tvrdila, že v Evropě existuje naléhavá potřeba rozšířit širokopásmové kabelové sítě, ale výrobci v Unii nemohou v krátkodobém horizontu uspokojit poptávku za konkurenceschopné a přijatelné ceny, a proto by cla neměla být ukládána nebo by alespoň měla být pozastavena.

| (593) | Ani reprezentativnost, ani účinek tohoto zvýšení cen na uživatele a dovozce nebyly doloženy. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(593)

Ani reprezentativnost, ani účinek tohoto zvýšení cen na uživatele a dovozce nebyly doloženy. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

7.3   Zájem uživatelů a distributorů

Zájem uživatelů a distributorů

| (594) | Výrobek, který je předmětem šetření, je nakupován několika průmyslovými odvětvími, zejména velkými telekomunikačními operátory, veřejnými subjekty (například obcemi) odpovědnými za rozšiřování širokopásmové sítě, subjekty, které zajišťují instalaci, provozovateli a distributory. |
| --- | --- |

(594)

Výrobek, který je předmětem šetření, je nakupován několika průmyslovými odvětvími, zejména velkými telekomunikačními operátory, veřejnými subjekty (například obcemi) odpovědnými za rozšiřování širokopásmové sítě, subjekty, které zajišťují instalaci, provozovateli a distributory.

| (595) | Při šetření spolupracovalo několik uživatelů: dva velcí telekomunikační operátoři (společnost Deutsche Telekom v Německu a společnost Proximus v Belgii), pět subjektů, které zajišťují instalaci sítí, a operátorů, jeden distributor a drobný uživatel. Spolupracující uživatelé společně tvoří méně než 12 % celkového objemu dovozu kabelů z optických vláken z Číny a méně než 9 % celkového objemu spotřeby kabelů z optických vláken v EU během období šetření. |
| --- | --- |

(595)

Při šetření spolupracovalo několik uživatelů: dva velcí telekomunikační operátoři (společnost Deutsche Telekom v Německu a společnost Proximus v Belgii), pět subjektů, které zajišťují instalaci sítí, a operátorů, jeden distributor a drobný uživatel. Spolupracující uživatelé společně tvoří méně než 12 % celkového objemu dovozu kabelů z optických vláken z Číny a méně než 9 % celkového objemu spotřeby kabelů z optických vláken v EU během období šetření.

| (596) | Mnoho odpovědí uživatelů na dotazník vykazovalo četné nedostatky a neobsahovalo žádné argumenty ani informace týkající se zájmu Unie. Při šetření nespolupracoval žádný z veřejných subjektů, které nakupují kabely z optických vláken. |
| --- | --- |

(596)

Mnoho odpovědí uživatelů na dotazník vykazovalo četné nedostatky a neobsahovalo žádné argumenty ani informace týkající se zájmu Unie. Při šetření nespolupracoval žádný z veřejných subjektů, které nakupují kabely z optických vláken.

| (597) | Společnost BYCN Axione a další uživatel, kteří nakupují kabely z optických vláken hlavně od výrobců v Unii, nevznesli vůči opatřením žádné námitky. Společnost Deutsche Telekom a španělský distributor Comercial Electro Industrial S.A. (dále jen „společnost Comel“) nesouhlasili s uložením opatření. |
| --- | --- |

(597)

Společnost BYCN Axione a další uživatel, kteří nakupují kabely z optických vláken hlavně od výrobců v Unii, nevznesli vůči opatřením žádné námitky. Společnost Deutsche Telekom a španělský distributor Comercial Electro Industrial S.A. (dále jen „společnost Comel“) nesouhlasili s uložením opatření.

| (598) | Společnost Deutsche Telekom očekávala zvýšení poptávky po kabelech z optických vláken z důvodu masivního zavádění sítí 5G a tvrdila, že kabely z optických vláken tvoří celosvětový trh se standardizovanou technologií, globálním nasazením a dodavateli. Tvrdila, že antidumpingové clo na kabely z optických vláken z Číny může způsobit velké problémy při uspokojování poptávky po kabelech v Unii a hrozí, že bude omezovat nebo zdržovat zavádění sítí a povede k významnému zvýšení nákladů pro zákazníky v EU. Rovněž tvrdila, že ceny klesly v důsledku stávajících nadměrných kapacit, přičemž všechny subjekty investovaly do zvyšování kapacity během údajného nedostatku dodávek před několika lety. |
| --- | --- |

(598)

Společnost Deutsche Telekom očekávala zvýšení poptávky po kabelech z optických vláken z důvodu masivního zavádění sítí 5G a tvrdila, že kabely z optických vláken tvoří celosvětový trh se standardizovanou technologií, globálním nasazením a dodavateli. Tvrdila, že antidumpingové clo na kabely z optických vláken z Číny může způsobit velké problémy při uspokojování poptávky po kabelech v Unii a hrozí, že bude omezovat nebo zdržovat zavádění sítí a povede k významnému zvýšení nákladů pro zákazníky v EU. Rovněž tvrdila, že ceny klesly v důsledku stávajících nadměrných kapacit, přičemž všechny subjekty investovaly do zvyšování kapacity během údajného nedostatku dodávek před několika lety.

| (599) | Komise dospěla k závěru, že antidumpingové clo bude mít nevyhnutelný dopad na náklady pro uživatele, kteří nakupují své kabely z optických vláken z Číny. Hlavní příčinou je však nekalé vývozní chování čínských vývozců. Šetřením bylo dále zjištěno, že kabely z optických vláken představují pouze malý podíl z celkových nákladů na realizaci projektů digitálních sítí – v případě sítí 5G činí mnohem méně než 5 %. Nákup výrobku, který je předmětem šetření, spolupracujícími telekomunikačními operátory představuje malé procento obratu společnosti, přičemž dotčená společnost nakupuje významnou část svých kabelů z optických vláken z jiných zdrojů. Ohledně tvrzení druhého uživatele, že je obtížné změnit dodavatele, jak je vysvětleno ve 587. bodě odůvodnění, se zjistilo, že také ostatní dovozci nakupují z různých zdrojů ve třetích zemích. Uživatelé si rovněž mohou najít alternativní zdroje dodávek, včetně dodavatelů z jiných třetích zemí. Vzhledem k tomu, že se v nadcházejících letech očekává nárůst poptávky po kabelech z optických vláken, budou uživatelé a distributoři soutěžit na větším trhu než doposud. Bude to pro ně znamenat příležitost k zachování svých obchodních činností a jejich rozvoji, i když se jejich ceny zvýší v důsledku antidumpingového cla. |
| --- | --- |

(599)

Komise dospěla k závěru, že antidumpingové clo bude mít nevyhnutelný dopad na náklady pro uživatele, kteří nakupují své kabely z optických vláken z Číny. Hlavní příčinou je však nekalé vývozní chování čínských vývozců. Šetřením bylo dále zjištěno, že kabely z optických vláken představují pouze malý podíl z celkových nákladů na realizaci projektů digitálních sítí – v případě sítí 5G činí mnohem méně než 5 %. Nákup výrobku, který je předmětem šetření, spolupracujícími telekomunikačními operátory představuje malé procento obratu společnosti, přičemž dotčená společnost nakupuje významnou část svých kabelů z optických vláken z jiných zdrojů. Ohledně tvrzení druhého uživatele, že je obtížné změnit dodavatele, jak je vysvětleno ve 587. bodě odůvodnění, se zjistilo, že také ostatní dovozci nakupují z různých zdrojů ve třetích zemích. Uživatelé si rovněž mohou najít alternativní zdroje dodávek, včetně dodavatelů z jiných třetích zemí. Vzhledem k tomu, že se v nadcházejících letech očekává nárůst poptávky po kabelech z optických vláken, budou uživatelé a distributoři soutěžit na větším trhu než doposud. Bude to pro ně znamenat příležitost k zachování svých obchodních činností a jejich rozvoji, i když se jejich ceny zvýší v důsledku antidumpingového cla.

| (600) | Dále je zdůrazněno, že existence nadměrné kapacity způsobené Čínou neodůvodňuje nekalé obchodní praktiky, pokud jimi způsobená újma výrobnímu odvětví Unie ohrožuje jeho budoucnost, jakož i rozmanitost nabídky, a tedy i hospodářskou soutěž na trhu Unie. |
| --- | --- |

(600)

Dále je zdůrazněno, že existence nadměrné kapacity způsobené Čínou neodůvodňuje nekalé obchodní praktiky, pokud jimi způsobená újma výrobnímu odvětví Unie ohrožuje jeho budoucnost, jakož i rozmanitost nabídky, a tedy i hospodářskou soutěž na trhu Unie.

| (601) | Komise proto dospěla k závěru, že uživatelé a distributoři nejsou uložením opatření nepřiměřeně zasaženi. |
| --- | --- |

(601)

Komise proto dospěla k závěru, že uživatelé a distributoři nejsou uložením opatření nepřiměřeně zasaženi.

7.4   Další faktory

Další faktory

| (602) | Kabely z optických vláken jsou zapotřebí k vybudování rychlých širokopásmových sítí, a mají proto velký význam pro občany, podniky a veřejné subjekty v celé EU, kteří jsou na těchto sítích závislí při práci z domova, učení z domova, při podnikání nebo poskytování služeb. Investice prostřednictvím programu NextGenerationEU (150) jsou jednou z hlavních priorit Evropské unie, která si rovněž klade za cíl zavést širokopásmovou infrastrukturu s pokročilými technologiemi do všech koutů EU. Kabely z optických vláken jsou tedy klíčové pro evropskou digitální dekádu (151) a také pro digitální suverenitu EU. |
| --- | --- |

(602)

Kabely z optických vláken jsou zapotřebí k vybudování rychlých širokopásmových sítí, a mají proto velký význam pro občany, podniky a veřejné subjekty v celé EU, kteří jsou na těchto sítích závislí při práci z domova, učení z domova, při podnikání nebo poskytování služeb. Investice prostřednictvím programu NextGenerationEU (150) jsou jednou z hlavních priorit Evropské unie, která si rovněž klade za cíl zavést širokopásmovou infrastrukturu s pokročilými technologiemi do všech koutů EU. Kabely z optických vláken jsou tedy klíčové pro evropskou digitální dekádu (151) a také pro digitální suverenitu EU.

150

151

| (603) | Vzhledem k významu výrobku, který je předmětem šetření, na základě výše uvedených veřejných cílů Komise pečlivě analyzovala dopad možných opatření na realizaci projektů širokopásmových sítí. |
| --- | --- |

(603)

Vzhledem k významu výrobku, který je předmětem šetření, na základě výše uvedených veřejných cílů Komise pečlivě analyzovala dopad možných opatření na realizaci projektů širokopásmových sítí.

| (604) | Několik stran tvrdilo, že uložením antidumpingových opatření budou zasaženi spotřebitelé a veřejné rozpočty v Unii, protože se zvýší cena kabelů z optických vláken, a tím se zvýší celková cena projektů v oblasti sítí. |
| --- | --- |

(604)

Několik stran tvrdilo, že uložením antidumpingových opatření budou zasaženi spotřebitelé a veřejné rozpočty v Unii, protože se zvýší cena kabelů z optických vláken, a tím se zvýší celková cena projektů v oblasti sítí.

| (605) | Komise proto analyzovala podíl nákladů na kabely z optických vláken v celkových nákladech na projekty v oblasti sítí. Šetření ukázalo, že kabely z optických vláken tvoří pouze malý podíl v celkových nákladech na zavádění digitálních sítí. Nejvýznamnější nákladovou položkou v těchto projektech jsou stavební práce (tj. výkopové práce za účelem položení kabelů), které představují přibližně 80 % nákladů. Zbývajících 20 % tvoří náklady na materiál zahrnující i další produkty, jako jsou potrubí, skříně a konektory. Komise zjistila, že kabely z optických vláken představují pouze malou část celkových nákladů na projekty v oblasti sítí – v případě sítí 5G je to podle jednoho z velkých uživatelů méně než 5 %. Výrobci v EU a spolupracující dovozci rovněž tvrdili, že kabely z optických vláken tvoří přibližně 5–10 % celkových nákladů na projekty v oblasti sítí. |
| --- | --- |

(605)

Komise proto analyzovala podíl nákladů na kabely z optických vláken v celkových nákladech na projekty v oblasti sítí. Šetření ukázalo, že kabely z optických vláken tvoří pouze malý podíl v celkových nákladech na zavádění digitálních sítí. Nejvýznamnější nákladovou položkou v těchto projektech jsou stavební práce (tj. výkopové práce za účelem položení kabelů), které představují přibližně 80 % nákladů. Zbývajících 20 % tvoří náklady na materiál zahrnující i další produkty, jako jsou potrubí, skříně a konektory. Komise zjistila, že kabely z optických vláken představují pouze malou část celkových nákladů na projekty v oblasti sítí – v případě sítí 5G je to podle jednoho z velkých uživatelů méně než 5 %. Výrobci v EU a spolupracující dovozci rovněž tvrdili, že kabely z optických vláken tvoří přibližně 5–10 % celkových nákladů na projekty v oblasti sítí.

| (606) | Nízká úroveň spolupráce hlavních provozovatelů sítí v EU a veřejných subjektů odpovědných za velké projekty v oblasti sítí rovněž naznačuje, že by případná opatření uložená na dovoz kabelů z optických vláken neměla významný dopad na náklady na tyto projekty a jejich dobu realizace. |
| --- | --- |

(606)

Nízká úroveň spolupráce hlavních provozovatelů sítí v EU a veřejných subjektů odpovědných za velké projekty v oblasti sítí rovněž naznačuje, že by případná opatření uložená na dovoz kabelů z optických vláken neměla významný dopad na náklady na tyto projekty a jejich dobu realizace.

7.5   Závěr ohledně zájmu Unie

Závěr ohledně zájmu Unie

| (607) | Šetřením bylo zjištěno, že v Unii a v jiných třetích zemích je k dispozici dostatečná kapacita, která by mohla nahradit dovoz pocházející z Číny. Uložení antidumpingových opatření by navíc výrobnímu odvětví Unie umožnilo investovat do svých výroben v Unii a do nových technologií, ze kterých by mělo prospěch uživatelské odvětví. Tato opatření by zároveň nijak nebránila tomu, aby dovoz ze třetích zemí (včetně Číny) mohl na trhu Unie soutěžit za spravedlivých podmínek. I když se poptávka po kabelech z optických vláken v nadcházejících letech podle očekávání subjektů na trhu zvýší, dovozci a uživatelé dotčeného výrobku by neměli být nijak významně ohroženi nedostatkem dodávek a zavádění širokopásmové optické sítě do domácností a podniků by se tedy nemělo zpozdit. |
| --- | --- |

(607)

Šetřením bylo zjištěno, že v Unii a v jiných třetích zemích je k dispozici dostatečná kapacita, která by mohla nahradit dovoz pocházející z Číny. Uložení antidumpingových opatření by navíc výrobnímu odvětví Unie umožnilo investovat do svých výroben v Unii a do nových technologií, ze kterých by mělo prospěch uživatelské odvětví. Tato opatření by zároveň nijak nebránila tomu, aby dovoz ze třetích zemí (včetně Číny) mohl na trhu Unie soutěžit za spravedlivých podmínek. I když se poptávka po kabelech z optických vláken v nadcházejících letech podle očekávání subjektů na trhu zvýší, dovozci a uživatelé dotčeného výrobku by neměli být nijak významně ohroženi nedostatkem dodávek a zavádění širokopásmové optické sítě do domácností a podniků by se tedy nemělo zpozdit.

| (608) | Ačkoli při absenci opatření mohou uživatelé, dovozci, koneční zákazníci a veřejné rozpočty krátkodobě těžit z levnějších výrobků, dumpingový dovoz z Číny by nesporně vytlačil výrobce v Unii z trhu Unie, čímž by uživatelské odvětví přišlo o cenné zdroje dodávek a při neexistenci konkurence ze strany výrobců v Unii by se potenciálně zvýšily dovozní ceny. A konečně, přežití výrobců v Unii je klíčem k dosažení digitální suverenity EU. |
| --- | --- |

(608)

Ačkoli při absenci opatření mohou uživatelé, dovozci, koneční zákazníci a veřejné rozpočty krátkodobě těžit z levnějších výrobků, dumpingový dovoz z Číny by nesporně vytlačil výrobce v Unii z trhu Unie, čímž by uživatelské odvětví přišlo o cenné zdroje dodávek a při neexistenci konkurence ze strany výrobců v Unii by se potenciálně zvýšily dovozní ceny. A konečně, přežití výrobců v Unii je klíčem k dosažení digitální suverenity EU.

| (609) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody se domnívat, že uložení opatření na dovoz kabelů z optických vláken pocházejících z Čínské lidové republiky v této fázi šetření není v zájmu Unie. |
| --- | --- |

(609)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody se domnívat, že uložení opatření na dovoz kabelů z optických vláken pocházejících z Čínské lidové republiky v této fázi šetření není v zájmu Unie.

8.   KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

| (610) | Na základě závěrů, k nimž Komise v otázce dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie dospěla, by měla být uložena konečná opatření, jež zabrání tomu, aby dumpingový dovoz způsoboval výrobnímu odvětví Unie další újmu. |
| --- | --- |

(610)

Na základě závěrů, k nimž Komise v otázce dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie dospěla, by měla být uložena konečná opatření, jež zabrání tomu, aby dumpingový dovoz způsoboval výrobnímu odvětví Unie další újmu.

| (611) | Konečné antidumpingové clo by na základě výše uvedených skutečností mělo mít tyto sazby, vyjádřené v cenách CIF na hranici Unie před proclením:






  Společnost | Konečné antidumpingové clo |
| --- | --- | --- |
| skupina FTT:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(611)

Konečné antidumpingové clo by na základě výše uvedených skutečností mělo mít tyto sazby, vyjádřené v cenách CIF na hranici Unie před proclením:

Společnost

Konečné antidumpingové clo

skupina FTT:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

44,0  %

skupina ZTT:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

19,7  %

Ostatní spolupracující společnosti

31,2  %

Všechny ostatní společnosti

44,0  %

| (612) | Sazby antidumpingových cel pro individuální společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění plynoucích z tohoto šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou během tohoto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto sazby cla jsou použitelné výlučně na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a vyráběného uvedenými právními subjekty. Na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by se měla vztahovat celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na ně vztahovat žádná z uvedených individuálních sazeb antidumpingového cla. |
| --- | --- |

(612)

Sazby antidumpingových cel pro individuální společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění plynoucích z tohoto šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou během tohoto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto sazby cla jsou použitelné výlučně na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a vyráběného uvedenými právními subjekty. Na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by se měla vztahovat celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na ně vztahovat žádná z uvedených individuálních sazeb antidumpingového cla.

| (613) | Pokud společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto individuálních sazeb antidumpingového cla. Tato žádost musí být zaslána Komisi (152). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že změna nemá vliv na právo dané společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude nařízení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

(613)

Pokud společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto individuálních sazeb antidumpingového cla. Tato žádost musí být zaslána Komisi (152). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že změna nemá vliv na právo dané společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude nařízení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

152

Úředním věstníku Evropské unie

| (614) | Individuální sazby antidumpingového cla stanovené v tomto nařízení pro jednotlivé společnosti jsou použitelné výhradně na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Čínské lidové republiky a vyrobeného uvedenými právnickými osobami. Na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by se měla vztahovat celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na ně vztahovat žádná z uvedených individuálních sazeb antidumpingového cla. |
| --- | --- |

(614)

Individuální sazby antidumpingového cla stanovené v tomto nařízení pro jednotlivé společnosti jsou použitelné výhradně na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Čínské lidové republiky a vyrobeného uvedenými právnickými osobami. Na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by se měla vztahovat celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na ně vztahovat žádná z uvedených individuálních sazeb antidumpingového cla.

| (615) | Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingových cel, měla by se sazba antidumpingového cla stanovená pro všechny ostatní společnosti vztahovat nejen na vyvážející výrobce, kteří při tomto šetření nespolupracovali, nýbrž také na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie. |
| --- | --- |

(615)

Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingových cel, měla by se sazba antidumpingového cla stanovená pro všechny ostatní společnosti vztahovat nejen na vyvážející výrobce, kteří při tomto šetření nespolupracovali, nýbrž také na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.

| (616) | Ve svém stručném sdělení předloženém po neuložení opatření CCCME tvrdila, že zde existuje jasná souvislost mezi poklesem prodeje v unijním (a celosvětovém) odvětví kabelů z optických vláken a začátkem pandemie a že tuto situaci je třeba řešit buď pozastavením uplatňování antidumpingových opatření na devět měsíců, nebo omezením doby trvání opatření na dva roky. Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací o zjištěních CCCME dále tvrdila, že Komise nezohlednila účinky pandemie COVID-19 a že účinky hospodářského útlumu, k němuž došlo v souvislosti s pandemií, byly nesprávně přičítány čínskému dovozu. Kromě toho dva dovozci rovněž tvrdili, že Komise řádně nezohlednila účinky pandemie. CCCME také tvrdila, že ve fázi obnovy po skončení pandemie COVID-19 budou mít výrobky podobné kabelům z optických vláken zásadní význam pro průmyslová odvětví v Unii, zejména pro provádění programu 5G. V tomto ohledu CCCME tvrdila, že uložení antidumpingových opatření by vedlo k kritickému nedostatku dotčeného výrobku v Unii a jeho cena by se výrazně zvýšila. Podle CCCME tyto posledně uvedené okolnosti rovněž odůvodňují pozastavení uplatňování cel na dobu devíti měsíců nebo případně omezení doby trvání opatření na dva roky. Společnost Connect Com rovněž tvrdila, že rostoucí náklady na suroviny a účinky pandemie COVID-19 nebyly řádně zohledněny a požadovala pozastavení opatření. |
| --- | --- |

(616)

Ve svém stručném sdělení předloženém po neuložení opatření CCCME tvrdila, že zde existuje jasná souvislost mezi poklesem prodeje v unijním (a celosvětovém) odvětví kabelů z optických vláken a začátkem pandemie a že tuto situaci je třeba řešit buď pozastavením uplatňování antidumpingových opatření na devět měsíců, nebo omezením doby trvání opatření na dva roky. Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací o zjištěních CCCME dále tvrdila, že Komise nezohlednila účinky pandemie COVID-19 a že účinky hospodářského útlumu, k němuž došlo v souvislosti s pandemií, byly nesprávně přičítány čínskému dovozu. Kromě toho dva dovozci rovněž tvrdili, že Komise řádně nezohlednila účinky pandemie. CCCME také tvrdila, že ve fázi obnovy po skončení pandemie COVID-19 budou mít výrobky podobné kabelům z optických vláken zásadní význam pro průmyslová odvětví v Unii, zejména pro provádění programu 5G. V tomto ohledu CCCME tvrdila, že uložení antidumpingových opatření by vedlo k kritickému nedostatku dotčeného výrobku v Unii a jeho cena by se výrazně zvýšila. Podle CCCME tyto posledně uvedené okolnosti rovněž odůvodňují pozastavení uplatňování cel na dobu devíti měsíců nebo případně omezení doby trvání opatření na dva roky. Společnost Connect Com rovněž tvrdila, že rostoucí náklady na suroviny a účinky pandemie COVID-19 nebyly řádně zohledněny a požadovala pozastavení opatření.

| (617) | Pokud jde o tato tvrzení, šetření ukázalo, že pandemie COVID-19 měla na výrobní odvětví jen velmi omezený a dočasný dopad (jak je popsáno v 426. a 579. bodě odůvodnění) a nezabránila významnému nárůstu spotřeby v Unii během posuzovaného období. V každém případě, pokud jde o pozastavení podle čl. 14 odst. 4, byl požadavek stran obecný a nepodložený. Pokud by existovaly důkazy, že se tržní podmínky dočasně změnily natolik, že není pravděpodobné, že by se v důsledku pozastavení obnovila újma, a pouze za předpokladu, že by to bylo v zájmu Unie, může Komise přezkoumat, zda by pozastavení bylo v příslušné době opodstatněné. Pokud jde o kratší dobu trvání opatření, zjištění týkající se újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie potvrdila, že výrobnímu odvětví Unie byla dumpingovým dovozem ze strany čínských vyvážejících výrobců způsobena újma a také že neexistují žádné přesvědčivé úvahy o zájmu Unie zvážit kratší dobu trvání opatření. Z těchto důvodů byly tyto žádosti zamítnuty. |
| --- | --- |

(617)

Pokud jde o tato tvrzení, šetření ukázalo, že pandemie COVID-19 měla na výrobní odvětví jen velmi omezený a dočasný dopad (jak je popsáno v 426. a 579. bodě odůvodnění) a nezabránila významnému nárůstu spotřeby v Unii během posuzovaného období. V každém případě, pokud jde o pozastavení podle čl. 14 odst. 4, byl požadavek stran obecný a nepodložený. Pokud by existovaly důkazy, že se tržní podmínky dočasně změnily natolik, že není pravděpodobné, že by se v důsledku pozastavení obnovila újma, a pouze za předpokladu, že by to bylo v zájmu Unie, může Komise přezkoumat, zda by pozastavení bylo v příslušné době opodstatněné. Pokud jde o kratší dobu trvání opatření, zjištění týkající se újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie potvrdila, že výrobnímu odvětví Unie byla dumpingovým dovozem ze strany čínských vyvážejících výrobců způsobena újma a také že neexistují žádné přesvědčivé úvahy o zájmu Unie zvážit kratší dobu trvání opatření. Z těchto důvodů byly tyto žádosti zamítnuty.

9.   ZPĚTNÉ ULOŽENÍ ANTIDUMPINGOVÝCH CEL

ZPĚTNÉ ULOŽENÍ ANTIDUMPINGOVÝCH CEL

| (618) | Jak je uvedeno ve 4. bodě odůvodnění, nařízením o celní evidenci zavedla Komise s ohledem na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Číny celní evidenci za účelem možného uplatnění antidumpingových opatření se zpětnou působností podle čl. 14 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(618)

Jak je uvedeno ve 4. bodě odůvodnění, nařízením o celní evidenci zavedla Komise s ohledem na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Číny celní evidenci za účelem možného uplatnění antidumpingových opatření se zpětnou působností podle čl. 14 odst. 5 základního nařízení.

| (619) | Podle čl. 10 odst. 4 základního nařízení může být se zpětnou působností uloženo clo na „výrobky, které byly propuštěny do volného oběhu nejvýše 90 dnů přede dnem použitelnosti prozatímních opatření“. |
| --- | --- |

(619)

Podle čl. 10 odst. 4 základního nařízení může být se zpětnou působností uloženo clo na „výrobky, které byly propuštěny do volného oběhu nejvýše 90 dnů přede dnem použitelnosti prozatímních opatření“.

| (620) | Jelikož nebyla uložena žádná prozatímní cla, nedošlo k žádnému uplatnění se zpětnou působností. Celní evidence dovozu by proto měla být ukončena. |
| --- | --- |

(620)

Jelikož nebyla uložena žádná prozatímní cla, nedošlo k žádnému uplatnění se zpětnou působností. Celní evidence dovozu by proto měla být ukončena.

10.   ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

| (621) | S ohledem na článek 109 nařízení 2018/1046 (153), pokud má být částka vrácena na základě rozsudku Soudního dvora Evropské unie, měla by být pro zaplacení úroku použita sazba, kterou uplatňuje Evropská centrální banka na své hlavní refinanční operace, uveřejněná v řadě C Úředního věstníku Evropské unie a platná první kalendářní den každého měsíce. |
| --- | --- |

(621)

S ohledem na článek 109 nařízení 2018/1046 (153), pokud má být částka vrácena na základě rozsudku Soudního dvora Evropské unie, měla by být pro zaplacení úroku použita sazba, kterou uplatňuje Evropská centrální banka na své hlavní refinanční operace, uveřejněná v řadě C Úředního věstníku Evropské unie a platná první kalendářní den každého měsíce.

153

Úředního věstníku Evropské unie

| (622) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) 2016/1036, |
| --- | --- |

(622)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) 2016/1036,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz kabelů z jednovidových optických vláken, vyrobených z jednoho nebo několika jednotlivě opláštěných vláken, s ochranným obalem, též spojených s elektrickými vodiči, v současnosti kódu KN ex 8544 70 00 (kód TARIC 8544700010) a pocházejících z Čínské lidové republiky.

Nejsou v něm zahrnuty následující výrobky:

| i) | kabely, v nichž jsou všechna optická vlákna jednotlivě na jednom nebo na obou koncích vybavena funkčními konektory, a |
| --- | --- |

i)

kabely, v nichž jsou všechna optická vlákna jednotlivě na jednom nebo na obou koncích vybavena funkčními konektory, a

| ii) | kabely pro podmořské užití. Kabely pro podmořské užití jsou kabely z optických vláken s plastovou izolací, které obsahují měděný nebo hliníkový vodič a v kterých jsou vlákna zapouzdřena v kovovém modulu (kovových modulech). |
| --- | --- |

ii)

kabely pro podmořské užití. Kabely pro podmořské užití jsou kabely z optických vláken s plastovou izolací, které obsahují měděný nebo hliníkový vodič a v kterých jsou vlákna zapouzdřena v kovovém modulu (kovových modulech).

2.   Sazby konečného antidumpingového cla, které se použijí na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, jsou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyráběný níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:

| Společnost | Konečné antidumpingové clo | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| skupina FTT:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

Společnost

Konečné antidumpingové clo

Doplňkový kód TARIC

skupina FTT:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

44,0  %

C696

skupina ZTT:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

19,7  %

C697

Ostatní spolupracující společnosti uvedené v příloze I

31,2  %

Všechny ostatní společnosti

44,0  %

C999

3.   Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury celním orgánům členských států, která musí obsahovat datované prohlášení podepsané zástupcem subjektu, který obchodní fakturu vystavil, s uvedením jeho jména a funkce, v tomto znění: „Já, níže podepsaný/podepsaná, potvrzuji, že (objem) (název dotčeného výrobku) prodaných na vývoz do Evropské unie, na něž se vztahuje tato faktura, vyrobila společnost (název a adresa) (doplňkový kód TARIC) v Čínské lidové republice. Prohlašuji, že informace uvedené v této faktuře jsou úplné a správné.“ Pokud taková faktura nebude předložena, použije se clo platné pro všechny ostatní společnosti.

4.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.

5.   V celním prohlášení se uvede délka výrobku popsaného v čl. 1 odst. 1 v kilometrech, pokud je tento údaj slučitelný s přílohou I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 (154).

Článek 2

Pokud nový vyvážející výrobce z Čínské lidové republiky poskytne Komisi dostatečné důkazy, může být příloha změněna doplněním nového vyvážejícího výrobce na seznam spolupracujících společností nezařazených do vzorku, na nějž se tudíž vztahuje příslušná vážená průměrná sazba antidumpingového cla, konkrétně 31,2 %. Nový vyvážející výrobce předloží důkazy o tom, že:

| a) | během období šetření (od 1. července 2019 do 30. června 2020) nevyvážel zboží popsané v čl. 1 odst. 1 pocházející z Čínské lidové republiky; |
| --- | --- |

a)

během období šetření (od 1. července 2019 do 30. června 2020) nevyvážel zboží popsané v čl. 1 odst. 1 pocházející z Čínské lidové republiky;

| b) | není ve spojení s žádným vývozcem ani výrobcem, na něž se vztahují opatření uložená tímto nařízením, a |
| --- | --- |

b)

není ve spojení s žádným vývozcem ani výrobcem, na něž se vztahují opatření uložená tímto nařízením, a

| c) | buď skutečně vyvezl zboží popsané v čl. 1 odst. 1 pocházející z Čínské lidové republiky do Unie, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt značné množství dotčeného zboží do Unie po skončení období šetření. |
| --- | --- |

c)

buď skutečně vyvezl zboží popsané v čl. 1 odst. 1 pocházející z Čínské lidové republiky do Unie, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt značné množství dotčeného zboží do Unie po skončení období šetření.

Článek 3

Celním orgánům se tímto ukládá, aby ukončily celní evidenci dovozu podle článku 1 prováděcího nařízení Komise (EU) 2021/548 ze dne 29. března 2021, kterým se zavádí celní evidence dovozu kabelů z optických vláken pocházejících z Čínské lidové republiky

Článek 4

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 17. listopadu 2021.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Oznámení o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu kabelů z optických vláken pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. C 316, 24.9.2020, s. 10).

2

(3)  Oznámení o zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu kabelů z optických vláken pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. C 442, 21.12.2020, s. 18).

3

(4)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/548 ze dne 29. března 2021, kterým se zavádí celní evidence dovozu kabelů z optických vláken pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 109, 30.3.2021, s. 71).

4

(5)  V této souvislosti viz zpráva panelu WTO, Mexico - Anti-Dumping Investigation of High Fructose Corn Syrup (HFCS) from the United States (WT/DS132/R), 28. ledna 2000, bod 7.73.

5

Mexico - Anti-Dumping Investigation of High Fructose Corn Syrup (HFCS) from the United States

(6)  Rozsudek ze dne 15. prosince 2016, Gul Ahmed Textile Mills v. Rada, T-199/04 RENV, ECLI:EU:T:2016:740, body 92–93.

6

(7)  Rozsudek ze dne 11. července 2017, Viraj Profiles v. Rada, T-67/14, EU:T:2017:481, bod 98.

7

(8)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/1693 ze dne 9. října 2019 o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz ocelových kol pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 259, 10.10.2019, s. 15).

8

(9)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2479.

9

(10)  Oznámení o důsledcích výskytu onemocnění COVID-19 pro antidumpingová a antisubvenční šetření (2020/C 86/06) (Úř. věst. C 86, 16.3.2020, s. 6).

10

(11)  Pracovní dokument útvarů Komise o podstatných zkresleních v ekonomice Čínské lidové republiky pro účely šetření na ochranu obchodu, 20. prosince 2017 (SWD(2017) 483 final/2).

11

(12)  Zpráva – kapitola 2, s. 6–7.

12

(13)  Zpráva – kapitola 2, s. 10.

13

(14)  https://stock.qianzhan.com/item/geren-43059620fb44.html (naposledy zobrazeno dne 17. června 2021).

14

(15)  Zpráva – kapitola 2, s. 20–21.

15

(16)  Zpráva – kapitola 3, s. 41, 73–74.

16

(17)  Zpráva – kapitola 6, s. 120–121.

17

(18)  Zpráva – kapitola 6, s. 122–135.

18

(19)  Zpráva – kapitola 7, s. 167–168.

19

(20)  Zpráva – kapitola 8, s. 169–170, 200–201.

20

(21)  Zpráva – kapitola 2, s. 15–16, kapitola 4, s. 50, 84, kapitola 5, s. 108–109.

21

(22)  Zpráva – kapitola 3, s. 22–24 a kapitola 5, s. 97–108.

22

(23)  Zpráva – kapitola 5, s. 104–9.

23

(24)  
  „Společností FTT“ se dále rozumí společnost FiberHome Telecommunication Technologies Co. „Skupina FTT“ je definována v 42. bodě odůvodnění.

24

(25)  Viz Výroční zpráva společnosti za rok 2019, s. 42. https://pdf.dfcfw.com/pdf/H2_AN202004291379049397_1.pdf, (naposledy zobrazeno dne 7. dubna 2021).

25

(26)  23,73 % má společnost China Huaxin Post and Telecommunications a 15,82 % společnost Yangtze Communication Industry Group (dále jen „společnost YCIG“) – obě společnosti jsou kontrolovány komisí Státní rady pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv (viz výroční zpráva společnosti YCIG za rok 2019, s. 64). http://www.sse.com.cn/disclosure/listedinfo/announcement/c/2020-04-30/600345_20200430_2.pdf (naposledy zobrazeno dne 7. dubna 2021).

26

(27)  
  „Společností ZTT“ se dále rozumí společnost Jiangsu Zhongtian Technology Co. „Skupina ZTT“ je definována v 42. bodě odůvodnění.

27

(28)  Viz http://en.tayho.com.cn/about/companyprofile.htm (zobrazeno dne 26. března 2021) a https://www.businesswire.com/news/home/20170925005664/en/Global-and-China-Aramid-Fiber-Industry-Report-2017-2021---Research-and-Markets.

28

(29)  Viz: https://video.ceultimate.com/100009_2012105017/Wanhua_Annual_Report_of_2018.pdf, strana 190 a poznámka 1 na straně 191. (naposledy zobrazeno dne 26. března 2021).

29

(30)  Viz: https://www.fitchratings.com/research/international-public-finance/yantai-guofeng-investment-holdings-group-co-ltd-23-12-2020.

30

(31)  Viz: https://www.prnewswire.com/news-releases/global-and-china-aramid-fiber-markets-2021-300532604.html.

31

(32)  Viz: http://www.sinopec.com/listco/en/about_sinopec/our_company/company.shtml (naposledy zobrazeno dne 26. března 2021).

32

(33)  Viz: http://www.sinochemintl.com/13873.html a http://www.sinochem.com/en/1250.html (naposledy zobrazeno dne 26. března 2021).

33

(34)  Údaje za rok 2015 na základě Čínské statistické ročenky 2016 vydané Čínským národním statistickým úřadem.

34

(35)  Viz: https://www.radiantinsights.com/research/high-density-polyethylene-hdpe-market-in-china

35

(36)  Zpráva – kapitola 14, s. 358: Na výrobě se soukromé společnosti podílejí 51 % a státní podniky 49 % a na kapacitě se státní podniky podílejí 44 % a soukromé společnosti 56 %.

36

(37)  Zdroj: www.gov.cn/zhengce/content/2016-02/04/content_5039353.htm (naposledy zobrazeno dne 12. dubna 2021), https://policycn.com/policy_ticker/higher-expectations-for-large-scale-steelenterprise/?iframe=1&secret=c8uthafuthefra4e (naposledy zobrazeno dne 2. března 2020) a www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (naposledy zobrazeno dne 12. dubna 2021).

37

(38)  K dispozici na adrese http://www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (naposledy zobrazeno dne 12. dubna 2021) a http://www.jjckb.cn/2019-04/23/c_137999653.htm (naposledy zobrazeno dne 12. dubna 2021).

38

(39)  Jako tomu bylo v případě fúze mezi soukromou společností Rizhao a státním podnikem Shandong Iron and Steel v roce 2009 (viz: https://www.steelonthenet.com/kb/history-rizhao.html (naposledy zobrazeno dne 12. dubna 2021), a akvizice majoritního podílu skupinou China Baowu Steel Group ve společnosti Magang Steel v červnu 2019, viz https://www.ft.com/content/a7c93fae-85bc-11e9-a028-86cea8523dc2 (naposledy zobrazeno dne 2. března 2020).

39

(40)  Viz China’s Baosteel’s takeover of Wuhan to create world’s No 2 steelmaker (Čínská společnost Baosteel převzala společnost Wuhan, a vznikl tak druhý největší světový výrobce oceli) Reuters. https://www.reuters.com/article/us-chinabaosteel-mergers-idUSKCN11Q0U3 (naposledy zobrazeno dne 12. dubna 2021).

40

(41)  Zpráva – kapitola 5, s. 100–101.

41

(42)  Zpráva – kapitola 2, s. 26.

42

(43)  Zpráva – kapitola 2, s. 31–32.

43

(44)  Dostupné na adrese https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU (naposledy zobrazeno dne 27. října 2020).

44

(45)  K dispozici na adrese www.gov.cn/zhengce/2020-09/15/content_5543685.htm (naposledy zobrazeno dne 10. března 2021).

45

(46)  Financial Times (2020) „Chinese Communist Party asserts greater control over private enterprise“ (Komunistická strana Číny prosazuje větší kontrolu nad soukromým podnikem), k dispozici na adrese: https://on.ft.com/3mYxP4j.

46

(47)  Viz internetové stránky společnosti: https://www.cict.com/portal/list/index/cid/8.html#about_1 (naposledy zobrazeno dne 31. března 2021).

47

(48)  Viz http://www.wehdz.gov.cn/ggdj/djdt/202001/t20200116_875063.shtml (naposledy zobrazeno dne 7. dubna 2021).

48

(49)  https://asiatimes.com/tag/donghu-high-tech-zone/.

49

(50)  http://www.fiberhome.com/en/about/61.aspx.

50

(51)  Viz článek Revidování ducha důležitého projevu generálního tajemníka Si Ťin-pchinga během jeho inspekce v provincii Chu-pej – zaměstnanci společnosti Optics Valley Construction navštívili společnost Fiberhome Technology Group. Internetové stránky společnosti Wuhan Optics Valley Construction. 17. května 2018. http://ggjstz.cn/lzjs/6372.jhtml (naposledy zobrazeno dne 7. dubna 2021).

51

Revidování ducha důležitého projevu generálního tajemníka Si Ťin-pchinga během jeho inspekce v provincii Chu-pej – zaměstnanci společnosti Optics Valley Construction navštívili společnost Fiberhome Technology Group.

(52)  https://www.zttcable.com/leadership.html.

52

(53)  Viz článek z internetových stránek společnosti ZTT ze dne 31. října 2018: https://www.chinaztt.cn/news/show-48021.html (naposledy zobrazeno dne 31. března 2021).

53

(54)  Viz článek z internetových stránek společnosti ZTT ze dne 2. července 2019: https://www.chinaztt.cn/news/show-48431.html.

54

(55)  Viz článek Pokročilá základní stranická organizace v provincii Ťiang-su: Stranický výbor společnosti Hengtong Group Co., Ltd. Internetové stránky Komunistické strany Číny v provincii Ťiang-su. 3. července 2019. http://www.jszzb.gov.cn/zzjs/info_15.aspx?itemid=27375 (naposledy zobrazeno dne 7. dubna 2021).

55

Pokročilá základní stranická organizace v provincii Ťiang-su: Stranický výbor společnosti Hengtong Group Co., Ltd.

(56)  Viz článek z internetových stránek společnosti zveřejněný dne 28. června 2018: https://www.yofc.com/view/580.html (naposledy zobrazeno dne 7. dubna 2021).

56

(57)  Viz článek z internetových stránek společnosti zveřejněný dne 29. června 2019 https://www.yofc.com/view/2480.html.

57

(58)  https://baike.baidu.com/item/%E8%96%9B%E6%B5%8E%E8%90%8D (naposledy zobrazeno dne 22. ledna 2021).

58

(59)  https://stock.qianzhan.com/item/geren-43059620fb44.html (naposledy zobrazeno dne 7. dubna 2021).

59

(60)  http://www.fiberhome.com/invest/default.aspx#glc (naposledy zobrazeno dne 7. dubna 2021).

60

(61)  http://zmfdz.news.cn/345/index.html (naposledy zobrazeno dne 7. dubna 2021).

61

(62)  https://baike.baidu.com/item/%E9%A9%AC%E6%9D%B0/53398702 (naposledy zobrazeno dne 7. dubna 2021).

62

(63)  Zpráva – kapitoly 14.1 až 14.3.

63

(64)  Zpráva – kapitola 4, s. 41–42, 83.

64

(65)  Viz hlavní katalog klíčových produktů a služeb ve strategických a nově vznikajících odvětvích. http://www.gov.cn/xinwen/2018-09/22/5324533/files/dcf470fe4eac413cabb686a51d080eec.pdf a katalog Made in China 2025 „čtyř hlavních zásad“. http://www.cm2025.org/show-14-126-1.html a http://www.cm2025.org/uploadfile/2016/1122/20161122053929266.pdf.

65

(66)  Zpráva – kapitola 2, s. 17.

66

(67)  Viz zejména kapitola 25 – oddíly 1 a 4; kapitola 26; a cíle v oblasti pronikání na trh s internetem v kapitole 3 – rámeček 2 pětiletého plánu. https://en.ndrc.gov.cn/newsrelease_8232/201612/P020191101481868235378.pdf.

67

(68)  V oddíle 2.1 uvádí 13. pětiletý plán pro strategická a nově vznikající odvětví pokyn:
  „1) Budovat infrastrukturu země se silnou sítí. Důkladně prosazovat strategii „Broadband China“. [...] Důrazně prosazovat budování vysokorychlostních sítí s optickými vlákny. Vypracovat pilotní projekty pro rozsáhlé uplatnění nových inteligentních síťových technologií a podpořit zvýšení úrovně národních páteřních sítí na úroveň vysokorychlostního přenosu, flexibilní úpravy a inteligentního přizpůsobení. Kompletně realizovat přechod k plně optickým sítím, urychlit podporu pokrytí optickými sítěmi v městských oblastech, poskytovat přístupové služby s rychlostí více než 1 000 megabitů za sekundu (1 000 Mb/s) a realizovat flexibilní možnosti šířky pásma s více než 100 Mb/s pro domácnosti uživatelů a středně velká města; spolupráce většího počtu stran podpoří zlepšení pokrytí širokopásmovým optickým připojením ve venkovských oblastech. Více než 98 % správních obcí musí mít přístup k optickým sítím, způsobilé oblasti budou poskytovat přístup ke službám s rychlostí vyšší než 100 Mb/s a více než polovina domácností uživatelů v obcích bude mít flexibilní výběr šířky pásma s více než 50 Mb/s. Podporovat rozvoj „triple play“ infrastruktury.“
  http://www.gov.cn/zhengce/content/2016-12/19/content_5150090.htm (naposledy zobrazeno dne 6. dubna 2021).

68

„1) Budovat infrastrukturu země se silnou sítí. Důkladně prosazovat strategii „Broadband China“. [...] Důrazně prosazovat budování vysokorychlostních sítí s optickými vlákny. Vypracovat pilotní projekty pro rozsáhlé uplatnění nových inteligentních síťových technologií a podpořit zvýšení úrovně národních páteřních sítí na úroveň vysokorychlostního přenosu, flexibilní úpravy a inteligentního přizpůsobení. Kompletně realizovat přechod k plně optickým sítím, urychlit podporu pokrytí optickými sítěmi v městských oblastech, poskytovat přístupové služby s rychlostí více než 1 000 megabitů za sekundu (1 000 Mb/s) a realizovat flexibilní možnosti šířky pásma s více než 100 Mb/s pro domácnosti uživatelů a středně velká města; spolupráce většího počtu stran podpoří zlepšení pokrytí širokopásmovým optickým připojením ve venkovských oblastech. Více než 98 % správních obcí musí mít přístup k optickým sítím, způsobilé oblasti budou poskytovat přístup ke službám s rychlostí vyšší než 100 Mb/s a více než polovina domácností uživatelů v obcích bude mít flexibilní výběr šířky pásma s více než 50 Mb/s. Podporovat rozvoj „triple play“ infrastruktury.“

(69)  Viz zejména oddíl 3.2:
  „Posílit budování internetové infrastruktury. Posílit plánování a rozložení výstavby průmyslové internetové infrastruktury a vybudovat průmyslový internet s nízkou latencí, vysokou spolehlivostí a širokým pokrytím. Urychlit zavádění a budování optických sítí, mobilních komunikačních sítí a bezdrátových místních sítí ve výrobních klastrech, provádět širokopásmové aktualizace informačních sítí a zlepšovat podnikové širokopásmové přístupové kapacity.“
  http://www.gov.cn/zhengce/content/2015-05/19/content_9784.htm.

69

„Posílit budování internetové infrastruktury. Posílit plánování a rozložení výstavby průmyslové internetové infrastruktury a vybudovat průmyslový internet s nízkou latencí, vysokou spolehlivostí a širokým pokrytím. Urychlit zavádění a budování optických sítí, mobilních komunikačních sítí a bezdrátových místních sítí ve výrobních klastrech, provádět širokopásmové aktualizace informačních sítí a zlepšovat podnikové širokopásmové přístupové kapacity.“

(70)  Zpráva – kapitola 4, s. 56 a následující oficiální informace ze dne 4. července 2015: http://english.gov.cn/policies/latest_releases/2015/07/04/content_281475140165588.htm

70

(71)  Viz: http://www.gov.cn/zwgk/2013-08/17/content_2468348.htm (naposledy zobrazeno dne 30. března 2021).

71

(72)  http://www.gov.cn/zhengce/content/2015-05/20/content_9789.htm (naposledy zobrazeno dne 29. března 2021).

72

(73)  Viz: http://www.gov.cn/xinwen/2017-01/12/content_5159124.htm a http://www.gov.cn/xinwen/2017-01/12/5159124/files/05242d361d164de587440d7e849f992e.pdf (naposledy zobrazeno dne 30. března 2021). V oddílu 2 akční plán především uvádí, že by se mělo:
  „1) Urychlit zdokonalování nové generace vysokorychlostní optické sítě. [...] Prioritně podporovat rozšíření účinného pokrytí širokopásmových optických sítí ve venkovských oblastech. Cíl: Do roku 2018 přibude 90 000 kilometrů hlavních optických kabelů, 200 milionů portů typu fiber-to-home a městské oblasti budou pokryty optickou sítí, která poskytne kapacitu přístupových služeb přesahující 1 000 megabitů za sekundu a flexibilní volbu přesahující 100 megabitů za sekundu pro domácí uživatele širokopásmového připojení ve velkých a středních městech; podíl optických sítí ve správních vesnicích vzroste ze 75 % na 90 %.“; v oddílu 4:
  „Posílení finanční podpory. [...] Využívat investice z centrálního rozpočtu k pokračování podpory budování informační infrastruktury ve venkovských oblastech, urychlení provádění pilotního programu pro kompenzační mechanismy univerzálních telekomunikačních služeb zaměřeného na širokopásmové sítě a podporovat realizaci stanovených cílů souvisejících s venkovskými sítěmi stanovených v „13. pětiletém plánu“ co nejdříve. Posílit finanční podporu klíčových projektů. [...].“

73

„1) Urychlit zdokonalování nové generace vysokorychlostní optické sítě. [...] Prioritně podporovat rozšíření účinného pokrytí širokopásmových optických sítí ve venkovských oblastech. Cíl: Do roku 2018 přibude 90 000 kilometrů hlavních optických kabelů, 200 milionů portů typu fiber-to-home a městské oblasti budou pokryty optickou sítí, která poskytne kapacitu přístupových služeb přesahující 1 000 megabitů za sekundu a flexibilní volbu přesahující 100 megabitů za sekundu pro domácí uživatele širokopásmového připojení ve velkých a středních městech; podíl optických sítí ve správních vesnicích vzroste ze 75 % na 90 %.“;

„Posílení finanční podpory. [...] Využívat investice z centrálního rozpočtu k pokračování podpory budování informační infrastruktury ve venkovských oblastech, urychlení provádění pilotního programu pro kompenzační mechanismy univerzálních telekomunikačních služeb zaměřeného na širokopásmové sítě a podporovat realizaci stanovených cílů souvisejících s venkovskými sítěmi stanovených v „13. pětiletém plánu“ co nejdříve. Posílit finanční podporu klíčových projektů. [...].“

(74)  Zpráva – kapitola 4, s. 47.

74

(75)  Zpráva – kapitola 4, s. 67.

75

(76)  Viz Podrobná zpráva o odvětví optických vláken a kabelů. Analýza poptávky po optických vláknech a kabelech v roce 2019. Internetové stránky portálu Communication World. 9. dubna 2018. http://www.cww.net.cn/article?id=429906 (naposledy zobrazeno dne 30. března 2021). Viz zejména tyto úryvky:
  „Historicky byly přímou hnací silou rozvoje optických komunikací v Číně nejrůznější příznivě působící politiky, například strategie „Broadband China“. Díky strategiím „Broadband China“ a „Internet+“ a „zvyšování rychlosti a snižování poplatků“ a dalším politikám dosáhla čínská výstavba optické sítě značného pokroku a míra pronikání sítě FTTH na trh vzrostla na více než 80 %. Pokud jde o výhled do budoucna, očekává se, že tento druh politické podpory bude dlouhodobě pokračovat. [...] V roce 2017 stát postupně vydal čtyři nové politiky na podporu rozvoje informačního průmyslu, průmyslu dat velkého objemu, cloud computingu a internetu věcí, které všechny nakonec ovlivní odvětví základních optických komunikací. [...] Odvětví, kterých se týkají výše uvedené čtyři politiky, jsou základem pro rozvoj optických komunikačních sítí: efektivní podpora rozvoje těchto odvětví poskytuje čínskému odvětví optických komunikací příznivé politické prostředí a prostředí pro vývoj. Na straně nabídky se očekává, že politika ochrany odvětví optických komunikací bude pokračovat. Rozvoj domácího odvětví kabelů z optických vláken účinně chrání antidumpingová politika v oblasti optické komunikace od roku 2015. Ohledně důležitého postavení odvětví optických komunikací se v souvislosti s prohlubováním globálních obchodních konfliktů očekává, že tato politika ochrany bude pokračovat. Ministerstvo obchodu zavedlo v roce 2017 v souvislosti s dováženými kabely z optických vláken tři antidumpingová opatření a bude na trhu s kabely z optických vláken i nadále udržovat příznivý model zásobování. [...] Díky jednak podpoře navazující průmyslové politiky a jednak antidumpingovým opatřením na straně nabídky se výhody čínské politiky v oblasti odvětví optických vláken a optických kabelů ještě zvýší.“

76

Podrobná zpráva o odvětví optických vláken a kabelů. Analýza poptávky po optických vláknech a kabelech v roce 2019.

„Historicky byly přímou hnací silou rozvoje optických komunikací v Číně nejrůznější příznivě působící politiky, například strategie „Broadband China“. Díky strategiím „Broadband China“ a „Internet+“ a „zvyšování rychlosti a snižování poplatků“ a dalším politikám dosáhla čínská výstavba optické sítě značného pokroku a míra pronikání sítě FTTH na trh vzrostla na více než 80 %. Pokud jde o výhled do budoucna, očekává se, že tento druh politické podpory bude dlouhodobě pokračovat. [...] V roce 2017 stát postupně vydal čtyři nové politiky na podporu rozvoje informačního průmyslu, průmyslu dat velkého objemu, cloud computingu a internetu věcí, které všechny nakonec ovlivní odvětví základních optických komunikací. [...] Odvětví, kterých se týkají výše uvedené čtyři politiky, jsou základem pro rozvoj optických komunikačních sítí: efektivní podpora rozvoje těchto odvětví poskytuje čínskému odvětví optických komunikací příznivé politické prostředí a prostředí pro vývoj. Na straně nabídky se očekává, že politika ochrany odvětví optických komunikací bude pokračovat. Rozvoj domácího odvětví kabelů z optických vláken účinně chrání antidumpingová politika v oblasti optické komunikace od roku 2015. Ohledně důležitého postavení odvětví optických komunikací se v souvislosti s prohlubováním globálních obchodních konfliktů očekává, že tato politika ochrany bude pokračovat. Ministerstvo obchodu zavedlo v roce 2017 v souvislosti s dováženými kabely z optických vláken tři antidumpingová opatření a bude na trhu s kabely z optických vláken i nadále udržovat příznivý model zásobování. [...] Díky jednak podpoře navazující průmyslové politiky a jednak antidumpingovým opatřením na straně nabídky se výhody čínské politiky v oblasti odvětví optických vláken a optických kabelů ještě zvýší.“

(77)  Viz článek Čínské vládní poradenské fondy zkoumají způsob, jak podpořit transformaci a modernizaci malých a středních podniků. Internetové stránky společnosti Xinye Capital. 14. června 2019. http://www.sinye.club/a/changjingsheying/2019/0614/247.html (naposledy zobrazeno dne 6. dubna 2021).

77

Čínské vládní poradenské fondy zkoumají způsob, jak podpořit transformaci a modernizaci malých a středních podniků.

(78)  Viz článek o společnosti Zhiguang Communication na oficiálních internetových stránkách společnosti Shandong Dazhong ze dne 7. srpna 2019: https://sd.dzwww.com/sdnews/201908/t20190807_19032401.htm (naposledy zobrazeno dne 7. dubna 2021).

78

(79)  Viz tyto články: Dceřiná společnost Tongding Internet představila externí investici ve výši 500 milionů RMB na posílení konkurenceschopnosti světelných tyčí. Internetové stránky společnosti SINA. 29. dubna 2020. https://tech.sina.com.cn/roll/2020-04-29/doc-iircuyvi0538406.shtml (naposledy zobrazeno dne 6. dubna 2021) a Poradenský fond pro kótování a rozvoj zřízený městem Su-čou (komanditní společnost) a související kapitál se podílí na zřízení zvláštního fondu, který nepřesahuje 1 miliardu RMB. Chipingnews. 3. února 2020. http://www.chipingnews.com.cn/system/2020/0203/content_945.html (naposledy zobrazeno dne 9. dubna 2021). Viz tyto úryvky z druhého odkazu:
  „
  [fond] zmírní tlak na činnost a obchodování většinového akcionáře společnosti Tongding Group a podpoří udržitelný rozvoj společnosti Tongding Interconnection Information; [...] Cílem podpory zvláštního fondu pro rozvoj soukromých podniků poskytované okresem Su-čou Wu-ťiang je snížit poměr zástav klíčových akcionářů, kteří drží kótované podniky sídlící v okrese Su-čou Wu-ťiang, a přispět k udržitelnému rozvoji podniků.
  “

79

Dceřiná společnost Tongding Internet představila externí investici ve výši 500 milionů RMB na posílení konkurenceschopnosti světelných tyčí.

Poradenský fond pro kótování a rozvoj zřízený městem Su-čou (komanditní společnost) a související kapitál se podílí na zřízení zvláštního fondu, který nepřesahuje 1 miliardu RMB.

„

zmírní tlak na činnost a obchodování většinového akcionáře společnosti Tongding Group a podpoří udržitelný rozvoj společnosti Tongding Interconnection Information; [...] Cílem podpory zvláštního fondu pro rozvoj soukromých podniků poskytované okresem Su-čou Wu-ťiang je snížit poměr zástav klíčových akcionářů, kteří drží kótované podniky sídlící v okrese Su-čou Wu-ťiang, a přispět k udržitelnému rozvoji podniků.

(80)  Viz článek Wuhan East Lake: národní hi-tech zóna kombinující investice a daňové výhody. Internetové stránky společnosti Pedata. 27. února 2013. https://free.pedata.cn/755314.html (naposledy zobrazeno dne 6. dubna 2021). Viz následující úryvek:
  „Deset společností bylo kótováno na segmentu na burze „New Third Board“a obdrželo odpovídající státní subvence; [...] Ohledně přilákání kapitálových investičních institucí, aby se v parku usadily nebo aby investovaly do podniků v parku usazených zřídily příslušné odbory provincie Chu-pej, města Wu-chan a zóny East Lake High-tech Zone podpůrné fondy rizikového kapitálu. I když odvětví kapitálových investic vzniklo ve vnitrozemské zóně East Lake High-tech Zone později, je jeho atraktivita ve srovnání s high-tech zónami v pobřežních oblastech pro instituce VC/PE relativně vysoká z důvodu nižších překážek registrace podniků, silné podpory politiky pobídek a velkého počtu vládních poradenských fondů.“

80

Wuhan East Lake: národní hi-tech zóna kombinující investice a daňové výhody.

„Deset společností bylo kótováno na segmentu na burze „New Third Board“a obdrželo odpovídající státní subvence; [...] Ohledně přilákání kapitálových investičních institucí, aby se v parku usadily nebo aby investovaly do podniků v parku usazených zřídily příslušné odbory provincie Chu-pej, města Wu-chan a zóny East Lake High-tech Zone podpůrné fondy rizikového kapitálu. I když odvětví kapitálových investic vzniklo ve vnitrozemské zóně East Lake High-tech Zone později, je jeho atraktivita ve srovnání s high-tech zónami v pobřežních oblastech pro instituce VC/PE relativně vysoká z důvodu nižších překážek registrace podniků, silné podpory politiky pobídek a velkého počtu vládních poradenských fondů.“

(81)  https://pdf.dfcfw.com/pdf/H2_AN202004291379049397_1.pdf (naposledy zobrazeno dne 7. dubna 2021), s. 133, 138–139.

81

(82)  https://pdf.dfcfw.com/pdf/H2_AN202004291379029468_1.pdf (naposledy zobrazeno dne 7. dubna 2021), s. 205, 215.

82

(83)  http://download.hexun.com/ftp/all_stockdata_2009/all/120/769/1207690337.pdf (naposledy zobrazeno dne 7. dubna 2021), s. 238, 249.

83

(84)  Viz oddíl 3.3.1 katalogu.

84

http://www.gov.cn/xinwen/2018-09/22/5324533/files/dcf470fe4eac413cabb686a51d080eec.pdf.

(85)  Viz oddíl 2.3 plánu:
  „Vysoce výkonné vlákno: Urychlit vývoj vysoce výkonných korozivzdorných vláken odolných proti působení kyselin i zásad a s ultra vysoce pevnou fólií, zaměřit se na podporu sériové výroby vysoce výkonných druhů výrobků z vláken, jako jsou uhlíková vlákna, kontinuální čedičová vlákna a aramid a aktivně vyvíjet polyfenylensulfidové vlákno a polyimidové vlákno a PTFE vlákno a další produkty k dalšímu zlepšení indexu výkonnosti vlákna“. https://weixin.87188718.com/FourFlat/PeiXun.aspx?id=194161 (naposledy zobrazeno dne 6. dubna 2021).

85

„Vysoce výkonné vlákno: Urychlit vývoj vysoce výkonných korozivzdorných vláken odolných proti působení kyselin i zásad a s ultra vysoce pevnou fólií, zaměřit se na podporu sériové výroby vysoce výkonných druhů výrobků z vláken, jako jsou uhlíková vlákna, kontinuální čedičová vlákna a aramid a aktivně vyvíjet polyfenylensulfidové vlákno a polyimidové vlákno a PTFE vlákno a další produkty k dalšímu zlepšení indexu výkonnosti vlákna“.

(86)  Zpráva – kapitola 12, s. 294.

86

(87)  Viz oznámení lidové vlády provincie Če-ťiang o vydání „Akčního plánu provincie Če-ťiang pro komplexní transformaci a modernizaci tradičních výrobních odvětví (2017–2020)“. http://jxt.zj.gov.cn/art/2017/6/4/art_1657971_35695741.html (naposledy zobrazeno dne 6. dubna 2021).

87

(88)  Zpráva – kapitola 16, s. 419–420.

88

(89)  Zpráva – kapitola 8, s. 177.

89

(90)  Zpráva – kapitola 16, s. 406–424.

90

(91)  Zpráva – kapitola 12, s. 283, 285.

91

(92)  Zpráva – kapitola 10, s. 221–230.

92

(93)  Zpráva – kapitola 6, s. 138–149.

93

(94)  Zpráva – kapitola 9, s. 216.

94

(95)  Zpráva – kapitola 9, s. 213–215.

95

(96)  Zpráva – kapitola 9, s. 209–211.

96

(97)  Zpráva – kapitola 13, s. 332–337.

97

(98)  Zpráva – kapitola 13, s. 336.

98

(99)  Zpráva – kapitola 13, s. 337–341.

99

(100)  Zpráva – kapitola 6, s. 114–117.

100

(101)  Zpráva – kapitola 6, s. 119.

101

(102)  Zpráva – kapitola 6, s. 120.

102

(103)  Zpráva – kapitola 6, s. 121–122, 126–128, 133–135.

103

(104)  Viz oficiální politický dokument Čínské komise pro regulaci bankovního a pojišťovacího sektoru (CBIRC) ze dne 28. srpna 2020: Tříletý akční plán pro zlepšení správy a řízení bankovního a pojišťovacího sektoru (2020–2022). http://www.cbirc.gov.cn/cn/view/pages/ItemDetail.html?docId=925393&itemId=928 (naposledy zobrazeno dne 3. dubna 2021). Podle tohoto plánu by se mělo
  „pokračovat v provádění ducha klíčového projevu generálního tajemníka Si Ťin-pchinga o pokroku v reformě správy a řízení finančního sektoru
  “. Oddíl II tohoto plánu navíc prosazuje podporu organického začlenění vedoucího postavení strany do správy a řízení společností:
  „integraci vedoucího postavení strany do správy a řízení společnosti provedeme systematičtěji, jednotněji a na základě postupů [...] Než představenstvo nebo vrcholové vedení rozhodne o důležitých provozních záležitostech a záležitostech týkajících se vedení, musí je projednat stranický výbor.
  “

104

Tříletý akční plán pro zlepšení správy a řízení bankovního a pojišťovacího sektoru (2020–2022

„pokračovat v provádění ducha klíčového projevu generálního tajemníka Si Ťin-pchinga o pokroku v reformě správy a řízení finančního sektoru

„integraci vedoucího postavení strany do správy a řízení společnosti provedeme systematičtěji, jednotněji a na základě postupů [...] Než představenstvo nebo vrcholové vedení rozhodne o důležitých provozních záležitostech a záležitostech týkajících se vedení, musí je projednat stranický výbor.

(105)  Viz Sdělení o způsobu hodnocení výkonnosti komerčních bank komise CBIRC, vydané dne 15. prosince 2020. http://jrs.mof.gov.cn/gongzuotongzhi/202101/t20210104_3638904.htm (naposledy zobrazeno dne 12. dubna 2021).

105

(106)  Viz pracovní dokument MMF „Resolving China’s Corporate Debt Problem“, autoři: Wojciech Maliszewski, Serkan Arslanalp, John Caparusso, José Garrido, Si Guo, Joong Shik Kang, W. Raphael Lam, T. Daniel Law, Wei Liao, Nadia Rendak, Philippe Wingender, Jiangyan Yu a Longmei Zhang, říjen 2016, WP/16/203.

106

(107)  Zpráva – kapitola 6, s. 121–122, 126–128, 133–135.

107

(108)  Viz OECD (2019), OECD Economic Surveys: China 2019, OECD Publishing, Paříž. s. 29.

108

https://doi.org/10.1787/eco_surveys-chn-2019-en.

(109)  Viz: http://www.xinhuanet.com/fortune/2020-04/20/c_1125877816.htm (naposledy zobrazeno dne 12. dubna 2021).

109

(110)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/492 ze dne 1. dubna 2020, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz některých tkaných a/nebo vpichovaných textilií ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky a Egypta (Úř. věst. L 108, 6.4.2020, s. 1).

110

(111)  Zpráva – kapitola 5, s. 90–92.

111

(112)  Viz též zpráva – kapitola 5, s. 100–103.

112

(113)  Pracovní dokument útvarů Komise SWD(2020) 242 final, 22.10.2020, dostupný na adrese https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2020/october/tradoc_158997.pdf.

113

(114)  Viz zpráva – kapitola 4.

114

(115)  World Bank Open Data – Upper Middle Income (Otevřené údaje Světové banky – vyšší střední příjmy), https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

115

(116)  https://ec.europa.eu/neighbourhood-enlargement/sites/near/files/turkey_report_2020.pdf.

116

(117)  Viz například rozsudek ze dne 17. prosince 2008, HEG a Graphite India v. Rada, T 462/04, EU:T:2008:586, bod 68 a citovaná judikatura.

117

HEG a Graphite India v. Rada

(118)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/1267 ze dne 26. července 2019, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz wolframových elektrod pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) 2016/1036 (Úř. věst. L 200, 29.7.2019, s. 4).

118

(119)  https://www.gtis.com/gta/.

119

(120)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/755 ze dne 29. dubna 2015 o společných pravidlech dovozu z některých třetích zemí (Úř. věst. L 123, 19.5.2015, s. 33).

120

(121)  Nařízení Rady (ES) č. 368/98 ze dne 16. února 1998 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu glyfosátu pocházejícího z Čínské lidové republiky a o konečném výběru prozatímně uloženého cla (Úř. věst. L 47, 18.2.98, s. 1), 15. bod odůvodnění.

121

(122)  Rozsudek ze dne 22. října 1991, Nölle v Hauptzollamt Bremen-Freihafen, C-16/90, EU:C:1991:402, bod 27.

122

(123)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/607 ze dne 14. dubna 2021 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu kyseliny citronové pocházející z Čínské lidové republiky rozšířeného na dovoz kyseliny citronové zasílané z Malajsie bez ohledu na to, zda je deklarována jako pocházející z Malajsie, či nikoli, na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 (Úř. věst. L 129, 15.4.2021, s. 73).

123

(124)  https://your.fitch.group/rs/732-CKH-767/images/Fitch_10069753.pdf?mkt_tok=eyJpIjoiWmpSa1pXWTROREJpWkRVMCIsInQiOiJ1NnhzNGptTmpwaUQrcUNiM2ZERDAycU1UV3dwcEQzaG5ORGNIUVFHTlBLZTduYXhPS1BhaHNaQVdQUzVUTmFkRzRBQk9PQ2pkSFR3V1c0Y24wMEZPdz09In0%3D.

124

(125)  https://ar.prysmiangroup.com/en.

125

(126)  How to make an anti-dumping complaint (Pokyny „Jak vyhotovit antidumpingový podnět“), str. 17.

126

(127)  Věc C-16/90, Nölle v. Hauptzollamt Bremen-Freihafen, bod 20.

127

(128)  Prohlášení o vyloučení odpovědnosti v příručce zní: „Tato příručka není právně závazná. Její obsah není povinný. Informace, které žadatelé poskytnou, se mohou lišit v závislosti na konkrétních okolnostech daného případu. Tato příručka má poskytnout pouze obecná doporučení. Mohou nastat případy, kdy vzhledem ke zvláštní povaze dané věci může být vhodný jiný postup. Z toho rovněž vyplývá, že z této příručky nelze vyvozovat žádné závěry ohledně toho, co je v antidumpingových podnětech přípustné. Použití této příručky stejně tak neznamená automatické uznání podnětu. Každý případ je analyzován z hlediska své podstaty.“

128

(129)  https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2006/december/tradoc_112295.pdf.

129

(130)  Rozsudek ze dne 22. března 2012, GLS, C-338/10, EU:C:2012:158, bod 34.

130

(131)  Nařízení Rady (ES) č. 368/98 ze dne 16. února 1998 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu glyfosátu pocházejícího z Čínské lidové republiky a o konečném výběru prozatímně uloženého cla (Úř. věst. L 47, 18.2.98, s. 1, 15. bod odůvodnění).

131

(132)  Ustanovení čl. 2 odst. 7 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 21) bylo nahrazeno stávajícím zněním čl. 2 odst. 7 základního nařízení podle čl. 1 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/2321 ze dne 12. prosince 2017, kterým se mění nařízení (EU) 2016/1036 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie, a nařízení (EU) 2016/1037 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropské unie.

132

(133)  https://www.prysmiangroup.com/sites/default/files/business_markets/markets/downloads/datasheets/OPGW-TUBAL_1.pdf

133

(134)  https://www.doingbusiness.org/content/dam/doingBusiness/country/a/argentina/ARG.pdf (strana 44); https://www.argentina.gob.ar/trabajo/casasparticulares/empleador/remuneracionesyrecibos/aguinaldo; https://www.mondaq.com/argentina/employee-rights-labour-relations/536000/labor-costs-in-argentina.

134

(135)  https://www.indec.gob.ar/indec/web/Nivel4-Tema-4-31-61.

135

(136)  https://www.argentina.gob.ar/enre/cuadros_tarifarios.

136

(137)  https://globalfinancials.com/index-admin.html.

137

(138)  Rozsudek ze dne 25. června 2015, PT Musim Mas v. Rada, T-26/12, EU:T:2015:437, bod 53.

138

(139)  Rozsudek ze dne 26. října 2016, PT Musim Mas v. Rada, C-468/15, EU: C:2016:803, bod 46.

139

(140)  CRU Cable market outlook (Výhled pro trh s kabely společnosti CRU) (srpen 2020), doplněný žadateli o informace o trhu.

140

(141)  Tyto ukazatele vycházely z přímých údajů shromážděných žadatelem o osmi žádajících nebo podporujících výrobcích v Unii (s výjimkou jedné společnosti z důvodů vysvětlených ve 409. bodě odůvodnění), kteří v období šetření představovali téměř 80 % výroby v Unii, a odhadů pro zbývající výrobce v Unii na základě průzkumu trhu a informací o trhu.

141

(142)  CRU cables market outlook report, srpen 2020, s. 29, a CRU Worldwide Cable Market Summary by Application and Region, únor 2021.

142

(143)  Odhady vycházející z veřejných zdrojů (článek společnosti CRU ze dne 10. ledna 2020
  „Further instability on the horizon as tumultuous year ends“ (Další nestabilita na obzoru na konci překotného roku) a slidy z konference společnosti CRU Wire Cable Conference, červen 2019) poskytnuté žadateli (podnět, poznámka pod čarou č. 36).

143

(144)  Rozsudek ze dne 5. dubna 2017, Changshu City Standard Parts Factory a Ningbo Jinding Fastener v. Rada, C-376/15 P a C-377/15 P, EU:C:2017:269, body 58–60.

144

(145)  
  Úř. věst. L 362, 30.12.1988, s. 59, 7. bod odůvodnění.

145

(146)  Rozsudek ze dne 17. prosince 1997, EFMA v. Rada, T-121/95, EU:T:1997:198, bod 105 a další.

146

T-121/95, EU:T:1997:198, bod 105 a další.

(147)  Ty jsou reprezentativní a pokrývají 36 % prodeje výrobního odvětví EU v období šetření.

147

(148)  
  Úř. věst. L 87, 21.3.1998, s. 24.

148

(149)  Viz též rozsudek ze dne 22. září 2021, T-753/16, PAO Severstal, ECLI:EU:T:2021:612, body 260–273.

149

(150)  Ve svém projevu o stavu Unie v roce 2020 předsedkyně Komise Ursula von der Leyenová uvedla: „Posílení investic prostřednictvím nástroje NextGenerationEU je jedinečnou šancí, jak rozšířit připojení do každé vesnice. Proto chceme investice zaměřit do bezpečného připojení, do rozšíření sítí 5G, 6G a optických sítí. NextGenerationEU představuje také jedinečnou příležitost k rozvíjení soudržnějšího evropského přístupu k otázce konektivity a budování digitální infrastruktury.“ https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/cs/SPEECH_20_1655 .

150

(151)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Digitální kompas 2030: Evropské pojetí digitální dekády, Brusel, 9.3.2021, COM(2021) 118 final..

151

(152)  Evropská komise, Directorate-General for Trade, Directorate G, Rue de la Loi 170, 1049 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

152

(153)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 ze dne 18. července 2018, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie, mění nařízení (EU) č. 1296/2013, (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013, (EU) č. 1304/2013, (EU) č. 1309/2013, (EU) č. 1316/2013, (EU) č. 223/2014, (EU) č. 283/2014, a rozhodnutí č. 541/2014/EU a o zrušení nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 (Úř. věst. L 193, 30.7.2018, s. 1).

153

(154)  Příloha I „Kombinovaná nomenklatura“ nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (Úř. věst. L 256, 7.9.1987, s. 1).

154

---

PŘÍLOHA

Spolupracující vyvážející výrobci nezařazení do vzorku

| Název | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- |
| Anhui Tianji Information Technology Co., Ltd. | C698 |
| Dongjie Optical Technology (Suzhou) Co., Ltd. | C700 |
| skupina Fasten:






  — | Jiangsu Fasten Optical Communication Technology Co., Ltd. |

Název

Doplňkový kód TARIC

Anhui Tianji Information Technology Co., Ltd.

C698

Dongjie Optical Technology (Suzhou) Co., Ltd.

C700

skupina Fasten:

—

Jiangsu Fasten Optical Communication Technology Co., Ltd.

| — | Jiangsu Fasten Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Fasten Optical Cable Co., Ltd.

C701

Hangzhou Futong Communication Technology Co., Ltd.

C702

Hangzhou Tuolima Network Technologies Co., Ltd.

C703

Jiangsu Etern Company Limited

C704

Jiangsu Hengtong Group:

| — | Hengtong Optic-Electric Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hengtong Optic-Electric Co., Ltd.

| — | Guangdong Hengtong Optic-electronical Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Guangdong Hengtong Optic-electronical Technology Co., Ltd.

| — | Jiangsu Hengtong Smart Grids Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Hengtong Smart Grids Co., Ltd.

| — | Zhejiang Dongtong Optical Network and IOT Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhejiang Dongtong Optical Network and IOT Technology Co., Ltd.

C705

Jiangsu Tongguang Optical Fiber Cable Co., Ltd.

C706

LEONI Cable (China) Co., Ltd.

C707

Liangang Optoelectronic Technology Co., Ltd.

C724

Nanjing Huamai Technology Co., Ltd.

C708

Ningbo Geyida Cable Technology Co., Ltd.

C709

Prysmian Wuxi Cable Co., Ltd.

C710

skupina SDG:

| — | Shenzhen SDG Information Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Shenzhen SDG Information Co., Ltd.

| — | Shenzhen SDGI Optical Network Technologies co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Shenzhen SDGI Optical Network Technologies co., Ltd.

C711

Shanghai Qishen International Trade Co., Ltd.

C712

Shenzhen WanBao Optical Fiber Communication Co., Ltd.

C713

Sichuan Huiyuan Optical Communications Co., Ltd.

C714

Suzhou Furukawa Power Optic Cable Co., Ltd.

C715

Suzhou Torres Optic-electric Technology Co., Ltd.

C716

Twentsche (Nanjing) Fibre Optics Ltd.

C717

XDK Communication Equipment (Huizhou) Ltd.

C718

skupinaYOFC:

| — | Yangtze Optical Fibre and Cable Joint Stock Limited Company |
| --- | --- |

—

Yangtze Optical Fibre and Cable Joint Stock Limited Company

| — | Yangtze Optical Fibre and Cable (Shanghai) Company Ltd., |
| --- | --- |

—

Yangtze Optical Fibre and Cable (Shanghai) Company Ltd.,

| — | Yangtze Zhongli Optical Fibre and Cable (Jiangsu) Co., Ltd., |
| --- | --- |

—

Yangtze Zhongli Optical Fibre and Cable (Jiangsu) Co., Ltd.,

| — | Sichuan Lefei Optoelectronic Technology Company Limited, |
| --- | --- |

—

Sichuan Lefei Optoelectronic Technology Company Limited,

| — | Everpro Technology Company Limited |
| --- | --- |

—

Everpro Technology Company Limited

C719

---

| 18.11.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 410/153 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 410/153

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2021/2012

ze dne 17. listopadu 2021,

kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností se vybírá prozatímní clo uložené na dovoz plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie a Indonésie

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 (dále jen „základní nařízení“) o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (1), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

POSTUP

1.1.   Zahájení šetření

Zahájení šetření

| (1) | Dne 30. září 2020 zahájila Evropská komise (dále jen „Komise“) antidumpingové šetření týkající se dovozu plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli (dále jen „výrobek, který je předmětem šetření“) pocházejících z Indie a Indonésie (dále jen „dotčené země“) na základě článku 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036. Oznámení o zahájení řízení zveřejnila Komise v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“). |
| --- | --- |

(1)

Dne 30. září 2020 zahájila Evropská komise (dále jen „Komise“) antidumpingové šetření týkající se dovozu plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli (dále jen „výrobek, který je předmětem šetření“) pocházejících z Indie a Indonésie (dále jen „dotčené země“) na základě článku 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036. Oznámení o zahájení řízení zveřejnila Komise v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“).

Úředním věstníku Evropské unie

2

| (2) | Komise zahájila šetření na základě podnětu, který podalo dne 17. srpna 2020 Evropské sdružení výrobců oceli (dále jen „EUROFER“ nebo „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli v Unii. |
| --- | --- |

(2)

Komise zahájila šetření na základě podnětu, který podalo dne 17. srpna 2020 Evropské sdružení výrobců oceli (dále jen „EUROFER“ nebo „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli v Unii.

| (3) | Dne 17. února 2021 Komise zahájila antisubvenční šetření týkající se dovozu téhož výrobku pocházejícího z Indie a Indonésie (dále jen „antisubvenční šetření“) (3). |
| --- | --- |

(3)

Dne 17. února 2021 Komise zahájila antisubvenční šetření týkající se dovozu téhož výrobku pocházejícího z Indie a Indonésie (dále jen „antisubvenční šetření“) (3).

3

1.2.   Celní evidence

Celní evidence

| (4) | Komise na základě podnětu žadatele podloženého požadovanými důkazy rozhodla prováděcím nařízením Komise (EU) 2021/370 (4) (dále jen „nařízení o celní evidenci“) o celní evidenci dovozu dotčeného výrobku podle čl. 14 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(4)

Komise na základě podnětu žadatele podloženého požadovanými důkazy rozhodla prováděcím nařízením Komise (EU) 2021/370 (4) (dále jen „nařízení o celní evidenci“) o celní evidenci dovozu dotčeného výrobku podle čl. 14 odst. 5 základního nařízení.

4

1.3.   Prozatímní opatření

Prozatímní opatření

| (5) | V souladu s článkem 19a základního nařízení Komise dne 30. dubna 2021 poskytla stranám souhrn navrhovaných prozatímních cel a podrobné údaje o výpočtu dumpingových rozpětí a rozpětí nezbytných k odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie. Jak je vysvětleno ve 210. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, Komise vzala v potaz připomínky k chybám, které měly povahu překlepů, a v případě potřeby rozpětí náležitě upravila. |
| --- | --- |

(5)

V souladu s článkem 19a základního nařízení Komise dne 30. dubna 2021 poskytla stranám souhrn navrhovaných prozatímních cel a podrobné údaje o výpočtu dumpingových rozpětí a rozpětí nezbytných k odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie. Jak je vysvětleno ve 210. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, Komise vzala v potaz připomínky k chybám, které měly povahu překlepů, a v případě potřeby rozpětí náležitě upravila.

| (6) | Dne 28. května 2021 uložila Komise prováděcím nařízením Komise (EU) 2021/854 (5) (dále jen „prozatímní nařízení“) prozatímní antidumpingové clo. |
| --- | --- |

(6)

Dne 28. května 2021 uložila Komise prováděcím nařízením Komise (EU) 2021/854 (5) (dále jen „prozatímní nařízení“) prozatímní antidumpingové clo.

5

1.4.   Následný postup

Následný postup

| (7) | Po zveřejnění základních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo uloženo prozatímní antidumpingové clo (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), předložili žadatel, konsorcium dovozců a distributorů (dále jen „Euranimi“ (6)), jeden dovozce, který není ve spojení, jeden uživatel, vyvážející výrobci zařazení do vzorku a indická a indonéská vláda svá písemná stanoviska k prozatímním zjištěním. |
| --- | --- |

(7)

Po zveřejnění základních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo uloženo prozatímní antidumpingové clo (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), předložili žadatel, konsorcium dovozců a distributorů (dále jen „Euranimi“ (6)), jeden dovozce, který není ve spojení, jeden uživatel, vyvážející výrobci zařazení do vzorku a indická a indonéská vláda svá písemná stanoviska k prozatímním zjištěním.

6

| (8) | Stranám, které o to požádaly, byla poskytnuta možnost slyšení. Proběhla slyšení se žadatelem, konsorciem dovozců a distributorů, jedním dovozcem, který není ve spojení, jedním uživatelem a dvěma vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku. |
| --- | --- |

(8)

Stranám, které o to požádaly, byla poskytnuta možnost slyšení. Proběhla slyšení se žadatelem, konsorciem dovozců a distributorů, jedním dovozcem, který není ve spojení, jedním uživatelem a dvěma vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku.

| (9) | Komise pokračovala ve vyhledávání a ověřování všech informací, které považovala za nezbytné pro svá konečná zjištění. Komise při přijímání konečných zjištění zvážila připomínky zaslané zúčastněnými stranami a v náležitých případech své prozatímní závěry revidovala. |
| --- | --- |

(9)

Komise pokračovala ve vyhledávání a ověřování všech informací, které považovala za nezbytné pro svá konečná zjištění. Komise při přijímání konečných zjištění zvážila připomínky zaslané zúčastněnými stranami a v náležitých případech své prozatímní závěry revidovala.

| (10) | Komise všechny zúčastněné strany informovala o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se rozhodla uložit konečné antidumpingové clo na dovoz plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie a Indonésie (dále jen „poskytnutí konečných informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, během níž mohly k poskytnutí konečných informací podat připomínky. Připomínky k poskytnutí konečných informací byly obdrženy od sdružení Eurofer, společnosti Arinox (výrobce a uživatel v Unii), konsorcia dovozců a distributorů Euranimi, společnosti LSI (dovozce, který není ve spojení), a spolupracujících vyvážejících výrobců. Kromě toho společnost IRNC (spolupracující vyvážející výrobce) předložila připomínky ke komentářům sdružení Eurofer ohledně přístupu Komise k jeho nákupům (viz 71. až 74. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(10)

Komise všechny zúčastněné strany informovala o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se rozhodla uložit konečné antidumpingové clo na dovoz plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie a Indonésie (dále jen „poskytnutí konečných informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, během níž mohly k poskytnutí konečných informací podat připomínky. Připomínky k poskytnutí konečných informací byly obdrženy od sdružení Eurofer, společnosti Arinox (výrobce a uživatel v Unii), konsorcia dovozců a distributorů Euranimi, společnosti LSI (dovozce, který není ve spojení), a spolupracujících vyvážejících výrobců. Kromě toho společnost IRNC (spolupracující vyvážející výrobce) předložila připomínky ke komentářům sdružení Eurofer ohledně přístupu Komise k jeho nákupům (viz 71. až 74. bod odůvodnění).

| (11) | Stranám, které o to požádaly, byla rovněž poskytnuta příležitost ke slyšení. Proběhla slyšení se žadatelem (konsorciem Euranimi), jedním dovozcem, který není ve spojení, jedním uživatelem, který se rovněž ukázal být výrobcem v Unii, a jedním z vyvážejících výrobců. S ohledem na připomínky vyvážejícího výrobce, společnost IRNC, k poskytnutí konečných informací mu byly poskytnuty dodatečné konečné informace omezující se na úpravy některých jeho vývozních prodejních cen. Komise poskytla společnosti IRNC příležitost předložit připomínky k těmto dodatečným konečným informacím, ale společnost IRNC nereagovala. |
| --- | --- |

(11)

Stranám, které o to požádaly, byla rovněž poskytnuta příležitost ke slyšení. Proběhla slyšení se žadatelem (konsorciem Euranimi), jedním dovozcem, který není ve spojení, jedním uživatelem, který se rovněž ukázal být výrobcem v Unii, a jedním z vyvážejících výrobců. S ohledem na připomínky vyvážejícího výrobce, společnost IRNC, k poskytnutí konečných informací mu byly poskytnuty dodatečné konečné informace omezující se na úpravy některých jeho vývozních prodejních cen. Komise poskytla společnosti IRNC příležitost předložit připomínky k těmto dodatečným konečným informacím, ale společnost IRNC nereagovala.

| (12) | Připomínky podané zúčastněnými stranami byly v tomto nařízení zváženy a případně zohledněny. |
| --- | --- |

(12)

Připomínky podané zúčastněnými stranami byly v tomto nařízení zváženy a případně zohledněny.

1.5.   Výběr vzorku

Výběr vzorku

| (13) | Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky k výběru vzorku, byl potvrzen 6. až 14. bod odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(13)

Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky k výběru vzorku, byl potvrzen 6. až 14. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

1.6.   Období šetření a posuzované období

Období šetření a posuzované období

| (14) | Po poskytnutí konečných informací konsorcium dovozců a distributorů a jeden dovozce, který není ve spojení, tvrdili, že účinky pandemie COVID-19 je třeba důkladně prošetřit, protože období šetření zahrnovalo mimořádné období pandemie. |
| --- | --- |

(14)

Po poskytnutí konečných informací konsorcium dovozců a distributorů a jeden dovozce, který není ve spojení, tvrdili, že účinky pandemie COVID-19 je třeba důkladně prošetřit, protože období šetření zahrnovalo mimořádné období pandemie.

| (15) | Komise vzala v úvahu skutečnost, že období šetření zahrnovalo několik měsíců, kdy probíhala pandemie COVID-19. Komise důkladně určila a analyzovala účinky pandemie COVID-19 a dospěla k závěru, že na trhu Unie existuje dumping působící újmu, který není důsledkem účinků pandemie. |
| --- | --- |

(15)

Komise vzala v úvahu skutečnost, že období šetření zahrnovalo několik měsíců, kdy probíhala pandemie COVID-19. Komise důkladně určila a analyzovala účinky pandemie COVID-19 a dospěla k závěru, že na trhu Unie existuje dumping působící újmu, který není důsledkem účinků pandemie.

| (16) | Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se období šetření a posuzovaného období, byl potvrzen 21. bod odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(16)

Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se období šetření a posuzovaného období, byl potvrzen 21. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

2.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

2.1.   Tvrzení týkající se definice výrobku

Tvrzení týkající se definice výrobku

| (17) | V prozatímní fázi jeden uživatel v Unii, společnost Arinox, požadoval, aby byly z definice výrobku vyloučeny výrobky válcované za studena z korozivzdorné oceli s třídou oceli 200 a 201. Komise žádost předběžně zamítla, jak je vysvětleno v 25. až 27. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(17)

V prozatímní fázi jeden uživatel v Unii, společnost Arinox, požadoval, aby byly z definice výrobku vyloučeny výrobky válcované za studena z korozivzdorné oceli s třídou oceli 200 a 201. Komise žádost předběžně zamítla, jak je vysvětleno v 25. až 27. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

| (18) | Po poskytnutí prozatímních informací strana zúžila svou žádost o vyloučení na výrobky, které zahrnují třídu oceli 200 rovnocennou třídě J4 nebo JSLU DD společnosti Jindal (třída s 1 % niklu) o tloušťce 0,90 + 0/-0,060 mm pro použití při výrobě precizních pásků z nerezavějící oceli. Uvedla, že výrobek je snadno určitelný, takže neexistuje riziko obcházení ani zaměnitelnost s jinými typy výrobku a výrobní odvětví Unie tento výrobek nevyrábí. Podle společnosti je navíc konečné použití snadno ověřitelné. |
| --- | --- |

(18)

Po poskytnutí prozatímních informací strana zúžila svou žádost o vyloučení na výrobky, které zahrnují třídu oceli 200 rovnocennou třídě J4 nebo JSLU DD společnosti Jindal (třída s 1 % niklu) o tloušťce 0,90 + 0/-0,060 mm pro použití při výrobě precizních pásků z nerezavějící oceli. Uvedla, že výrobek je snadno určitelný, takže neexistuje riziko obcházení ani zaměnitelnost s jinými typy výrobku a výrobní odvětví Unie tento výrobek nevyrábí. Podle společnosti je navíc konečné použití snadno ověřitelné.

| (19) | Žadatel zpochybnil aktualizovanou žádost o vyloučení z definice výrobku. Sdružení Eurofer tvrdilo, že třídy uvedené uživatelem v Unii jsou obchodním označením a nejsou definovány žádnou mezinárodní normou. Proto není možné, aby celní orgány stanovily referenční hodnotu a vynucovaly jakoukoli kontrolu chemického složení vyloučeného výrobku. Kromě toho by kontrola konečného použití představovala pro celní orgány nepřiměřenou zátěž. Osvobození těchto výrobků, které vyrábí pouze společnost Jindal, by navíc představovalo riziko křížové kompenzace ovlivňující nápravný účinek opatření. |
| --- | --- |

(19)

Žadatel zpochybnil aktualizovanou žádost o vyloučení z definice výrobku. Sdružení Eurofer tvrdilo, že třídy uvedené uživatelem v Unii jsou obchodním označením a nejsou definovány žádnou mezinárodní normou. Proto není možné, aby celní orgány stanovily referenční hodnotu a vynucovaly jakoukoli kontrolu chemického složení vyloučeného výrobku. Kromě toho by kontrola konečného použití představovala pro celní orgány nepřiměřenou zátěž. Osvobození těchto výrobků, které vyrábí pouze společnost Jindal, by navíc představovalo riziko křížové kompenzace ovlivňující nápravný účinek opatření.

| (20) | Šetřením bylo zjištěno, že tyto výrobky jsou vzájemně zaměnitelné, pokud jde o jejich vlastnosti. Komise rovněž dospěla k závěru, že vyhovění této žádosti o vyloučení by skutečně znamenalo nepřiměřenou zátěž pro celní orgány, které by musely provádět laboratorní zkoušku a kontrolovat konečné použití u každé zásilky. Navíc vzhledem k tomu, že výrobek souvisí s jedním konkrétním vyvážejícím výrobcem, nelze vyloučit riziko křížové kompenzace. |
| --- | --- |

(20)

Šetřením bylo zjištěno, že tyto výrobky jsou vzájemně zaměnitelné, pokud jde o jejich vlastnosti. Komise rovněž dospěla k závěru, že vyhovění této žádosti o vyloučení by skutečně znamenalo nepřiměřenou zátěž pro celní orgány, které by musely provádět laboratorní zkoušku a kontrolovat konečné použití u každé zásilky. Navíc vzhledem k tomu, že výrobek souvisí s jedním konkrétním vyvážejícím výrobcem, nelze vyloučit riziko křížové kompenzace.

| (21) | Po poskytnutí konečných informací společnost Arinox zopakovala svou původní žádost o vyloučení výrobku, tj. aby byly z definice výrobku vyloučeny výrobky z oceli s nízkým obsahem niklu třídy 200 a výrobky s třídou oceli 201. Společnost Arinox tvrdila, že výrobky z oceli s nízkým obsahem niklu třídy 200 a výrobky třídy oceli 201 nejsou na trhu Unie v podstatě dostupné a výrobci v Unii nemají o výrobu těchto výrobků zájem. Vysvětlila, že po poskytnutí prozatímních informací se nákup výrobků třídy oceli 201 od výrobního odvětví Unie stal ekonomicky neudržitelným a že pouze jeden výrobce v Unii byl schopen vyrábět precizní pásky z nerezové oceli s nízkým obsahem niklu třídy 200. Dále tvrdila, že již utrpěla hospodářskou újmu v důsledku zahrnutí těchto výrobků do současného šetření, neboť vzhledem k cenové citlivosti výrobku nemůže antidumpingové clo přenést na své odběratele, a že v nedávném případě Komise v podobné situaci vyloučení výrobku povolila. |
| --- | --- |

(21)

Po poskytnutí konečných informací společnost Arinox zopakovala svou původní žádost o vyloučení výrobku, tj. aby byly z definice výrobku vyloučeny výrobky z oceli s nízkým obsahem niklu třídy 200 a výrobky s třídou oceli 201. Společnost Arinox tvrdila, že výrobky z oceli s nízkým obsahem niklu třídy 200 a výrobky třídy oceli 201 nejsou na trhu Unie v podstatě dostupné a výrobci v Unii nemají o výrobu těchto výrobků zájem. Vysvětlila, že po poskytnutí prozatímních informací se nákup výrobků třídy oceli 201 od výrobního odvětví Unie stal ekonomicky neudržitelným a že pouze jeden výrobce v Unii byl schopen vyrábět precizní pásky z nerezové oceli s nízkým obsahem niklu třídy 200. Dále tvrdila, že již utrpěla hospodářskou újmu v důsledku zahrnutí těchto výrobků do současného šetření, neboť vzhledem k cenové citlivosti výrobku nemůže antidumpingové clo přenést na své odběratele, a že v nedávném případě Komise v podobné situaci vyloučení výrobku povolila.

| (22) | Společnost dále zopakovala, že existují významné rozdíly, pokud jde o fyzikální, chemické a technické vlastnosti mezi výrobky s třídou oceli 200 a 201 a jinými typy oceli, které spadají pod výrobek, který je předmětem šetření, zejména výrobky z oceli třídy 300, a že chemické složení výrobků s třídou oceli 200 a 201 mohou celní orgány jednoduše ověřit pomocí snadno dostupných nástrojů a osvědčení o zkouškách v závodě. Společnost dále tvrdila, že žádost o vyloučení je vázána na jedno konečné užití a společnost by pravděpodobně byla jediným uživatelem žádosti o vyloučení. |
| --- | --- |

(22)

Společnost dále zopakovala, že existují významné rozdíly, pokud jde o fyzikální, chemické a technické vlastnosti mezi výrobky s třídou oceli 200 a 201 a jinými typy oceli, které spadají pod výrobek, který je předmětem šetření, zejména výrobky z oceli třídy 300, a že chemické složení výrobků s třídou oceli 200 a 201 mohou celní orgány jednoduše ověřit pomocí snadno dostupných nástrojů a osvědčení o zkouškách v závodě. Společnost dále tvrdila, že žádost o vyloučení je vázána na jedno konečné užití a společnost by pravděpodobně byla jediným uživatelem žádosti o vyloučení.

| (23) | Společnost tvrdila, že riziko křížové kompenzace je omezené, jelikož z dotčených zemí kupuje především třídy oceli 200 a 201 a své dodávky získává od různých výrobců v těchto zemích. |
| --- | --- |

(23)

Společnost tvrdila, že riziko křížové kompenzace je omezené, jelikož z dotčených zemí kupuje především třídy oceli 200 a 201 a své dodávky získává od různých výrobců v těchto zemích.

| (24) | Společnost Arinox neposkytla další důkazy o nemožnosti vzájemné záměny výrobků s třídami oceli 200 a 201 s jinými typy oceli, s výjimkou tvrzení, že je to ekonomicky neúčelné. Jak již bylo uvedeno výše ve 20. bodě odůvodnění, ověření chemického složení celními orgány vyžaduje laboratorní zkoušku, která by pro celní orgány představovala velkou zátěž, zejména proto, že by byla nutná u každé zásilky výrobku, jehož vyloučení se požaduje. Riziko křížové kompenzace je objektivní posouzení, přičemž údaje, které společnost poskytla ohledně svých nákupů výrobků třídy oceli 200 a 201 a jiných výrobků z dotčených zemí, ukázaly, že z těchto zemí skutečně nakupovala jiné výrobky spadající do definice výrobku, na něž se vztahuje stávající šetření, což samo o sobě představuje riziko křížové kompenzace. Kromě toho, ačkoli společnost tvrdí, že tyto třídy oceli mají pouze jedno konečné použití, nelze vyloučit, že tyto třídy oceli mohou mít jiná použití. |
| --- | --- |

(24)

Společnost Arinox neposkytla další důkazy o nemožnosti vzájemné záměny výrobků s třídami oceli 200 a 201 s jinými typy oceli, s výjimkou tvrzení, že je to ekonomicky neúčelné. Jak již bylo uvedeno výše ve 20. bodě odůvodnění, ověření chemického složení celními orgány vyžaduje laboratorní zkoušku, která by pro celní orgány představovala velkou zátěž, zejména proto, že by byla nutná u každé zásilky výrobku, jehož vyloučení se požaduje. Riziko křížové kompenzace je objektivní posouzení, přičemž údaje, které společnost poskytla ohledně svých nákupů výrobků třídy oceli 200 a 201 a jiných výrobků z dotčených zemí, ukázaly, že z těchto zemí skutečně nakupovala jiné výrobky spadající do definice výrobku, na něž se vztahuje stávající šetření, což samo o sobě představuje riziko křížové kompenzace. Kromě toho, ačkoli společnost tvrdí, že tyto třídy oceli mají pouze jedno konečné použití, nelze vyloučit, že tyto třídy oceli mohou mít jiná použití.

| (25) | Komise proto dospěla k závěru, že vyhovění této žádosti o vyloučení výrobku by nebylo vhodné, a žádost byla tudíž zamítnuta. |
| --- | --- |

(25)

Komise proto dospěla k závěru, že vyhovění této žádosti o vyloučení výrobku by nebylo vhodné, a žádost byla tudíž zamítnuta.

2.2.   Závěr

Závěr

| (26) | Jelikož s ohledem na definici výrobku nebyly předloženy žádné další připomínky, potvrdila Komise závěry uvedené v 22. až 27. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(26)

Jelikož s ohledem na definici výrobku nebyly předloženy žádné další připomínky, potvrdila Komise závěry uvedené v 22. až 27. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

3.   DUMPING

DUMPING

3.1.   Indie

Indie

3.1.1.   Spolupráce a částečné použití článku 18 základního nařízení

Spolupráce a částečné použití článku 18 základního nařízení

| (27) | V 29. až 57. bodě odůvodnění prozatímního nařízení jsou indické subjekty společnosti Jindal, jež se podílejí na výrobě a prodeji výrobku, který je předmětem šetření, označovány jako „Jindal Group“. V tomto nařízení budou tyto subjekty označovány jako „Jindal India“, zatímco označení „Jindal Group“ znamená společnost Jindal India, společnost Jindal Indonesia a příslušné subjekty společnosti Jindal ve třetích zemích. |
| --- | --- |

(27)

V 29. až 57. bodě odůvodnění prozatímního nařízení jsou indické subjekty společnosti Jindal, jež se podílejí na výrobě a prodeji výrobku, který je předmětem šetření, označovány jako „Jindal Group“. V tomto nařízení budou tyto subjekty označovány jako „Jindal India“, zatímco označení „Jindal Group“ znamená společnost Jindal India, společnost Jindal Indonesia a příslušné subjekty společnosti Jindal ve třetích zemích.

| (28) | Jak je vysvětleno ve 32. až 35. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, Komise se rozhodla použít v prozatímní fázi článek 18 základního nařízení a využít dostupné údaje, pokud jde o informace, které dosud nebyly zveřejněny a které se týkají role společnosti ve spojení se společností Jindal Group. |
| --- | --- |

(28)

Jak je vysvětleno ve 32. až 35. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, Komise se rozhodla použít v prozatímní fázi článek 18 základního nařízení a využít dostupné údaje, pokud jde o informace, které dosud nebyly zveřejněny a které se týkají role společnosti ve spojení se společností Jindal Group.

| (29) | Poté, co byly poskytnuty prozatímní informace, společnost Jindal Group toto použití článku 18 zpochybnila. Měla za to, že neodmítla přístup k relevantním informacím ani se nedopustila jejich neposkytnutí a že jednala podle svých nejlepších schopností. Komise by proto měla použít informace poskytnuté společností. Komise tyto připomínky řádně posoudila. Jak je uvedeno ve 33. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, společnosti Jindal Group již bylo na toto téma poskytnuto slyšení dne 16. dubna 2021 s úředníkem pro slyšení. V souladu s doporučeními úředníka pro slyšení Komise po tomto slyšení rovněž plně posoudila informace, které obdržela od společnosti Jindal Group dne 29. března 2021 v reakci na dopis podle článku 18. |
| --- | --- |

(29)

Poté, co byly poskytnuty prozatímní informace, společnost Jindal Group toto použití článku 18 zpochybnila. Měla za to, že neodmítla přístup k relevantním informacím ani se nedopustila jejich neposkytnutí a že jednala podle svých nejlepších schopností. Komise by proto měla použít informace poskytnuté společností. Komise tyto připomínky řádně posoudila. Jak je uvedeno ve 33. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, společnosti Jindal Group již bylo na toto téma poskytnuto slyšení dne 16. dubna 2021 s úředníkem pro slyšení. V souladu s doporučeními úředníka pro slyšení Komise po tomto slyšení rovněž plně posoudila informace, které obdržela od společnosti Jindal Group dne 29. března 2021 v reakci na dopis podle článku 18.

| (30) | V důsledku toho Komise použila informace poskytnuté tímto vyvážejícím výrobcem a částečně jeho tvrzení přijala. S ohledem na další analýzu informací poskytnutých dne 29. března 2021 bylo považováno za vhodné provést další úpravu. Vzhledem k tomu, že připomínky společnosti Jindal Group byly označeny jako citlivé, bylo podrobné posouzení žádosti sděleno pouze dotčené straně. |
| --- | --- |

(30)

V důsledku toho Komise použila informace poskytnuté tímto vyvážejícím výrobcem a částečně jeho tvrzení přijala. S ohledem na další analýzu informací poskytnutých dne 29. března 2021 bylo považováno za vhodné provést další úpravu. Vzhledem k tomu, že připomínky společnosti Jindal Group byly označeny jako citlivé, bylo podrobné posouzení žádosti sděleno pouze dotčené straně.

3.1.2.   Běžná hodnota

Běžná hodnota

| (31) | Podrobnosti výpočtu běžné hodnoty jsou uvedeny ve 36. až 47. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(31)

Podrobnosti výpočtu běžné hodnoty jsou uvedeny ve 36. až 47. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

| (32) | Po poskytnutí prozatímních informací zopakovaly společnosti Jindal India a Jindal Indonesia svá tvrzení s odkazem na čl. 2 odst. 5 třetí a čtvrtý pododstavec a čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení, že by Komise měla upravit běžnou hodnotu o náklady související s omezeními v souvislosti s pandemií COVID-19, která byla v Indii a Indonésii uplatňována během části období šetření. |
| --- | --- |

(32)

Po poskytnutí prozatímních informací zopakovaly společnosti Jindal India a Jindal Indonesia svá tvrzení s odkazem na čl. 2 odst. 5 třetí a čtvrtý pododstavec a čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení, že by Komise měla upravit běžnou hodnotu o náklady související s omezeními v souvislosti s pandemií COVID-19, která byla v Indii a Indonésii uplatňována během části období šetření.

| (33) | Tato tvrzení musela být zamítnuta. |
| --- | --- |

(33)

Tato tvrzení musela být zamítnuta.

| (34) | Pokud jde o tvrzení uvedená v čl. 2 odst. 5 třetím pododstavci, Komise za prvé uvádí, že třetí pododstavec se zabývá řádným rozdělením nákladů a že se toto rozdělení nákladů provádí tradičním způsobem, přičemž se upřednostňuje rozdělení nákladů na základě obratu. Dodává, že „pokud k tomu již nedošlo při rozdělování nákladů podle tohoto pododstavce, provedou se přiměřené opravy pro neopakující se nákladové činitele, které se zanesou ve prospěch budoucí a/nebo současné výroby.“ V daném případě však vykázané „náklady na COVID-19“ nepředstavují samostatnou položku nákladů, kterou lze upravit s ohledem na období šetření. Vykázané náklady jsou obvyklými fixními náklady, které společnosti Jindal vznikají a pravidelně se opakují. Z důvodu pandemie COVID-19 se vztahují pouze na nižší výrobní množství. Pro tento scénář však uvedená poslední věta třetího pododstavce neplatí. Proto nelze provést úpravu podle čl. 2 odst. 5 třetího pododstavce. |
| --- | --- |

(34)

Pokud jde o tvrzení uvedená v čl. 2 odst. 5 třetím pododstavci, Komise za prvé uvádí, že třetí pododstavec se zabývá řádným rozdělením nákladů a že se toto rozdělení nákladů provádí tradičním způsobem, přičemž se upřednostňuje rozdělení nákladů na základě obratu. Dodává, že „pokud k tomu již nedošlo při rozdělování nákladů podle tohoto pododstavce, provedou se přiměřené opravy pro neopakující se nákladové činitele, které se zanesou ve prospěch budoucí a/nebo současné výroby.“ V daném případě však vykázané „náklady na COVID-19“ nepředstavují samostatnou položku nákladů, kterou lze upravit s ohledem na období šetření. Vykázané náklady jsou obvyklými fixními náklady, které společnosti Jindal vznikají a pravidelně se opakují. Z důvodu pandemie COVID-19 se vztahují pouze na nižší výrobní množství. Pro tento scénář však uvedená poslední věta třetího pododstavce neplatí. Proto nelze provést úpravu podle čl. 2 odst. 5 třetího pododstavce.

| (35) | Za druhé, pokud jde o tvrzení uvedená v čl. 2 odst. 5 čtvrtém pododstavci, Komise podotýká, že podle čl. 2 odst. 5 čtvrtého pododstavce může být odchylka od nákladů na jednotku, které obvykle společnosti vznikají, uznána pouze v případě, že využití nových výrobních zařízení vyžaduje značné dodatečné investice a pokud následné nízké míry vytížení kapacity vyplývají ze zahájení výroby během období šetření nebo části období šetření. V daném případě je případná nízká míra využití kapacity výsledkem dočasného ukončení výroby z důvodu pandemie COVID-19. Ustanovení čl. 2 odst. 5 čtvrtého pododstavce se proto nepoužije. |
| --- | --- |

(35)

Za druhé, pokud jde o tvrzení uvedená v čl. 2 odst. 5 čtvrtém pododstavci, Komise podotýká, že podle čl. 2 odst. 5 čtvrtého pododstavce může být odchylka od nákladů na jednotku, které obvykle společnosti vznikají, uznána pouze v případě, že využití nových výrobních zařízení vyžaduje značné dodatečné investice a pokud následné nízké míry vytížení kapacity vyplývají ze zahájení výroby během období šetření nebo části období šetření. V daném případě je případná nízká míra využití kapacity výsledkem dočasného ukončení výroby z důvodu pandemie COVID-19. Ustanovení čl. 2 odst. 5 čtvrtého pododstavce se proto nepoužije.

| (36) | Za třetí, pokud jde o tvrzení uvedená v čl. 2 odst. 10 písm. k), Komise podotýká, že podle čl. 2 odst. 10 lze provést úpravu „o rozdíly v činitelích, pokud se prokáže, že ovlivňují srovnatelnost cen ve smyslu tohoto odstavce, zejména pokud na základě rozdílů v těchto činitelích platí odběratelé na domácím trhu trvale různé ceny.“ Společnosti Jindal India a Jindal Indonesia tvrdily, že měla být provedena úprava v důsledku dopadu omezení kvůli pandemii COVID-19 na výrobní náklady, ale neprokázaly žádný dopad na srovnatelnost cen. Tvrzení týkající se čl. 2 odst. 10 písm. k) proto nelze přijmout. |
| --- | --- |

(36)

Za třetí, pokud jde o tvrzení uvedená v čl. 2 odst. 10 písm. k), Komise podotýká, že podle čl. 2 odst. 10 lze provést úpravu „o rozdíly v činitelích, pokud se prokáže, že ovlivňují srovnatelnost cen ve smyslu tohoto odstavce, zejména pokud na základě rozdílů v těchto činitelích platí odběratelé na domácím trhu trvale různé ceny.“ Společnosti Jindal India a Jindal Indonesia tvrdily, že měla být provedena úprava v důsledku dopadu omezení kvůli pandemii COVID-19 na výrobní náklady, ale neprokázaly žádný dopad na srovnatelnost cen. Tvrzení týkající se čl. 2 odst. 10 písm. k) proto nelze přijmout.

| (37) | Po poskytnutí konečných informací skupina Jindal zopakovala tvrzení o úpravě nákladů souvisejících s pandemií COVID-19. Pokud jde o možnou úpravu podle čl. 2 odst. 5 třetího a čtvrtého pododstavce, skupina Jindal poukázala na „neobvykle vysoké“ (7) náklady, které by neměly být plně přičítány výrobě a prodeji výrobku, který je předmětem šetření, během období šetření, ale že by Komise měla vypočítat reprezentativní výrobní náklady během období šetření. |
| --- | --- |

(37)

Po poskytnutí konečných informací skupina Jindal zopakovala tvrzení o úpravě nákladů souvisejících s pandemií COVID-19. Pokud jde o možnou úpravu podle čl. 2 odst. 5 třetího a čtvrtého pododstavce, skupina Jindal poukázala na „neobvykle vysoké“ (7) náklady, které by neměly být plně přičítány výrobě a prodeji výrobku, který je předmětem šetření, během období šetření, ale že by Komise měla vypočítat reprezentativní výrobní náklady během období šetření.

7

| (38) | Toto tvrzení muselo být zamítnuto. Dotčené náklady vznikly během období šetření a týkají se výroby a prodeje výrobku, který je předmětem šetření. S ohledem na uvedenou zprávu soudu ve věci Salmon, kterou citovala skupina Jindal, a v souladu s čl. 2 odst. 5 třetím pododstavcem třetí větou základního nařízení se náklady odpovídajícím způsobem upraví s ohledem na jednorázové položky nákladů, které jsou přínosné pro budoucí a/nebo současnou výrobu. Komise uznala, že údajné náklady související s omezeními v souvislosti s pandemií COVID-19 jsou neopakující se povahy. Konkrétní náklady vzniklé během omezení v souvislosti s pandemií COVID-19 jsou však pouze fixními náklady a jednoduše vyplývají z nedostatečného využívání dostupné a jinak využité kapacity. Nemohou být ze své podstaty přínosem pro budoucí výrobu, jakým by například investiční náklady být mohly. Nemohou ani prospět současné výrobě, protože jsou spíše přímým důsledkem jednorázové události vyšší moci, tj. omezeními v souvislosti s pandemií COVID-19. |
| --- | --- |

(38)

Toto tvrzení muselo být zamítnuto. Dotčené náklady vznikly během období šetření a týkají se výroby a prodeje výrobku, který je předmětem šetření. S ohledem na uvedenou zprávu soudu ve věci Salmon, kterou citovala skupina Jindal, a v souladu s čl. 2 odst. 5 třetím pododstavcem třetí větou základního nařízení se náklady odpovídajícím způsobem upraví s ohledem na jednorázové položky nákladů, které jsou přínosné pro budoucí a/nebo současnou výrobu. Komise uznala, že údajné náklady související s omezeními v souvislosti s pandemií COVID-19 jsou neopakující se povahy. Konkrétní náklady vzniklé během omezení v souvislosti s pandemií COVID-19 jsou však pouze fixními náklady a jednoduše vyplývají z nedostatečného využívání dostupné a jinak využité kapacity. Nemohou být ze své podstaty přínosem pro budoucí výrobu, jakým by například investiční náklady být mohly. Nemohou ani prospět současné výrobě, protože jsou spíše přímým důsledkem jednorázové události vyšší moci, tj. omezeními v souvislosti s pandemií COVID-19.

| (39) | Pokud jde o tvrzení podle čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení, skupina Jindal odkázala na prohlášení Komise v 36. bodě odůvodnění a dodala, že z úvodní části čl. 2 odst. 10 jasně vyplývá, že odkaz na srovnatelnost cen zahrnuje srovnatelnost běžné hodnoty (bez ohledu na to, jak je určena) a vývozní ceny. |
| --- | --- |

(39)

Pokud jde o tvrzení podle čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení, skupina Jindal odkázala na prohlášení Komise v 36. bodě odůvodnění a dodala, že z úvodní části čl. 2 odst. 10 jasně vyplývá, že odkaz na srovnatelnost cen zahrnuje srovnatelnost běžné hodnoty (bez ohledu na to, jak je určena) a vývozní ceny.

| (40) | Komise uznala, že úvodní věta čl. 2 odst. 10 odkazuje na srovnatelnost cen. Je rovněž pravda, že některé úpravy uvedené v čl. 2 odst. 10 písm. a) až k) mohou být rovněž aplikovány na běžnou hodnotu, která vychází z cen na domácím trhu, a na početně zjištěnou běžnou hodnotu. Ustanovení čl. 2 odst. 10 písm. k) však obsahují výslovnou podmínku týkající se rozdílů v cenách placených na domácím trhu, která musí být splněna před provedením úpravy. Skupina Jindal nebyla schopna tyto rozdíly doložit, ale mohla jen prokázat dopad na náklady. Jakékoli zvýšení nákladů by v každém případě mělo stejný dopad na domácí i vývozní ceny. Nové tvrzení podle čl. 2 odst. 10 písm. k) proto muselo být zamítnuto. |
| --- | --- |

(40)

Komise uznala, že úvodní věta čl. 2 odst. 10 odkazuje na srovnatelnost cen. Je rovněž pravda, že některé úpravy uvedené v čl. 2 odst. 10 písm. a) až k) mohou být rovněž aplikovány na běžnou hodnotu, která vychází z cen na domácím trhu, a na početně zjištěnou běžnou hodnotu. Ustanovení čl. 2 odst. 10 písm. k) však obsahují výslovnou podmínku týkající se rozdílů v cenách placených na domácím trhu, která musí být splněna před provedením úpravy. Skupina Jindal nebyla schopna tyto rozdíly doložit, ale mohla jen prokázat dopad na náklady. Jakékoli zvýšení nákladů by v každém případě mělo stejný dopad na domácí i vývozní ceny. Nové tvrzení podle čl. 2 odst. 10 písm. k) proto muselo být zamítnuto.

| (41) | Po poskytnutí prozatímních informací zpochybnila společnost Chromeni úpravy nákladů na suroviny provedené Komisí. V předběžném zjištění Komise v tabulce jednotlivých transakcí týkající se nákupů svitků válcovaných za tepla z korozivzdorné oceli zjistila, že jejich nákupní ceny od stran ve spojení byly výrazně nižší než ceny stejného materiálu od stran, které ve spojení nejsou. Nemohly být proto posouzeny za obvyklých tržních podmínek a Komise tyto ceny upravila. Ve svých připomínkách k poskytnutí prozatímních informací společnost Chromeni tvrdila, že kvalita svitků použitých pro srovnání není vždy stejná a že by to mělo být zohledněno při srovnávání. Toto tvrzení bylo doloženo kupními smlouvami, smlouvou o slevě z důvodu kvality, dobropisy, zprávou o kontrole kvality a účetními záznamy o reklamaci kvality. Komise toto tvrzení řádně posoudila a měla jej za odůvodněné. Následně proto nahradila průměrnou nákupní cenu svitků válcovaných za tepla z korozivzdorné oceli od stran ve spojení, která je uvedena v záznamech společnosti, váženou průměrnou nákupní cenou od dodavatelů, kteří nejsou ve spojení, vynásobenou použitými množstvími. |
| --- | --- |

(41)

Po poskytnutí prozatímních informací zpochybnila společnost Chromeni úpravy nákladů na suroviny provedené Komisí. V předběžném zjištění Komise v tabulce jednotlivých transakcí týkající se nákupů svitků válcovaných za tepla z korozivzdorné oceli zjistila, že jejich nákupní ceny od stran ve spojení byly výrazně nižší než ceny stejného materiálu od stran, které ve spojení nejsou. Nemohly být proto posouzeny za obvyklých tržních podmínek a Komise tyto ceny upravila. Ve svých připomínkách k poskytnutí prozatímních informací společnost Chromeni tvrdila, že kvalita svitků použitých pro srovnání není vždy stejná a že by to mělo být zohledněno při srovnávání. Toto tvrzení bylo doloženo kupními smlouvami, smlouvou o slevě z důvodu kvality, dobropisy, zprávou o kontrole kvality a účetními záznamy o reklamaci kvality. Komise toto tvrzení řádně posoudila a měla jej za odůvodněné. Následně proto nahradila průměrnou nákupní cenu svitků válcovaných za tepla z korozivzdorné oceli od stran ve spojení, která je uvedena v záznamech společnosti, váženou průměrnou nákupní cenou od dodavatelů, kteří nejsou ve spojení, vynásobenou použitými množstvími.

| (42) | V prozatímní fázi Komise přepočítala odpisové náklady v běžné hodnotě společnosti Chromeni, neboť bylo zjištěno, že odpisy některých výrobních zařízení nebyly vykázány v době, kdy již zařízení byla využívána pro komerční výrobu. Po poskytnutí prozatímních informací společnost Chromeni tuto úpravu vykázaných odpisových nákladů zpochybnila a tvrdila, že tyto náklady byly zaúčtovány v plném souladu s indickými obecně uznávanými účetními postupy, a měly by proto být přijaty. Komise trvala na tom, že je vhodné a důvodné posunout začátek doby odpisů strojního vybavení tak, aby se shodoval se zahájením skutečné výroby a prodeje výrobku, který je předmětem šetření. V tomto ohledu záznamy společnosti Chromeni přiměřeně neodrážely náklady spojené s výrobou a prodejem výrobku, který je předmětem šetření, a bylo tudíž třeba je upravit. |
| --- | --- |

(42)

V prozatímní fázi Komise přepočítala odpisové náklady v běžné hodnotě společnosti Chromeni, neboť bylo zjištěno, že odpisy některých výrobních zařízení nebyly vykázány v době, kdy již zařízení byla využívána pro komerční výrobu. Po poskytnutí prozatímních informací společnost Chromeni tuto úpravu vykázaných odpisových nákladů zpochybnila a tvrdila, že tyto náklady byly zaúčtovány v plném souladu s indickými obecně uznávanými účetními postupy, a měly by proto být přijaty. Komise trvala na tom, že je vhodné a důvodné posunout začátek doby odpisů strojního vybavení tak, aby se shodoval se zahájením skutečné výroby a prodeje výrobku, který je předmětem šetření. V tomto ohledu záznamy společnosti Chromeni přiměřeně neodrážely náklady spojené s výrobou a prodejem výrobku, který je předmětem šetření, a bylo tudíž třeba je upravit.

| (43) | Po poskytnutí prozatímních informací společnost Chromeni zpochybnila způsob, jakým Komise provedla požadované úpravy zaváděcích nákladů, které se týkaly odpisových nákladů a prodejních, režijních a správních nákladů. Komise omezila dobu, po kterou bylo možné provést úpravu o odpisové náklady, na tři měsíce a zamítla zaváděcí úpravu prodejních, režijních a správních nákladů. Společnost Chromeni uvedla, že zaváděcí fáze výroby oceli je mnohem delší než tři měsíce, a poukázala tak na den vydání osvědčení o konečném převzetí. Komise však zjistila, že komerční výroba začala již delší dobu před tímto datem. Kromě toho v souladu s čl. 2 odst. 5 základního nařízení, v němž je mimo jiné stanoveno, že doba trvání zaváděcí fáze nesmí překročit přiměřenou počáteční část období na pokrytí nákladů, je ustálenou praxí Komise omezit dobu zaváděcí fáze na tři měsíce. S ohledem na okolnosti projednávané věci tedy Komise určila, že tři měsíce představují přiměřenou dobu. Pokud jde o prodejní, režijní a správní náklady, společnost Chromeni nepředložila žádné důkazy o tom, že tyto náklady souvisejí s výrobou, a proto nejsou ovlivněny zahájením provozu nového výrobního zařízení, které vyžaduje značné dodatečné investice, a nižšími měrami vytížení kapacity, které vyplývají ze zaváděcích operací, jak požaduje čl. 2 odst. 5 čtvrtý pododstavec základního nařízení. |
| --- | --- |

(43)

Po poskytnutí prozatímních informací společnost Chromeni zpochybnila způsob, jakým Komise provedla požadované úpravy zaváděcích nákladů, které se týkaly odpisových nákladů a prodejních, režijních a správních nákladů. Komise omezila dobu, po kterou bylo možné provést úpravu o odpisové náklady, na tři měsíce a zamítla zaváděcí úpravu prodejních, režijních a správních nákladů. Společnost Chromeni uvedla, že zaváděcí fáze výroby oceli je mnohem delší než tři měsíce, a poukázala tak na den vydání osvědčení o konečném převzetí. Komise však zjistila, že komerční výroba začala již delší dobu před tímto datem. Kromě toho v souladu s čl. 2 odst. 5 základního nařízení, v němž je mimo jiné stanoveno, že doba trvání zaváděcí fáze nesmí překročit přiměřenou počáteční část období na pokrytí nákladů, je ustálenou praxí Komise omezit dobu zaváděcí fáze na tři měsíce. S ohledem na okolnosti projednávané věci tedy Komise určila, že tři měsíce představují přiměřenou dobu. Pokud jde o prodejní, režijní a správní náklady, společnost Chromeni nepředložila žádné důkazy o tom, že tyto náklady souvisejí s výrobou, a proto nejsou ovlivněny zahájením provozu nového výrobního zařízení, které vyžaduje značné dodatečné investice, a nižšími měrami vytížení kapacity, které vyplývají ze zaváděcích operací, jak požaduje čl. 2 odst. 5 čtvrtý pododstavec základního nařízení.

| (44) | Po poskytnutí konečných informací společnost Chromeni pouze zopakovala stejná tvrzení a argumentaci, aniž předložila nové důkazy nebo argumenty. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byla tvrzení společnosti Chromeni ohledně odpisů a úpravy nákladů na zahájení činnosti zamítnuta. |
| --- | --- |

(44)

Po poskytnutí konečných informací společnost Chromeni pouze zopakovala stejná tvrzení a argumentaci, aniž předložila nové důkazy nebo argumenty. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byla tvrzení společnosti Chromeni ohledně odpisů a úpravy nákladů na zahájení činnosti zamítnuta.

| (45) | Ve 175. bodě odůvodnění prozatímního nařízení Komise potvrdila zkreslení na trhu surovin v Indii a Indonésii uvedená v podnětu. Po poskytnutí prozatímních informací sdružení Eurofer tvrdilo, že vzhledem k existenci zkreslení trhu se surovinami v Indii a Indonésii způsobeného vládou by náklady společností měly být upraveny podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení. Sdružení Eurofer tvrdilo, že s ohledem na zkreslení neodrážejí náklady v záznamech vyvážejících výrobců přiměřeným způsobem náklady spojené s výrobou a prodejem výrobku, který je předmětem šetření, a že zkreslení na trhu surovin vedla k neobvyklé situaci. |
| --- | --- |

(45)

Ve 175. bodě odůvodnění prozatímního nařízení Komise potvrdila zkreslení na trhu surovin v Indii a Indonésii uvedená v podnětu. Po poskytnutí prozatímních informací sdružení Eurofer tvrdilo, že vzhledem k existenci zkreslení trhu se surovinami v Indii a Indonésii způsobeného vládou by náklady společností měly být upraveny podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení. Sdružení Eurofer tvrdilo, že s ohledem na zkreslení neodrážejí náklady v záznamech vyvážejících výrobců přiměřeným způsobem náklady spojené s výrobou a prodejem výrobku, který je předmětem šetření, a že zkreslení na trhu surovin vedla k neobvyklé situaci.

| (46) | Komise toto tvrzení zamítla, protože zjistila, že sdružení Eurofer neposkytlo dostatečné důkazy k tomu, aby se v tomto případě plně použila úprava podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení. Po poskytnutí konečných informací sdružení Eurofer nesouhlasilo a trvalo na tom, že v podnětu a v několika podáních před poskytnutím prozatímních informací a po něm poskytlo dostatečné důkazy na podporu tvrzení obsaženého v podnětu. Komise nepovažovala za vhodné dále zkoumat možnou úpravu podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení. Bez ohledu na to, zda důkazy předložené v průběhu tohoto řízení představují dostatečné podpůrné důkazy pro meritorní analýzu tvrzení, Komise uvedla, že podobné tvrzení o dopadu zkreslení v oblasti surovin při poskytování zboží bylo zkoumáno v rámci antisubvenčního šetření. |
| --- | --- |

(46)

Komise toto tvrzení zamítla, protože zjistila, že sdružení Eurofer neposkytlo dostatečné důkazy k tomu, aby se v tomto případě plně použila úprava podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení. Po poskytnutí konečných informací sdružení Eurofer nesouhlasilo a trvalo na tom, že v podnětu a v několika podáních před poskytnutím prozatímních informací a po něm poskytlo dostatečné důkazy na podporu tvrzení obsaženého v podnětu. Komise nepovažovala za vhodné dále zkoumat možnou úpravu podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení. Bez ohledu na to, zda důkazy předložené v průběhu tohoto řízení představují dostatečné podpůrné důkazy pro meritorní analýzu tvrzení, Komise uvedla, že podobné tvrzení o dopadu zkreslení v oblasti surovin při poskytování zboží bylo zkoumáno v rámci antisubvenčního šetření.

3.1.3.   Vývozní cena

Vývozní cena

| (47) | Podrobnosti výpočtu vývozní ceny byly uvedeny ve 48. až 50. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(47)

Podrobnosti výpočtu vývozní ceny byly uvedeny ve 48. až 50. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

| (48) | Po poskytnutí prozatímních i konečných informací společnosti Jindal India a Jindal Indonesia zpochybnily přístup, který Komise použila ke stanovení vývozní ceny některých jejich prodejů prostřednictvím společnosti Iberjindal S.L. (dále jen „IBJ“), obchodníka ve spojení se sídlem ve Španělsku. Toto tvrzení bylo z větší části zamítnuto. Vzhledem k tomu, že tyto připomínky byly označeny za citlivé, byly důvody, z nichž Komise v souvislosti s tímto tvrzením vycházela, sděleny pouze dotčené straně. |
| --- | --- |

(48)

Po poskytnutí prozatímních i konečných informací společnosti Jindal India a Jindal Indonesia zpochybnily přístup, který Komise použila ke stanovení vývozní ceny některých jejich prodejů prostřednictvím společnosti Iberjindal S.L. (dále jen „IBJ“), obchodníka ve spojení se sídlem ve Španělsku. Toto tvrzení bylo z větší části zamítnuto. Vzhledem k tomu, že tyto připomínky byly označeny za citlivé, byly důvody, z nichž Komise v souvislosti s tímto tvrzením vycházela, sděleny pouze dotčené straně.

| (49) | Po poskytnutí konečných informací skupina Jindal uvedla, že při výpočtu vývozní ceny došlo k chybě ve vzorci, pokud jde o náklady na přepravu, která ovlivnila ceny některých prodejů v Unii. Komise tuto záležitost ověřila a zjistila, že ve vzorci skutečně došlo k administrativní chybě, kterou opravila. |
| --- | --- |

(49)

Po poskytnutí konečných informací skupina Jindal uvedla, že při výpočtu vývozní ceny došlo k chybě ve vzorci, pokud jde o náklady na přepravu, která ovlivnila ceny některých prodejů v Unii. Komise tuto záležitost ověřila a zjistila, že ve vzorci skutečně došlo k administrativní chybě, kterou opravila.

| (50) | Pokud jde o výpočet vývozní ceny, nebyla obdržena žádná další tvrzení. Potvrzuje se proto 48. až 50. bod odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(50)

Pokud jde o výpočet vývozní ceny, nebyla obdržena žádná další tvrzení. Potvrzuje se proto 48. až 50. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

3.1.4.   Srovnání

Srovnání

| (51) | Podrobnosti týkající se srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny jsou uvedeny v 51. až 54. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(51)

Podrobnosti týkající se srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny jsou uvedeny v 51. až 54. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

| (52) | Po poskytnutí prozatímních informací tvrdily společnosti Jindal India a Jindal Indonesia, že Komise neměla odečíst prodejní, režijní a správní náklady a zisk (dále jen „hypotetická provize“) od vývozní ceny prodeje v EU přes obchodníka ve spojení ve třetí zemi, jak je vysvětleno v 52. a 81. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Toto tvrzení bylo zamítnuto. Vzhledem k tomu, že tyto připomínky byly označeny jako citlivé, byly důvody zamítnutí žádosti sděleny pouze dotčené straně. |
| --- | --- |

(52)

Po poskytnutí prozatímních informací tvrdily společnosti Jindal India a Jindal Indonesia, že Komise neměla odečíst prodejní, režijní a správní náklady a zisk (dále jen „hypotetická provize“) od vývozní ceny prodeje v EU přes obchodníka ve spojení ve třetí zemi, jak je vysvětleno v 52. a 81. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Toto tvrzení bylo zamítnuto. Vzhledem k tomu, že tyto připomínky byly označeny jako citlivé, byly důvody zamítnutí žádosti sděleny pouze dotčené straně.

| (53) | Po poskytnutí konečných informací předložila skupina Jindal další tvrzení týkající se posouzení vývozní ceny, pokud jde o tohoto obchodníka ve spojení. Tyto připomínky byly opět označeny za citlivé, a skupina Jindal byla proto individuálně informována o postoji Komise k těmto tvrzením. |
| --- | --- |

(53)

Po poskytnutí konečných informací předložila skupina Jindal další tvrzení týkající se posouzení vývozní ceny, pokud jde o tohoto obchodníka ve spojení. Tyto připomínky byly opět označeny za citlivé, a skupina Jindal byla proto individuálně informována o postoji Komise k těmto tvrzením.

| (54) | Po poskytnutí konečných informací skupina Jindal tvrdila, že úprava vývozní ceny pro prodeje EU zprostředkované společností JSL Global Commodities Pte. Ltd. (dále jen „JGC“) by neměla překročit její prodejní, režijní a správní náklady, protože podle dřívější praxe orgánů a sankcí soudu prvního stupně by bylo přiměřené odečíst pouze prodejní, režijní a správní náklady (8). Pokud Komise trvá na zahrnutí zisku (což by neměla), měl by tento zisk vycházet z údajů společnosti JGC. Podle skupiny Jindal by to bylo v souladu s nedávnou praxí Komise a s názorem soudu prvního stupně, že je „přiměřené“ používat „skutečné údaje“. (9) |
| --- | --- |

(54)

Po poskytnutí konečných informací skupina Jindal tvrdila, že úprava vývozní ceny pro prodeje EU zprostředkované společností JSL Global Commodities Pte. Ltd. (dále jen „JGC“) by neměla překročit její prodejní, režijní a správní náklady, protože podle dřívější praxe orgánů a sankcí soudu prvního stupně by bylo přiměřené odečíst pouze prodejní, režijní a správní náklady (8). Pokud Komise trvá na zahrnutí zisku (což by neměla), měl by tento zisk vycházet z údajů společnosti JGC. Podle skupiny Jindal by to bylo v souladu s nedávnou praxí Komise a s názorem soudu prvního stupně, že je „přiměřené“ používat „skutečné údaje“. (9)

8

9

| (55) | Tato tvrzení musela být zamítnuta. Za prvé by odečtení pouze prodejních, režijních a správních nákladů nezohledňovalo plnou hodnotu přirážky, která obvykle sestává z prodejních, režijních a správních nákladů plus zisku. Pokud jde o posouzení tohoto zisku, Komise trvá na tom, že tento zisk musí být realizován za obvyklých tržních podmínek, a nemůže proto vycházet ze zisku, který vyplývá z odměny dohodnuté stranami ve spojení. Pokud jde o rozsudek soudu prvního stupně, jeho rozhodnutí potvrdilo odpočet prodejních, režijních a správních nákladů, ale zjevně neschválilo zároveň prováděný odpočet zisků, o což v této věci nešlo. Kromě toho byly v souladu s uvedenou věcí v tomto šetření odečteny prodejní, režijní a správní náklady na základě skutečných údajů obchodníka ve spojení, jelikož vykázané prodejní, režijní a správní náklady nebyly ovlivněny vztahem mezi těmito dvěma subjekty. Pokud jde o praxi Komise, když se zdá, že ziskové rozpětí je ovlivněno vztahem mezi obchodníkem a vyvážejícím výrobcem, zpravidla se odečte jako přiměřená náhrada nominální ziskové rozpětí na základě údajů poskytnutých dovozci, kteří nejsou ve spojení a spolupracovali při stejném šetření. V nedávném případě, na který poukázala skupina Jindal, se však skutečné ziskové rozpětí považovalo za přiměřené s ohledem na skutkový stav této věci a funkce vykonávané obchodníkem ve spojení. Proto bylo skutečné ziskové rozpětí odečteno. |
| --- | --- |

(55)

Tato tvrzení musela být zamítnuta. Za prvé by odečtení pouze prodejních, režijních a správních nákladů nezohledňovalo plnou hodnotu přirážky, která obvykle sestává z prodejních, režijních a správních nákladů plus zisku. Pokud jde o posouzení tohoto zisku, Komise trvá na tom, že tento zisk musí být realizován za obvyklých tržních podmínek, a nemůže proto vycházet ze zisku, který vyplývá z odměny dohodnuté stranami ve spojení. Pokud jde o rozsudek soudu prvního stupně, jeho rozhodnutí potvrdilo odpočet prodejních, režijních a správních nákladů, ale zjevně neschválilo zároveň prováděný odpočet zisků, o což v této věci nešlo. Kromě toho byly v souladu s uvedenou věcí v tomto šetření odečteny prodejní, režijní a správní náklady na základě skutečných údajů obchodníka ve spojení, jelikož vykázané prodejní, režijní a správní náklady nebyly ovlivněny vztahem mezi těmito dvěma subjekty. Pokud jde o praxi Komise, když se zdá, že ziskové rozpětí je ovlivněno vztahem mezi obchodníkem a vyvážejícím výrobcem, zpravidla se odečte jako přiměřená náhrada nominální ziskové rozpětí na základě údajů poskytnutých dovozci, kteří nejsou ve spojení a spolupracovali při stejném šetření. V nedávném případě, na který poukázala skupina Jindal, se však skutečné ziskové rozpětí považovalo za přiměřené s ohledem na skutkový stav této věci a funkce vykonávané obchodníkem ve spojení. Proto bylo skutečné ziskové rozpětí odečteno.

| (56) | Po poskytnutí prozatímních informací zopakovala společnost Jindal India své tvrzení, že běžná hodnota by měla být upravena o navrácená cla. Zejména tvrdila, že čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení stanoví, že by měly být zohledněny všechny rozdíly, které ovlivňují srovnatelnost cen, a že by proto mělo být žádosti vyhověno. |
| --- | --- |

(56)

Po poskytnutí prozatímních informací zopakovala společnost Jindal India své tvrzení, že běžná hodnota by měla být upravena o navrácená cla. Zejména tvrdila, že čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení stanoví, že by měly být zohledněny všechny rozdíly, které ovlivňují srovnatelnost cen, a že by proto mělo být žádosti vyhověno.

| (57) | Toto tvrzení bylo zamítnuto. Společnost Jindal India neprokázala, že údajné navrácení cla ovlivnilo srovnatelnost cen. Zejména nemohla prokázat, že navrácení cla vedlo k trvale vyšším cenám na domácím trhu. |
| --- | --- |

(57)

Toto tvrzení bylo zamítnuto. Společnost Jindal India neprokázala, že údajné navrácení cla ovlivnilo srovnatelnost cen. Zejména nemohla prokázat, že navrácení cla vedlo k trvale vyšším cenám na domácím trhu.

| (58) | Po poskytnutí konečných informací společnost Jindal India tvrdila, že by Komise měla zajistit, aby se vracení cla nezapočítávalo dvakrát, a že dvojnásobné vyrovnání téže subvence uložením souběžného antidumpingového a antisubvenčního cla (zejména v případě vývozních subvencí) je v rozporu s právními předpisy Světové obchodní organizace (10). Vzhledem k tomu, že v antisubvenčním šetření se prověřuje vracení cel v případě některých subjektů skupiny Jindal jako možné napadnutelné subvence, měla by Komise zajistit, aby tato vrácená cla byla v tomto případě upravena nebo nebyla napadena v antisubvenčním případě. |
| --- | --- |

(58)

Po poskytnutí konečných informací společnost Jindal India tvrdila, že by Komise měla zajistit, aby se vracení cla nezapočítávalo dvakrát, a že dvojnásobné vyrovnání téže subvence uložením souběžného antidumpingového a antisubvenčního cla (zejména v případě vývozních subvencí) je v rozporu s právními předpisy Světové obchodní organizace (10). Vzhledem k tomu, že v antisubvenčním šetření se prověřuje vracení cel v případě některých subjektů skupiny Jindal jako možné napadnutelné subvence, měla by Komise zajistit, aby tato vrácená cla byla v tomto případě upravena nebo nebyla napadena v antisubvenčním případě.

10

| (59) | Pokud jde o toto tvrzení, Komise objasnila, že z důvodů uvedených v 53. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a v 57. bodě odůvodnění tohoto nařízení nesplňuje režim používaný společností Jindal India, pokud jde o její prodej na vývoz do Unie, podmínky žádné úpravy podle čl. 2 odst. 10 písm. b) nebo k) základního nařízení. Společnost Jindal India zejména neprokázala, že odběratelé na domácím trhu platí s ohledem na základní režim trvale odlišné ceny. Komise proto považovala žádosti o úpravu za nepodložené a následně je zamítla. |
| --- | --- |

(59)

Pokud jde o toto tvrzení, Komise objasnila, že z důvodů uvedených v 53. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a v 57. bodě odůvodnění tohoto nařízení nesplňuje režim používaný společností Jindal India, pokud jde o její prodej na vývoz do Unie, podmínky žádné úpravy podle čl. 2 odst. 10 písm. b) nebo k) základního nařízení. Společnost Jindal India zejména neprokázala, že odběratelé na domácím trhu platí s ohledem na základní režim trvale odlišné ceny. Komise proto považovala žádosti o úpravu za nepodložené a následně je zamítla.

| (60) | Pokud jde o srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, nebyla obdržena žádná další tvrzení. Potvrzuje se proto 51. až 54. bod odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(60)

Pokud jde o srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, nebyla obdržena žádná další tvrzení. Potvrzuje se proto 51. až 54. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

3.1.5.   Dumpingová rozpětí

Dumpingová rozpětí

| (61) | Po poskytnutí konečných informací skupina Jindal tvrdila, že Komise při výpočtu dumpingu použila nesprávné hodnoty CIF pro některé její prodeje v Unii. Komise však zjistila, že údajnou administrativní chybu učinila sama skupina Jindal ve své odpovědi na dotazník a Komise o ní nebyla před dálkovou křížovou kontrolou ani během ní informována. Skupina Jindal tuto záležitost nevznesla ani v připomínkách k předběžnému poskytnutí informací a v připomínkách k poskytnutí prozatímních informací. Komise se proto domnívala, že v době, kdy bylo toto tvrzení předloženo, již nemohlo být podrobeno dálkové křížové kontrole, a tvrzení týkající se údajné chyby bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(61)

Po poskytnutí konečných informací skupina Jindal tvrdila, že Komise při výpočtu dumpingu použila nesprávné hodnoty CIF pro některé její prodeje v Unii. Komise však zjistila, že údajnou administrativní chybu učinila sama skupina Jindal ve své odpovědi na dotazník a Komise o ní nebyla před dálkovou křížovou kontrolou ani během ní informována. Skupina Jindal tuto záležitost nevznesla ani v připomínkách k předběžnému poskytnutí informací a v připomínkách k poskytnutí prozatímních informací. Komise se proto domnívala, že v době, kdy bylo toto tvrzení předloženo, již nemohlo být podrobeno dálkové křížové kontrole, a tvrzení týkající se údajné chyby bylo proto zamítnuto.

| (62) | Jak je podrobně uvedeno v 27. až 60. bodě odůvodnění, Komise vzala v úvahu připomínky zúčastněných stran předložené po poskytnutí prozatímních a konečných informací. Byl rovněž aktualizován výpočet společnosti Jindal India s cílem opravit administrativní chybu týkající se vývozní ceny (viz 49. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(62)

Jak je podrobně uvedeno v 27. až 60. bodě odůvodnění, Komise vzala v úvahu připomínky zúčastněných stran předložené po poskytnutí prozatímních a konečných informací. Byl rovněž aktualizován výpočet společnosti Jindal India s cílem opravit administrativní chybu týkající se vývozní ceny (viz 49. bod odůvodnění).

| (63) | Konečná dumpingová rozpětí, jež jsou vyjádřena jako procentní podíl z ceny, včetně nákladů, pojištění a přepravného (CIF) s dodáním na hranice Unie před proclením, jsou následující:






  Společnost | Konečné dumpingové rozpětí |
| --- | --- | --- |
| Jindal India | 13,9  % |
| Chromeni | 45,1  % |
| Všechny ostatní společnosti | 45,1  % |

(63)

Konečná dumpingová rozpětí, jež jsou vyjádřena jako procentní podíl z ceny, včetně nákladů, pojištění a přepravného (CIF) s dodáním na hranice Unie před proclením, jsou následující:

Společnost

Konečné dumpingové rozpětí

Jindal India

13,9  %

Chromeni

45,1  %

Všechny ostatní společnosti

45,1  %

3.2.   Indonésie

Indonésie

3.2.1.   Předběžná poznámka

Předběžná poznámka

| (64) | V 58. až 86. bodě odůvodnění prozatímního nařízení jsou indonéské subjekty společnosti Jindal, jež se podílejí na výrobě a prodeji výrobku, který je předmětem šetření, označovány jako „Jindal Indonesia Group“ nebo „Jindal Group“. V tomto nařízení budou tyto subjekty označovány jako „Jindal Indonesia“, zatímco označení „Jindal Group“ znamená společnosti Jindal India, Jindal Indonesia a příslušné subjekty společnosti Jindal ve třetích zemích. |
| --- | --- |

(64)

V 58. až 86. bodě odůvodnění prozatímního nařízení jsou indonéské subjekty společnosti Jindal, jež se podílejí na výrobě a prodeji výrobku, který je předmětem šetření, označovány jako „Jindal Indonesia Group“ nebo „Jindal Group“. V tomto nařízení budou tyto subjekty označovány jako „Jindal Indonesia“, zatímco označení „Jindal Group“ znamená společnosti Jindal India, Jindal Indonesia a příslušné subjekty společnosti Jindal ve třetích zemích.

3.2.2.   Běžná hodnota

Běžná hodnota

| (65) | Podrobnosti výpočtu běžné hodnoty jsou uvedeny v 65. až 76. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(65)

Podrobnosti výpočtu běžné hodnoty jsou uvedeny v 65. až 76. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

| (66) | Ve svém podání ze dne 11. června 2021 indonéská vláda připomněla, že indonéští vyvážející výrobci zařazení do vzorku plně spolupracovali a že Komise musí při výpočtu běžné hodnoty použít jejich skutečné údaje. |
| --- | --- |

(66)

Ve svém podání ze dne 11. června 2021 indonéská vláda připomněla, že indonéští vyvážející výrobci zařazení do vzorku plně spolupracovali a že Komise musí při výpočtu běžné hodnoty použít jejich skutečné údaje.

| (67) | Po poskytnutí prozatímních informací zopakovala společnost Jindal Indonesia společně se společností Jindal India své tvrzení, že by Komise měla upravit běžnou hodnotu o náklady související s omezením kvůli pandemii COVID-19. Toto tvrzení bylo zamítnuto. Zabývá se jím 32. až 36. bod odůvodnění výše. |
| --- | --- |

(67)

Po poskytnutí prozatímních informací zopakovala společnost Jindal Indonesia společně se společností Jindal India své tvrzení, že by Komise měla upravit běžnou hodnotu o náklady související s omezením kvůli pandemii COVID-19. Toto tvrzení bylo zamítnuto. Zabývá se jím 32. až 36. bod odůvodnění výše.

| (68) | Po poskytnutí prozatímních informací zpochybnila společnost IRNC přístup Komise spočívající v nahrazení nákupní ceny bílých svitků válcovaných za tepla z korozivzdorné oceli početně zjištěnou tržní cenou, pokud byl tento důležitý meziprodukt zakoupen od dodavatelů ve spojení. V odpovědi na dotazník společnosti a během dálkové křížové kontroly Komise zjistila, že tyto výrobky byly získány od dodavatelů ve spojení za převodní cenu nižší, než jsou výrobní náklady. V předběžném výpočtu proto Komise nahradila tyto ceny početně zjištěnou tržní cenou, která sestávala z výrobních nákladů výrobků, prodejních, režijních a správních nákladů a zisku. Společnost tvrdila, že převodní ceny byly cenami za obvyklých tržních podmínek, a kritizovala neprovedení analýzy v tomto ohledu. |
| --- | --- |

(68)

Po poskytnutí prozatímních informací zpochybnila společnost IRNC přístup Komise spočívající v nahrazení nákupní ceny bílých svitků válcovaných za tepla z korozivzdorné oceli početně zjištěnou tržní cenou, pokud byl tento důležitý meziprodukt zakoupen od dodavatelů ve spojení. V odpovědi na dotazník společnosti a během dálkové křížové kontroly Komise zjistila, že tyto výrobky byly získány od dodavatelů ve spojení za převodní cenu nižší, než jsou výrobní náklady. V předběžném výpočtu proto Komise nahradila tyto ceny početně zjištěnou tržní cenou, která sestávala z výrobních nákladů výrobků, prodejních, režijních a správních nákladů a zisku. Společnost tvrdila, že převodní ceny byly cenami za obvyklých tržních podmínek, a kritizovala neprovedení analýzy v tomto ohledu.

| (69) | Komise analyzovala poskytnutá vysvětlení a podpůrné dokumenty a dospěla k závěru, že původní přístup ohledně nákupu bílých svitků válcovaných za tepla z korozivzdorné oceli od dodavatelů ve spojení je třeba upravit. Prodejní ceny dodavatelů bílých svitků válcovaných za tepla z korozivzdorné oceli, kteří jsou ve spojení, pro společnost IRNC byly srovnatelné s jejich prodejními cenami svitků válcovaných za tepla z korozivzdorné oceli odběratelům, kteří nejsou ve spojení. Proto považovala za vhodné akceptovat kupní cenu těchto výrobků společnosti IRNC, pokud se tato cena rovnala výrobním nákladům těchto dodavatelů nebo je převyšovala, a nahradit ji jejich výrobními náklady, pokud bylo zjištěno, že převodní nákupní cena je nižší. |
| --- | --- |

(69)

Komise analyzovala poskytnutá vysvětlení a podpůrné dokumenty a dospěla k závěru, že původní přístup ohledně nákupu bílých svitků válcovaných za tepla z korozivzdorné oceli od dodavatelů ve spojení je třeba upravit. Prodejní ceny dodavatelů bílých svitků válcovaných za tepla z korozivzdorné oceli, kteří jsou ve spojení, pro společnost IRNC byly srovnatelné s jejich prodejními cenami svitků válcovaných za tepla z korozivzdorné oceli odběratelům, kteří nejsou ve spojení. Proto považovala za vhodné akceptovat kupní cenu těchto výrobků společnosti IRNC, pokud se tato cena rovnala výrobním nákladům těchto dodavatelů nebo je převyšovala, a nahradit ji jejich výrobními náklady, pokud bylo zjištěno, že převodní nákupní cena je nižší.

| (70) | Sdružení Eurofer ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací zpochybnilo revidovaný přístup Komise, pokud jde o náklady společnosti IRNC na bílé svitky válcované za tepla z korozivzdorné oceli, jak je vysvětleno v 69. bodě odůvodnění. Sdružení Eurofer za prvé tvrdilo, že Komise neměla použít nákupní ceny svitků válcovaných za tepla z korozivzdorné oceli společnosti IRNC od stran ve spojení, protože tyto ceny nebyly cenami za obvyklých tržních podmínek. Za druhé, sdružení Eurofer shledalo, že přístup Komise je v rozporu se zjištěními nedávno uzavřeného šetření, které se týkalo stejné skupiny společností (11). V rámci uvedeného šetření Komise zamítla výrobní náklady klíčové součásti pro výrobu dotčeného výrobku. Za třetí sdružení tvrdilo, že pokud by Komise na svém přístupu trvala, měla by při úpravě hodnoty transakce mezi stranami ve spojení podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení buď přidat k nákupní ceně svitků válcovaných za tepla z korozivzdorné oceli přiměřený zisk, nebo zvýšit zisk společnosti IRNC z plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli použitý při výpočtu běžné hodnoty s cílem kompenzovat transakce prováděné za náklady nebo s neobvykle nízkým ziskem v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení. |
| --- | --- |

(70)

Sdružení Eurofer ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací zpochybnilo revidovaný přístup Komise, pokud jde o náklady společnosti IRNC na bílé svitky válcované za tepla z korozivzdorné oceli, jak je vysvětleno v 69. bodě odůvodnění. Sdružení Eurofer za prvé tvrdilo, že Komise neměla použít nákupní ceny svitků válcovaných za tepla z korozivzdorné oceli společnosti IRNC od stran ve spojení, protože tyto ceny nebyly cenami za obvyklých tržních podmínek. Za druhé, sdružení Eurofer shledalo, že přístup Komise je v rozporu se zjištěními nedávno uzavřeného šetření, které se týkalo stejné skupiny společností (11). V rámci uvedeného šetření Komise zamítla výrobní náklady klíčové součásti pro výrobu dotčeného výrobku. Za třetí sdružení tvrdilo, že pokud by Komise na svém přístupu trvala, měla by při úpravě hodnoty transakce mezi stranami ve spojení podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení buď přidat k nákupní ceně svitků válcovaných za tepla z korozivzdorné oceli přiměřený zisk, nebo zvýšit zisk společnosti IRNC z plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli použitý při výpočtu běžné hodnoty s cílem kompenzovat transakce prováděné za náklady nebo s neobvykle nízkým ziskem v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení.

11

| (71) | Komise tato tvrzení přezkoumala. Pokud jde o první tvrzení, Komise zjistila, že informace poskytnuté dodavateli svitků válcovaných za tepla z korozivzdorné oceli společnosti IRNC, kteří jsou ve spojení, byly úplné a dostatečné k posouzení toho, zda nákupní ceny svitků válcovaných za tepla z korozivzdorné oceli byly ovlivněny vztahem mezi společností IRNC a těmito dodavateli. Komise zjistila, že dodavatelé ve spojení prodávali svitky válcované za tepla z korozivzdorné oceli během období šetření nejen svému odběrateli ve spojení, společnosti IRNC, ale také řadě domácích odběratelů, kteří nejsou ve spojení, a že prodejní ceny pro společnost IRNC a odběratele, kteří nejsou ve spojení, byly cenami za obvyklých tržních podmínek. Proto se mělo za to, že tyto ceny nejsou ovlivněny vztahem mezi společností IRNC a jejím dodavatelem ve spojení podle čl. 2 odst. 1 základního nařízení a neexistuje žádný důvod, aby se k nim celkově nepřihlíželo. Za druhé, aniž by Komise zaujala stanovisko ke skutečnostem a závěrům vyvozeným při šetření, které se týkalo svitků válcovaných za tepla z korozivzdorné oceli, na něž odkazuje sdružení Eurofer, připomněla, že každý případ je posuzován a analyzován na základě vlastní skutkové podstaty a pokud se skutečnosti zjištěné v jednom šetření liší od skutečností zjištěných v předchozím šetření, a to i tehdy, jedná-li se o nedávné šetření, které se týká stejné skupiny společností, lze dospět k jinému závěru. |
| --- | --- |

(71)

Komise tato tvrzení přezkoumala. Pokud jde o první tvrzení, Komise zjistila, že informace poskytnuté dodavateli svitků válcovaných za tepla z korozivzdorné oceli společnosti IRNC, kteří jsou ve spojení, byly úplné a dostatečné k posouzení toho, zda nákupní ceny svitků válcovaných za tepla z korozivzdorné oceli byly ovlivněny vztahem mezi společností IRNC a těmito dodavateli. Komise zjistila, že dodavatelé ve spojení prodávali svitky válcované za tepla z korozivzdorné oceli během období šetření nejen svému odběrateli ve spojení, společnosti IRNC, ale také řadě domácích odběratelů, kteří nejsou ve spojení, a že prodejní ceny pro společnost IRNC a odběratele, kteří nejsou ve spojení, byly cenami za obvyklých tržních podmínek. Proto se mělo za to, že tyto ceny nejsou ovlivněny vztahem mezi společností IRNC a jejím dodavatelem ve spojení podle čl. 2 odst. 1 základního nařízení a neexistuje žádný důvod, aby se k nim celkově nepřihlíželo. Za druhé, aniž by Komise zaujala stanovisko ke skutečnostem a závěrům vyvozeným při šetření, které se týkalo svitků válcovaných za tepla z korozivzdorné oceli, na něž odkazuje sdružení Eurofer, připomněla, že každý případ je posuzován a analyzován na základě vlastní skutkové podstaty a pokud se skutečnosti zjištěné v jednom šetření liší od skutečností zjištěných v předchozím šetření, a to i tehdy, jedná-li se o nedávné šetření, které se týká stejné skupiny společností, lze dospět k jinému závěru.

| (72) | Žádost o připočtení přiměřeného zisku k nákupní ceně svitků válcovaných za tepla z korozivzdorné oceli byla zamítnuta, neboť čl. 2 odst. 5 takovou úpravu skutečně umožňuje, pokud se náklady spojené s výrobou výrobku, který je předmětem šetření, přiměřeně neodrážejí v záznamech dotčené strany. V současném šetření však Komise neprokázala, že tomu tak je. Pokud jde o druhou část třetího tvrzení, Komise připomněla, že výrobek, který je předmětem šetření, se vyrábí pouze za použití svitků válcovaných za tepla z korozivzdorné oceli získaných od dodavatelů ve spojení ve stejné průmyslové oblasti, přičemž fázi konečné úpravy v rámci výroby provádí společnost IRNC. Ustanovení čl. 2 odst. 6 základního nařízení jasně uvádí, že zisk „se stanoví na základě skutečných údajů, které vývozce nebo výrobce zaznamená při výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku“. Toto ustanovení se proto vztahuje pouze na stanovení ziskového rozpětí při prodeji obdobného výrobku a nevztahuje se na stanovení ceny za obvyklých tržních podmínek při prodeji surovin. |
| --- | --- |

(72)

Žádost o připočtení přiměřeného zisku k nákupní ceně svitků válcovaných za tepla z korozivzdorné oceli byla zamítnuta, neboť čl. 2 odst. 5 takovou úpravu skutečně umožňuje, pokud se náklady spojené s výrobou výrobku, který je předmětem šetření, přiměřeně neodrážejí v záznamech dotčené strany. V současném šetření však Komise neprokázala, že tomu tak je. Pokud jde o druhou část třetího tvrzení, Komise připomněla, že výrobek, který je předmětem šetření, se vyrábí pouze za použití svitků válcovaných za tepla z korozivzdorné oceli získaných od dodavatelů ve spojení ve stejné průmyslové oblasti, přičemž fázi konečné úpravy v rámci výroby provádí společnost IRNC. Ustanovení čl. 2 odst. 6 základního nařízení jasně uvádí, že zisk „se stanoví na základě skutečných údajů, které vývozce nebo výrobce zaznamená při výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku“. Toto ustanovení se proto vztahuje pouze na stanovení ziskového rozpětí při prodeji obdobného výrobku a nevztahuje se na stanovení ceny za obvyklých tržních podmínek při prodeji surovin.

| (73) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byla tvrzení sdružení Eurofer zamítnuta. |
| --- | --- |

(73)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byla tvrzení sdružení Eurofer zamítnuta.

| (74) | Po poskytnutí prozatímních informací sdružení Eurofer tvrdilo, že by měla být provedena úprava běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení z důvodu zkreslení na trhu surovin zjištěných v Indonésii. Touto otázkou se zabývá 45. a 46. bod odůvodnění výše. |
| --- | --- |

(74)

Po poskytnutí prozatímních informací sdružení Eurofer tvrdilo, že by měla být provedena úprava běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení z důvodu zkreslení na trhu surovin zjištěných v Indonésii. Touto otázkou se zabývá 45. a 46. bod odůvodnění výše.

3.2.3.   Vývozní cena

Vývozní cena

| (75) | Podrobnosti výpočtu vývozní ceny byly uvedeny v 77. až 79. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(75)

Podrobnosti výpočtu vývozní ceny byly uvedeny v 77. až 79. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

| (76) | Jak je vysvětleno v 79. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, v případě vyvážejících výrobců, kteří vyváželi dotčený výrobek do Unie prostřednictvím společností ve spojení, které působily jako dovozci, byla vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanovena na základě ceny, za niž byl dovezený výrobek poprvé znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii. Jak je uvedeno v 64. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, společnost Jindal Indonesia uskutečnila ve Španělsku určitý objem prodeje prostřednictvím společnosti IBJ. |
| --- | --- |

(76)

Jak je vysvětleno v 79. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, v případě vyvážejících výrobců, kteří vyváželi dotčený výrobek do Unie prostřednictvím společností ve spojení, které působily jako dovozci, byla vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanovena na základě ceny, za niž byl dovezený výrobek poprvé znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii. Jak je uvedeno v 64. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, společnost Jindal Indonesia uskutečnila ve Španělsku určitý objem prodeje prostřednictvím společnosti IBJ.

| (77) | Po poskytnutí prozatímních informací předložila společnost Jindal Indonesia ohledně tohoto prodeje stejné připomínky jako ty, které předložila společnost Jindal India a které jsou uvedeny v 48. bodě odůvodnění výše. Toto tvrzení bylo zamítnuto. Důvody zamítnutí tvrzení byly z důvodů uvedených ve 48. bodě odůvodnění sděleny pouze dotčené straně. |
| --- | --- |

(77)

Po poskytnutí prozatímních informací předložila společnost Jindal Indonesia ohledně tohoto prodeje stejné připomínky jako ty, které předložila společnost Jindal India a které jsou uvedeny v 48. bodě odůvodnění výše. Toto tvrzení bylo zamítnuto. Důvody zamítnutí tvrzení byly z důvodů uvedených ve 48. bodě odůvodnění sděleny pouze dotčené straně.

3.2.4.   Srovnání

Srovnání

| (78) | Podrobnosti týkající se srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny jsou uvedeny v 80. až 83. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(78)

Podrobnosti týkající se srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny jsou uvedeny v 80. až 83. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

| (79) | Po poskytnutí prozatímních informací předložila společnost Jindal Indonesia ohledně úpravy o hypotetickou provizi stejné připomínky jako ty, které předložila společnost Jindal India a které jsou uvedeny v 52. bodě odůvodnění výše. Toto tvrzení bylo zamítnuto. Důvody zamítnutí tvrzení byly z důvodů uvedených v 52. bodě odůvodnění sděleny pouze dotčené straně. |
| --- | --- |

(79)

Po poskytnutí prozatímních informací předložila společnost Jindal Indonesia ohledně úpravy o hypotetickou provizi stejné připomínky jako ty, které předložila společnost Jindal India a které jsou uvedeny v 52. bodě odůvodnění výše. Toto tvrzení bylo zamítnuto. Důvody zamítnutí tvrzení byly z důvodů uvedených v 52. bodě odůvodnění sděleny pouze dotčené straně.

| (80) | Společnost Jindal Indonesia tvrdila, že Komise měla pro výpočet úvěrových nákladů použít zveřejněné krátkodobé úrokové sazby indonéské banky pro úvěry v USD a IDR namísto mezibankovních krátkodobých úrokových sazeb zveřejněných společností CEIC. |
| --- | --- |

(80)

Společnost Jindal Indonesia tvrdila, že Komise měla pro výpočet úvěrových nákladů použít zveřejněné krátkodobé úrokové sazby indonéské banky pro úvěry v USD a IDR namísto mezibankovních krátkodobých úrokových sazeb zveřejněných společností CEIC.

| (81) | Komise analyzovala poskytnutá vysvětlení a podpůrné dokumenty a usoudila, že je odůvodněné změnit zdroj údajů, jak tvrdila společnost Jindal Indonesia. Pokud však jde o použití různých úrokových sazeb pro domácí prodej a prodej na vývoz, čl. 2 odst. 10 písm. g) základního nařízení předpokládá možnost úpravy o rozdíly v nákladech na každý úvěr poskytnutý na uvažovaný prodej, pokud je tento činitel zohledněn při stanovení účtovaných cen. Komise během dálkové křížové kontroly zjistila, že společnost financuje své domácí i vývozní operace prostřednictvím krátkodobých půjček a souhrnných obchodních nástrojů především v USD. Komise nenašla v záznamech společnosti žádné důkazy, které by odůvodňovaly použití odlišné úrokové sazby pro půjčky v IDR u domácího prodeje. Komise proto zamítla požadavek, aby byla pro financování domácího prodeje použita úroková sazba pro úvěry v IDR. |
| --- | --- |

(81)

Komise analyzovala poskytnutá vysvětlení a podpůrné dokumenty a usoudila, že je odůvodněné změnit zdroj údajů, jak tvrdila společnost Jindal Indonesia. Pokud však jde o použití různých úrokových sazeb pro domácí prodej a prodej na vývoz, čl. 2 odst. 10 písm. g) základního nařízení předpokládá možnost úpravy o rozdíly v nákladech na každý úvěr poskytnutý na uvažovaný prodej, pokud je tento činitel zohledněn při stanovení účtovaných cen. Komise během dálkové křížové kontroly zjistila, že společnost financuje své domácí i vývozní operace prostřednictvím krátkodobých půjček a souhrnných obchodních nástrojů především v USD. Komise nenašla v záznamech společnosti žádné důkazy, které by odůvodňovaly použití odlišné úrokové sazby pro půjčky v IDR u domácího prodeje. Komise proto zamítla požadavek, aby byla pro financování domácího prodeje použita úroková sazba pro úvěry v IDR.

| (82) | Skupina IRNC zopakovala své tvrzení, že Komise nepostupovala konzistentně, když upravila vývozní cenu podle čl. 2 odst. 10 písm. e) základního nařízení o určité náklady na dopravu, zatímco žádosti o úpravu prodejních cen na domácím trhu o určité náklady na dopravu a jiné související náklady, zejména náklady vzniklé v souvislosti s přepravou dotčeného výrobku z továrny do domácího skladu, byly zamítnuty. |
| --- | --- |

(82)

Skupina IRNC zopakovala své tvrzení, že Komise nepostupovala konzistentně, když upravila vývozní cenu podle čl. 2 odst. 10 písm. e) základního nařízení o určité náklady na dopravu, zatímco žádosti o úpravu prodejních cen na domácím trhu o určité náklady na dopravu a jiné související náklady, zejména náklady vzniklé v souvislosti s přepravou dotčeného výrobku z továrny do domácího skladu, byly zamítnuty.

| (83) | Komise uvedla, že čl. 2 odst. 10 písm. e) základního nařízení se použije na náklady na dopravu vzniklé po prodeji v souvislosti s přepravou zboží z prostor vývozce prvnímu nezávislému kupujícímu. Domácí sklad společnosti IRNC je součástí jejích prostor a k nákladům vzniklým v souvislosti s přepravou zboží z továrny do domácího skladu došlo před prodejem. |
| --- | --- |

(83)

Komise uvedla, že čl. 2 odst. 10 písm. e) základního nařízení se použije na náklady na dopravu vzniklé po prodeji v souvislosti s přepravou zboží z prostor vývozce prvnímu nezávislému kupujícímu. Domácí sklad společnosti IRNC je součástí jejích prostor a k nákladům vzniklým v souvislosti s přepravou zboží z továrny do domácího skladu došlo před prodejem.

| (84) | Skupina IRNC rovněž tvrdila, že Komise nevysvětlila, proč by podobné související náklady na dopravu a přístavní poplatky vzniklé za zboží přepravované přes čínské celní zóny neměly být rovněž zamítnuty. Komise analyzovala připomínky a důkazy obsažené ve spisu, zejména kupní smlouvu mezi výrobcem a jeho obchodníky ve spojení, kteří jsou zapojeni do prodeje na vývoz. Komise konstatovala, že v kupní smlouvě je přístav vykládky jasně označen jako přístav nacházející se v Unii a že překládka zboží je povolena. Kromě toho, pokud jde o prodej na vývoz, náklady na dopravu vznikají přímo obchodníkovi, a proto ovlivňují srovnatelnost cen, zatímco náklady na přemístění zboží do skladu v rámci domácího prodeje hradí výrobce a vznikly před prodejem. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(84)

Skupina IRNC rovněž tvrdila, že Komise nevysvětlila, proč by podobné související náklady na dopravu a přístavní poplatky vzniklé za zboží přepravované přes čínské celní zóny neměly být rovněž zamítnuty. Komise analyzovala připomínky a důkazy obsažené ve spisu, zejména kupní smlouvu mezi výrobcem a jeho obchodníky ve spojení, kteří jsou zapojeni do prodeje na vývoz. Komise konstatovala, že v kupní smlouvě je přístav vykládky jasně označen jako přístav nacházející se v Unii a že překládka zboží je povolena. Kromě toho, pokud jde o prodej na vývoz, náklady na dopravu vznikají přímo obchodníkovi, a proto ovlivňují srovnatelnost cen, zatímco náklady na přemístění zboží do skladu v rámci domácího prodeje hradí výrobce a vznikly před prodejem. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (85) | Po poskytnutí konečných informací společnost IRNC rovněž tvrdila, že Komise postupovala nekonzistentně, neboť neprovedla úpravu běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 10 písm. i) jako odraz úprav, které provedla podle čl. 2 odst. 10 písm. i) u prodeje na vývoz uskutečněného prostřednictvím obchodníků ve spojení. |
| --- | --- |

(85)

Po poskytnutí konečných informací společnost IRNC rovněž tvrdila, že Komise postupovala nekonzistentně, neboť neprovedla úpravu běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 10 písm. i) jako odraz úprav, které provedla podle čl. 2 odst. 10 písm. i) u prodeje na vývoz uskutečněného prostřednictvím obchodníků ve spojení.

| (86) | Komise připomněla, že judikatura Soudního dvora (12) jasně stanoví, že „(...) strana, která požaduje úpravy podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení, aby zajistila srovnatelnost běžné hodnoty a vývozní ceny pro účely stanovení dumpingového rozpětí, musí prokázat, že toto tvrzení je oprávněné (...)“. Podání, které v tomto ohledu provedla společnost IRNC, je pouhým prohlášením požadujícím úpravu běžné hodnoty, postrádá však jakékoliv věcné odůvodnění nebo podrobné vysvětlení. Komise dále připomněla, že úprava vývozní ceny automaticky neznamená úpravu běžné hodnoty a že tato úprava běžné hodnoty musí být řádně odůvodněna na základě skutečností a důkazů stranou, která o ni žádá. |
| --- | --- |

(86)

Komise připomněla, že judikatura Soudního dvora (12) jasně stanoví, že „(...) strana, která požaduje úpravy podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení, aby zajistila srovnatelnost běžné hodnoty a vývozní ceny pro účely stanovení dumpingového rozpětí, musí prokázat, že toto tvrzení je oprávněné (...)“. Podání, které v tomto ohledu provedla společnost IRNC, je pouhým prohlášením požadujícím úpravu běžné hodnoty, postrádá však jakékoliv věcné odůvodnění nebo podrobné vysvětlení. Komise dále připomněla, že úprava vývozní ceny automaticky neznamená úpravu běžné hodnoty a že tato úprava běžné hodnoty musí být řádně odůvodněna na základě skutečností a důkazů stranou, která o ni žádá.

12

| (87) | V souladu s tím Komise stanovila, že pouhé prohlášení požadující úpravu bez předložení odůvodněné žádosti na jeho podporu zjevně neodpovídá právnímu standardu stanovenému Soudním dvorem. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto jako neopodstatněné. |
| --- | --- |

(87)

V souladu s tím Komise stanovila, že pouhé prohlášení požadující úpravu bez předložení odůvodněné žádosti na jeho podporu zjevně neodpovídá právnímu standardu stanovenému Soudním dvorem. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto jako neopodstatněné.

| (88) | Společnost IRNC rovněž tvrdila, že Komise nese důkazní břemeno, aby své rozhodnutí upravit vývozní cenu podle čl. 2 odst. 10 písm. i) doložila, a že ve svých prozatímních a konečných informačních dokumentech neuvedla dostatečné odůvodnění. |
| --- | --- |

(88)

Společnost IRNC rovněž tvrdila, že Komise nese důkazní břemeno, aby své rozhodnutí upravit vývozní cenu podle čl. 2 odst. 10 písm. i) doložila, a že ve svých prozatímních a konečných informačních dokumentech neuvedla dostatečné odůvodnění.

| (89) | V návaznosti na připomínky, které společnost obdržela po poskytnutí konečných informací, poskytla Komise dne 16. září 2021 další informace týkající se konkrétních společností, které podrobněji vysvětlily důvody a důkazy, na nichž je tato úprava vývozní ceny založena. Společnost v reakci na tyto konkrétní informace nepředložila žádné připomínky. |
| --- | --- |

(89)

V návaznosti na připomínky, které společnost obdržela po poskytnutí konečných informací, poskytla Komise dne 16. září 2021 další informace týkající se konkrétních společností, které podrobněji vysvětlily důvody a důkazy, na nichž je tato úprava vývozní ceny založena. Společnost v reakci na tyto konkrétní informace nepředložila žádné připomínky.

3.2.5.   Dumpingová rozpětí

Dumpingová rozpětí

| (90) | Jak je podrobně uvedeno výše v 65. až 89. bodě odůvodnění, Komise vzala v úvahu připomínky zúčastněných stran, které byly předloženy po poskytnutí prozatímních informací, a odpovídajícím způsobem přepočítala dumpingová rozpětí. |
| --- | --- |

(90)

Jak je podrobně uvedeno výše v 65. až 89. bodě odůvodnění, Komise vzala v úvahu připomínky zúčastněných stran, které byly předloženy po poskytnutí prozatímních informací, a odpovídajícím způsobem přepočítala dumpingová rozpětí.

| (91) | Konečná dumpingová rozpětí, jež jsou vyjádřena jako procentní podíl z ceny, včetně nákladů, pojištění a přepravného (CIF) s dodáním na hranice Unie před proclením, jsou následující:






  Společnost | Konečné dumpingové rozpětí |
| --- | --- | --- |
| Jindal Indonesia | 20,2  % |
| IRNC Group | 10,2  % |
| Všechny ostatní společnosti | 20,2  % |

(91)

Konečná dumpingová rozpětí, jež jsou vyjádřena jako procentní podíl z ceny, včetně nákladů, pojištění a přepravného (CIF) s dodáním na hranice Unie před proclením, jsou následující:

Společnost

Konečné dumpingové rozpětí

Jindal Indonesia

20,2  %

IRNC Group

10,2  %

Všechny ostatní společnosti

20,2  %

4.   ÚJMA

ÚJMA

4.1.   Definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii

Definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii

| (92) | Po poskytnutí konečných informací společnost Arinox, což je zúčastněná strana, která byla předběžně označena za uživatele, tvrdila, že by měla být považována za výrobce v Unii. Je třeba poznamenat, že údaje této společnosti byly zahrnuty do makroekonomických ukazatelů, které předložilo sdružení Eurofer a které Komise podrobila křížové kontrole, a Komise proto skutečně považovala tuto společnost za součást výrobního odvětví Unie, jak je popsáno v 87. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Komise však uvedla, že společnost Arinox se ve své původní žádosti o vyloučení výrobku označila za konečného uživatele a dovozce a její tvrzení učiněná v prozatímní fázi souvisela s činnostmi, které vykonávala jako uživatel na trhu Unie. |
| --- | --- |

(92)

Po poskytnutí konečných informací společnost Arinox, což je zúčastněná strana, která byla předběžně označena za uživatele, tvrdila, že by měla být považována za výrobce v Unii. Je třeba poznamenat, že údaje této společnosti byly zahrnuty do makroekonomických ukazatelů, které předložilo sdružení Eurofer a které Komise podrobila křížové kontrole, a Komise proto skutečně považovala tuto společnost za součást výrobního odvětví Unie, jak je popsáno v 87. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Komise však uvedla, že společnost Arinox se ve své původní žádosti o vyloučení výrobku označila za konečného uživatele a dovozce a její tvrzení učiněná v prozatímní fázi souvisela s činnostmi, které vykonávala jako uživatel na trhu Unie.

| (93) | Společnost Arinox, konsorcium Euranimi a jeden dovozce, který není ve spojení, požádali o odhalení totožnosti třinácti výrobců v Unii, kteří v období šetření tvořili výrobní odvětví Unie. Kromě tří výrobců zařazených do vzorku a společností podporujících podnět (tj. Acerinox, Outokumpu Nirosta GmbH, Outokumpu Stainless AB) se jedná o společnosti Marcegaglia, Acroni, Arinox, Otelinox a tři převálcovny se sídlem v Německu (tj. SAP Precision Metal, BWS a Waelzholz). |
| --- | --- |

(93)

Společnost Arinox, konsorcium Euranimi a jeden dovozce, který není ve spojení, požádali o odhalení totožnosti třinácti výrobců v Unii, kteří v období šetření tvořili výrobní odvětví Unie. Kromě tří výrobců zařazených do vzorku a společností podporujících podnět (tj. Acerinox, Outokumpu Nirosta GmbH, Outokumpu Stainless AB) se jedná o společnosti Marcegaglia, Acroni, Arinox, Otelinox a tři převálcovny se sídlem v Německu (tj. SAP Precision Metal, BWS a Waelzholz).

| (94) | Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii, potvrdila Komise své závěry uvedené v 87. až 89. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(94)

Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii, potvrdila Komise své závěry uvedené v 87. až 89. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

4.2.   Spotřeba v Unii

Spotřeba v Unii

| (95) | Jelikož s ohledem na spotřebu v Unii nebyly předloženy žádné připomínky, potvrdila Komise své závěry uvedené v 90. až 92. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(95)

Jelikož s ohledem na spotřebu v Unii nebyly předloženy žádné připomínky, potvrdila Komise své závěry uvedené v 90. až 92. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

4.2.1.   Souhrnné posouzení účinků dovozu z dotčených zemí

Souhrnné posouzení účinků dovozu z dotčených zemí

| (96) | Konsorcium dovozců a distributorů a jeden dovozce, který není ve spojení, zpochybnili souhrnné posouzení účinků indického a indonéského dovozu na situaci výrobního odvětví Unie. Zúčastněné strany tvrdily, že objem dovozu z obou zemí je nízký, že trendy dovozu z Indie (mírně klesající) a z Indonésie (rychle rostoucí) během dotčeného období se liší a že nebylo provedeno řádné posouzení podmínek hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a mezi dováženými výrobky a obdobnými výrobky v Unii, jak požaduje čl. 3 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(96)

Konsorcium dovozců a distributorů a jeden dovozce, který není ve spojení, zpochybnili souhrnné posouzení účinků indického a indonéského dovozu na situaci výrobního odvětví Unie. Zúčastněné strany tvrdily, že objem dovozu z obou zemí je nízký, že trendy dovozu z Indie (mírně klesající) a z Indonésie (rychle rostoucí) během dotčeného období se liší a že nebylo provedeno řádné posouzení podmínek hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a mezi dováženými výrobky a obdobnými výrobky v Unii, jak požaduje čl. 3 odst. 4 základního nařízení.

| (97) | Ve svých připomínkách předložených po poskytnutí prozatímních informací žadatel nesouhlasil s tvrzením konsorcia a dovozce, který není ve spojení, v němž se uvádí, že trendy dovozu jsou pro použití čl. 3 odst. 4 základního nařízení irelevantní, že podmínky hospodářské soutěže byly řádně posouzeny a že souhrnné posouzení zajišťuje nediskriminační uplatňování cel. |
| --- | --- |

(97)

Ve svých připomínkách předložených po poskytnutí prozatímních informací žadatel nesouhlasil s tvrzením konsorcia a dovozce, který není ve spojení, v němž se uvádí, že trendy dovozu jsou pro použití čl. 3 odst. 4 základního nařízení irelevantní, že podmínky hospodářské soutěže byly řádně posouzeny a že souhrnné posouzení zajišťuje nediskriminační uplatňování cel.

| (98) | Komise zjistila, že požadavky na souhrnné posouzení dovozu byly splněny. Objem dovozu z každé z obou dotčených zemí nebyl zanedbatelný, tj. představoval více než 1 % podílu na trhu, přičemž podmínky hospodářské soutěže odůvodňovaly souhrnné posouzení, neboť dovážené výrobky mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti jako výrobky prodávané výrobci v Unii a mají i stejné základní použití. To se odráží ve vysoké míře shody typů výrobků dovážených z Indie a Indonésie s typy výrobků prodávanými výrobci v Unii. |
| --- | --- |

(98)

Komise zjistila, že požadavky na souhrnné posouzení dovozu byly splněny. Objem dovozu z každé z obou dotčených zemí nebyl zanedbatelný, tj. představoval více než 1 % podílu na trhu, přičemž podmínky hospodářské soutěže odůvodňovaly souhrnné posouzení, neboť dovážené výrobky mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti jako výrobky prodávané výrobci v Unii a mají i stejné základní použití. To se odráží ve vysoké míře shody typů výrobků dovážených z Indie a Indonésie s typy výrobků prodávanými výrobci v Unii.

| (99) | Navíc bylo zjištěno, že typy výrobků dovážené z Indie a Indonésie se do značné míry vzájemně podobají a úroveň jejich cen je srovnatelná. |
| --- | --- |

(99)

Navíc bylo zjištěno, že typy výrobků dovážené z Indie a Indonésie se do značné míry vzájemně podobají a úroveň jejich cen je srovnatelná.

| (100) | Kromě toho, jak uvedl žadatel, čl. 3 odst. 4 základního nařízení nevyžaduje srovnání vývoje dovozu mezi dotčenými zeměmi. |
| --- | --- |

(100)

Kromě toho, jak uvedl žadatel, čl. 3 odst. 4 základního nařízení nevyžaduje srovnání vývoje dovozu mezi dotčenými zeměmi.

| (101) | Po poskytnutí konečných informací požádali konsorcium a jeden dovozce, který není ve spojení, o poskytnutí informací o teoretických modelech použitých k posouzení podmínek hospodářské soutěže na trhu Unie pro výrobek, který je předmětem šetření, a pro dotčené země, a o potvrzení, že tyto podmínky hospodářské soutěže byly konzultovány s útvary Komise pro hospodářskou soutěž a hospodářskou analýzu. |
| --- | --- |

(101)

Po poskytnutí konečných informací požádali konsorcium a jeden dovozce, který není ve spojení, o poskytnutí informací o teoretických modelech použitých k posouzení podmínek hospodářské soutěže na trhu Unie pro výrobek, který je předmětem šetření, a pro dotčené země, a o potvrzení, že tyto podmínky hospodářské soutěže byly konzultovány s útvary Komise pro hospodářskou soutěž a hospodářskou analýzu.

| (102) | Dále tvrdili, že nebyla poskytnuta žádná statistická analýza na podporu zjištění uvedených výše v 99. a 100. bodě odůvodnění, a argumentovali, že objem podílu dovozu z Indie a Indonésie na trhu byl ve srovnání s podílem výrobního odvětví Unie na trhu nízký. Pokud jde o Indii, objem dovozu během období šetření byl nižší než objem dovozu v letech 2017 a 2018 a byl podobný objemu dovozu v roce 2019. Objem dovozu dotčeného výrobku z Indie je navíc omezen kvótami pro tuto zemi, které stanoví ochranná opatření týkající se oceli. Konsorcium a dovozce, který není ve spojení, proto shledali, že není vhodné použít čl. 3 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(102)

Dále tvrdili, že nebyla poskytnuta žádná statistická analýza na podporu zjištění uvedených výše v 99. a 100. bodě odůvodnění, a argumentovali, že objem podílu dovozu z Indie a Indonésie na trhu byl ve srovnání s podílem výrobního odvětví Unie na trhu nízký. Pokud jde o Indii, objem dovozu během období šetření byl nižší než objem dovozu v letech 2017 a 2018 a byl podobný objemu dovozu v roce 2019. Objem dovozu dotčeného výrobku z Indie je navíc omezen kvótami pro tuto zemi, které stanoví ochranná opatření týkající se oceli. Konsorcium a dovozce, který není ve spojení, proto shledali, že není vhodné použít čl. 3 odst. 4 základního nařízení.

| (103) | Komise provedla teoretickou analýzu, v níž srovnávala typy výrobku prodávané vyvážejícími výrobci na trhu Unie a výrobek prodávaný výrobci v Unii, a to na základě kontrolních čísel výrobku (PCN) poskytnutých společnostmi zařazenými do vzorku. Tato analýza prokázala vysokou míru shody. Úroveň shody mezi každým vyvážejícím výrobcem a prodejem výrobního odvětví Unie je vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku zpřístupněna při konkrétním poskytnutí informací těmto společnostem. Komise dále zjistila významnou míru podobnosti u typů výrobků prodávaných vyvážejícími výrobci z Indonésie v porovnání s typy výrobků prodávaných vyvážejícími výrobci z Indie. Komise proto dospěla k závěru, že dovážené výrobky z dotčených zemí a výrobky z Unie si navzájem jednoznačně konkurují, a že je vhodné provést souhrnné posouzení účinků dovozu. Konsorcium a dovozce, který není ve spojení, nepředložili žádné podložené důkazy, proč by analýza provedená Komisí byla nesprávná nebo nedostatečná. Skutečnost, že Indie má v rámci ochranných opatření zvláštní kvótu pro svou zemi, nemá na tuto analýzu vliv s ohledem na podmínky uvedené v čl. 3 odst. 4. Požadavek byl proto zamítnut. |
| --- | --- |

(103)

Komise provedla teoretickou analýzu, v níž srovnávala typy výrobku prodávané vyvážejícími výrobci na trhu Unie a výrobek prodávaný výrobci v Unii, a to na základě kontrolních čísel výrobku (PCN) poskytnutých společnostmi zařazenými do vzorku. Tato analýza prokázala vysokou míru shody. Úroveň shody mezi každým vyvážejícím výrobcem a prodejem výrobního odvětví Unie je vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku zpřístupněna při konkrétním poskytnutí informací těmto společnostem. Komise dále zjistila významnou míru podobnosti u typů výrobků prodávaných vyvážejícími výrobci z Indonésie v porovnání s typy výrobků prodávaných vyvážejícími výrobci z Indie. Komise proto dospěla k závěru, že dovážené výrobky z dotčených zemí a výrobky z Unie si navzájem jednoznačně konkurují, a že je vhodné provést souhrnné posouzení účinků dovozu. Konsorcium a dovozce, který není ve spojení, nepředložili žádné podložené důkazy, proč by analýza provedená Komisí byla nesprávná nebo nedostatečná. Skutečnost, že Indie má v rámci ochranných opatření zvláštní kvótu pro svou zemi, nemá na tuto analýzu vliv s ohledem na podmínky uvedené v čl. 3 odst. 4. Požadavek byl proto zamítnut.

| (104) | Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se souhrnného posouzení účinků dovozu z dotčených zemí, potvrdila Komise všechny ostatní závěry uvedené v 93. až 98. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(104)

Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se souhrnného posouzení účinků dovozu z dotčených zemí, potvrdila Komise všechny ostatní závěry uvedené v 93. až 98. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

4.2.2.   Objem dovozu z dotčených zemí a jeho podíl na trhu

Objem dovozu z dotčených zemí a jeho podíl na trhu

| (105) | Konsorcium dovozců a distributorů a jeden dovozce, který není ve spojení, tvrdili, že dovoz z Indonésie vzrostl, protože tato země je novým vývozcem výrobku, který je předmětem šetření, do Unie, a že dovoz z Indie se během posuzovaného období nezvýšil, a proto případné zvýšení podílu dotčených zemí na trhu nemělo žádný dopad na podíl výrobního odvětví Unie na trhu, ale nahradilo dovoz z jiných třetích zemí. |
| --- | --- |

(105)

Konsorcium dovozců a distributorů a jeden dovozce, který není ve spojení, tvrdili, že dovoz z Indonésie vzrostl, protože tato země je novým vývozcem výrobku, který je předmětem šetření, do Unie, a že dovoz z Indie se během posuzovaného období nezvýšil, a proto případné zvýšení podílu dotčených zemí na trhu nemělo žádný dopad na podíl výrobního odvětví Unie na trhu, ale nahradilo dovoz z jiných třetích zemí.

| (106) | Jak je uvedeno výše v 97. až 105. bodě odůvodnění, Komise analyzovala dovoz kumulativně a dovoz z dotčených zemí vykazoval během posuzovaného období rostoucí trend. Skutečnost, že podíl výrobního odvětví Unie na trhu během posuzovaného období mírně vzrostl a že Indonésie začala vyvážet do Unie až na začátku posuzovaného období nemění nic na skutečnosti, že dovoz z dotčených zemí se uskutečňoval za dumpingové ceny, což výrobnímu odvětví Unie způsobilo podstatnou újmu. Toto tvrzení proto muselo být zamítnuto. |
| --- | --- |

(106)

Jak je uvedeno výše v 97. až 105. bodě odůvodnění, Komise analyzovala dovoz kumulativně a dovoz z dotčených zemí vykazoval během posuzovaného období rostoucí trend. Skutečnost, že podíl výrobního odvětví Unie na trhu během posuzovaného období mírně vzrostl a že Indonésie začala vyvážet do Unie až na začátku posuzovaného období nemění nic na skutečnosti, že dovoz z dotčených zemí se uskutečňoval za dumpingové ceny, což výrobnímu odvětví Unie způsobilo podstatnou újmu. Toto tvrzení proto muselo být zamítnuto.

| (107) | Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se objemu dovozu z dotčených zemí a jejich podílů na trhu, potvrdila Komise všechny ostatní závěry uvedené v 99. až 101. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(107)

Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se objemu dovozu z dotčených zemí a jejich podílů na trhu, potvrdila Komise všechny ostatní závěry uvedené v 99. až 101. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

4.2.3.   Ceny dovozu z dotčených zemí a cenové podbízení

| (108) | Ve 105. bodě odůvodnění prozatímního nařízení Komise uvedla, že u indických vyvážejících výrobců zjistila rozpětí cenového podbízení ve výši 4,8 % a 13,4 %. |
| --- | --- |

(108)

Ve 105. bodě odůvodnění prozatímního nařízení Komise uvedla, že u indických vyvážejících výrobců zjistila rozpětí cenového podbízení ve výši 4,8 % a 13,4 %.

| (109) | Tato rozpětí však obsahovala administrativní chybu a měla by být opravena na rozpětí cenového podbízení ve výši 5,8 % a 13,4 %. |
| --- | --- |

(109)

Tato rozpětí však obsahovala administrativní chybu a měla by být opravena na rozpětí cenového podbízení ve výši 5,8 % a 13,4 %.

| (110) | Po poskytnutí konečných informací konsorcium Euranimi a jeden dovozce, který není ve spojení, tvrdili, že nemohou rekonstruovat způsob stanovení dovozních cen dotčeného výrobku a způsob výpočtu rozpětí cenového podbízení, včetně jeho úprav. |
| --- | --- |

(110)

Po poskytnutí konečných informací konsorcium Euranimi a jeden dovozce, který není ve spojení, tvrdili, že nemohou rekonstruovat způsob stanovení dovozních cen dotčeného výrobku a způsob výpočtu rozpětí cenového podbízení, včetně jeho úprav.

| (111) | Ceny dovozu z dotčených zemí uvedené v tabulce 3 prozatímního nařízení vycházejí z údajů Eurostatu. Tyto informace jsou veřejně dostupné. Jak je vysvětleno ve 104. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, rozpětí cenového podbízení vycházelo ze srovnání prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku, jež se účtují odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, a odpovídajících cen vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, které se účtují prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, rozlišených podle typu výrobku a upravených tak, aby platily za stejných prodejních podmínek. Vzhledem k tomu, že podrobné prodejní ceny jednotlivých společností představují ze své podstaty důvěrné obchodní informace, byly dotčeným společnostem zpřístupněny pouze při konkrétním poskytnutí informací těmto společnostem. |
| --- | --- |

(111)

Ceny dovozu z dotčených zemí uvedené v tabulce 3 prozatímního nařízení vycházejí z údajů Eurostatu. Tyto informace jsou veřejně dostupné. Jak je vysvětleno ve 104. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, rozpětí cenového podbízení vycházelo ze srovnání prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku, jež se účtují odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, a odpovídajících cen vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, které se účtují prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, rozlišených podle typu výrobku a upravených tak, aby platily za stejných prodejních podmínek. Vzhledem k tomu, že podrobné prodejní ceny jednotlivých společností představují ze své podstaty důvěrné obchodní informace, byly dotčeným společnostem zpřístupněny pouze při konkrétním poskytnutí informací těmto společnostem.

| (112) | Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se cen dovozu z dotčených zemí a cenového podbízení, potvrdila Komise všechny závěry uvedené ve 102. až 105. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, přičemž byla provedena oprava, jak je vysvětleno výše v 71. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(112)

Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se cen dovozu z dotčených zemí a cenového podbízení, potvrdila Komise všechny závěry uvedené ve 102. až 105. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, přičemž byla provedena oprava, jak je vysvětleno výše v 71. bodě odůvodnění.

4.3.   Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

4.3.1.   Obecné poznámky

Obecné poznámky

| (113) | Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrdila Komise své závěry uvedené ve 106. až 110. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(113)

Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrdila Komise své závěry uvedené ve 106. až 110. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

4.3.2.   Makroekonomické ukazatele

Makroekonomické ukazatele

| (114) | Po poskytnutí prozatímních informací tvrdilo sdružení Eurofer, že podíl výrobního odvětví Unie na trhu se během posuzovaného období spíše snížil, než zvýšil, jak je uvedeno ve 116. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(114)

Po poskytnutí prozatímních informací tvrdilo sdružení Eurofer, že podíl výrobního odvětví Unie na trhu se během posuzovaného období spíše snížil, než zvýšil, jak je uvedeno ve 116. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

| (115) | Toto tvrzení by však bylo správné pouze v případě, že by připomínka sdružení Eurofer týkající se údajně navýšeného objemu dovozu ze třetích zemí byla věcně správná. Jak je vysvětleno ve 135. bodě odůvodnění níže, prozatímní nařízení poskytlo o objemu dovozu správné údaje. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu byl tedy rovněž správný. |
| --- | --- |

(115)

Toto tvrzení by však bylo správné pouze v případě, že by připomínka sdružení Eurofer týkající se údajně navýšeného objemu dovozu ze třetích zemí byla věcně správná. Jak je vysvětleno ve 135. bodě odůvodnění níže, prozatímní nařízení poskytlo o objemu dovozu správné údaje. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu byl tedy rovněž správný.

| (116) | Po poskytnutí prozatímních informací poukázali konsorcium dovozců a distributorů a jeden dovozce, který není ve spojení, na to, že v prozatímním nařízení byl zjištěn nesoulad ve výši přibližně 300 až 400 tisíc tun mezi údaji o výrobě výrobního odvětví Unie za posuzované období, které jsou uvedeny ve 111. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a příslušnými údaji o prodeji, zásobách a vývozu uvedenými ve 114., 126. a 152. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Po poskytnutí konečných informací zpochybnili úroveň kapacity výrobního odvětví Unie a požadovali důkazy o nominální, skutečné a účelně využité výrobní kapacitě a o množství skutečně vyrobeném jednotlivými výrobci, údaje o objemu prodeje a cenách jednotlivých evropských výrobců a o objemu dovozu z dotčených zemí za každého výrobce v Unii. |
| --- | --- |

(116)

Po poskytnutí prozatímních informací poukázali konsorcium dovozců a distributorů a jeden dovozce, který není ve spojení, na to, že v prozatímním nařízení byl zjištěn nesoulad ve výši přibližně 300 až 400 tisíc tun mezi údaji o výrobě výrobního odvětví Unie za posuzované období, které jsou uvedeny ve 111. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a příslušnými údaji o prodeji, zásobách a vývozu uvedenými ve 114., 126. a 152. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Po poskytnutí konečných informací zpochybnili úroveň kapacity výrobního odvětví Unie a požadovali důkazy o nominální, skutečné a účelně využité výrobní kapacitě a o množství skutečně vyrobeném jednotlivými výrobci, údaje o objemu prodeje a cenách jednotlivých evropských výrobců a o objemu dovozu z dotčených zemí za každého výrobce v Unii.

| (117) | Výše uvedené údaje však nelze plně srovnávat, neboť objemy výroby, prodeje a vývozu se týkají celého výrobního odvětví Unie, zatímco údaje o zásobách uvedené ve 126. bodě odůvodnění prozatímního nařízení jsou mikroekonomickým ukazatelem, který se vztahuje pouze na výrobce v Unii zařazené do vzorku. Všechny údaje byly podrobeny křížové kontrole ze strany Komise, která zjistila, že jsou spolehlivé. Vzhledem k tomu, že jednotlivé údaje každého výrobce představují důvěrné obchodní informace, Komise poskytla v prozatímním nařízení pouze souhrnné údaje. |
| --- | --- |

(117)

Výše uvedené údaje však nelze plně srovnávat, neboť objemy výroby, prodeje a vývozu se týkají celého výrobního odvětví Unie, zatímco údaje o zásobách uvedené ve 126. bodě odůvodnění prozatímního nařízení jsou mikroekonomickým ukazatelem, který se vztahuje pouze na výrobce v Unii zařazené do vzorku. Všechny údaje byly podrobeny křížové kontrole ze strany Komise, která zjistila, že jsou spolehlivé. Vzhledem k tomu, že jednotlivé údaje každého výrobce představují důvěrné obchodní informace, Komise poskytla v prozatímním nařízení pouze souhrnné údaje.

| (118) | Kromě toho téměř polovina údajného nesouladu souvisí se závislým prodejem výrobního odvětví Unie uživatelům ve spojení. Tyto objemy byly zahrnuty do údajů o výrobě uvedených ve 111. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, ale nikoli do objemu prodeje výrobního odvětví Unie uvedených ve 114. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Závislý prodej výrobního odvětví Unie představoval přibližně 5 % celkového prodeje výrobního odvětví Unie a tento poměr byl během celého posuzovaného období stabilní. |
| --- | --- |

(118)

Kromě toho téměř polovina údajného nesouladu souvisí se závislým prodejem výrobního odvětví Unie uživatelům ve spojení. Tyto objemy byly zahrnuty do údajů o výrobě uvedených ve 111. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, ale nikoli do objemu prodeje výrobního odvětví Unie uvedených ve 114. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Závislý prodej výrobního odvětví Unie představoval přibližně 5 % celkového prodeje výrobního odvětví Unie a tento poměr byl během celého posuzovaného období stabilní.

| (119) | Po poskytnutí konečných informací konsorcium dovozců a distributorů a jeden dovozce, který není ve spojení, tvrdili, že zvýšení podílu výrobního odvětví Unie na trhu naznačuje neexistenci újmy a že zvýšení podílu dotčených zemí na trhu nemělo nepříznivý vliv na podíl výrobního odvětví Unie na trhu. |
| --- | --- |

(119)

Po poskytnutí konečných informací konsorcium dovozců a distributorů a jeden dovozce, který není ve spojení, tvrdili, že zvýšení podílu výrobního odvětví Unie na trhu naznačuje neexistenci újmy a že zvýšení podílu dotčených zemí na trhu nemělo nepříznivý vliv na podíl výrobního odvětví Unie na trhu.

| (120) | Jak je vysvětleno v 107. bodě odůvodnění, mírné zvýšení podílu výrobního odvětví Unie na trhu během posuzovaného období nezměnilo skutečnost, že dovoz z dotčených zemí vykazoval nárůst o 86 % a uskutečňoval se za dumpingové ceny, což výrobnímu odvětví Unie způsobilo podstatnou újmu. Toto tvrzení proto muselo být zamítnuto. |
| --- | --- |

(120)

Jak je vysvětleno v 107. bodě odůvodnění, mírné zvýšení podílu výrobního odvětví Unie na trhu během posuzovaného období nezměnilo skutečnost, že dovoz z dotčených zemí vykazoval nárůst o 86 % a uskutečňoval se za dumpingové ceny, což výrobnímu odvětví Unie způsobilo podstatnou újmu. Toto tvrzení proto muselo být zamítnuto.

| (121) | Jelikož ohledně tohoto oddílu nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrdila Komise své závěry uvedené v 111. až 121. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(121)

Jelikož ohledně tohoto oddílu nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrdila Komise své závěry uvedené v 111. až 121. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

4.3.3.   Mikroekonomické ukazatele

Mikroekonomické ukazatele

| (122) | Po poskytnutí konečných informací konsorcium dovozců a distributorů a jeden dovozce, který není ve spojení, tvrdili, že negativní trend ziskovosti výrobního odvětví Unie nemohl souviset s dovozem z dotčených zemí, neboť jeho objem je nízký, a nemohl tak výrazným způsobem ovlivnit trh. Konsorcium dovozců a distributorů a dovozce, který není ve spojení, tvrdili, že výrobní odvětví Unie zaznamenalo od období šetření nárůst zisků. |
| --- | --- |

(122)

Po poskytnutí konečných informací konsorcium dovozců a distributorů a jeden dovozce, který není ve spojení, tvrdili, že negativní trend ziskovosti výrobního odvětví Unie nemohl souviset s dovozem z dotčených zemí, neboť jeho objem je nízký, a nemohl tak výrazným způsobem ovlivnit trh. Konsorcium dovozců a distributorů a dovozce, který není ve spojení, tvrdili, že výrobní odvětví Unie zaznamenalo od období šetření nárůst zisků.

| (123) | Objem dovozu ze zemí byl vyšší než nepatrný a jeho nízké ceny, které byly shledány dumpingovými, způsobily cenový tlak na trh Unie, jak je uvedeno ve 141. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Komise proto dospěla k závěru, že nárůst dumpingového dovozu z dotčených zemí mohl být dán do souvislosti s negativním trendem ziskovosti výrobního odvětví Unie. Případné zvýšení úrovně ziskovosti výrobců v Unii po období šetření tento závěr nemění, neboť šetření se omezuje pouze na toto období. |
| --- | --- |

(123)

Objem dovozu ze zemí byl vyšší než nepatrný a jeho nízké ceny, které byly shledány dumpingovými, způsobily cenový tlak na trh Unie, jak je uvedeno ve 141. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Komise proto dospěla k závěru, že nárůst dumpingového dovozu z dotčených zemí mohl být dán do souvislosti s negativním trendem ziskovosti výrobního odvětví Unie. Případné zvýšení úrovně ziskovosti výrobců v Unii po období šetření tento závěr nemění, neboť šetření se omezuje pouze na toto období.

| (124) | Jelikož ohledně této části nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrdila Komise své závěry uvedené ve 122. až 133. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(124)

Jelikož ohledně této části nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrdila Komise své závěry uvedené ve 122. až 133. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

4.4.   Závěr ohledně újmy

Závěr ohledně újmy

| (125) | Po poskytnutí prozatímních informací tvrdili konsorcium dovozců, jeden dovozce, který není ve spojení, jakož i indonéská vláda, že některé ukazatele újmy se během posuzovaného období vyvíjely pozitivně, přičemž kladli důraz na zvýšení podílu výrobního odvětví Unie na trhu, zvýšení zaměstnanosti a pokles zásob. |
| --- | --- |

(125)

Po poskytnutí prozatímních informací tvrdili konsorcium dovozců, jeden dovozce, který není ve spojení, jakož i indonéská vláda, že některé ukazatele újmy se během posuzovaného období vyvíjely pozitivně, přičemž kladli důraz na zvýšení podílu výrobního odvětví Unie na trhu, zvýšení zaměstnanosti a pokles zásob.

| (126) | Úroveň zásob zůstala stejná jako procentní podíl objemu prodeje, a proto nepředstavovala jasný ukazatel újmy. Ostatní dva dotčené ukazatele se během posuzovaného období skutečně vyvíjely pozitivně. K nárůstu podílu na trhu však došlo na úkor ziskovosti výrobců v Unii, jak je vysvětleno ve 134. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Zaměstnanost se mírně zvýšila, ačkoli se přesto snížily náklady práce. Tato zjištění však nevyvrátila platnost hlavních zjištění o újmě, tj. o negativním vývoji ziskovosti a všech finančních ukazatelů výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(126)

Úroveň zásob zůstala stejná jako procentní podíl objemu prodeje, a proto nepředstavovala jasný ukazatel újmy. Ostatní dva dotčené ukazatele se během posuzovaného období skutečně vyvíjely pozitivně. K nárůstu podílu na trhu však došlo na úkor ziskovosti výrobců v Unii, jak je vysvětleno ve 134. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Zaměstnanost se mírně zvýšila, ačkoli se přesto snížily náklady práce. Tato zjištění však nevyvrátila platnost hlavních zjištění o újmě, tj. o negativním vývoji ziskovosti a všech finančních ukazatelů výrobního odvětví Unie.

| (127) | Konsorcium dovozců a distributorů a dovozce, který není ve spojení, dále tvrdili, že podle údajů dostupných za první čtvrtletí roku 2021 se finanční situace výrobců v Unii zařazených do vzorku zlepšuje, a proto výrobní odvětví nepotřebuje další ochranu. |
| --- | --- |

(127)

Konsorcium dovozců a distributorů a dovozce, který není ve spojení, dále tvrdili, že podle údajů dostupných za první čtvrtletí roku 2021 se finanční situace výrobců v Unii zařazených do vzorku zlepšuje, a proto výrobní odvětví nepotřebuje další ochranu.

| (128) | Analýza hospodářské situace výrobního odvětví Unie vycházela z posuzovaného období, které skončilo v červnu 2020. Jak je uvedeno ve 128. až 133. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, všechny finanční ukazatele výrobců v Unii se v posuzovaném období zhoršily. Závěr v tomto smyslu nemůže být vyvrácen údajným krátkodobým zlepšením situace výrobců v Unii po posuzovaném období na základě neauditovaných zpráv, které se týkají prvního čtvrtletí roku 2021. |
| --- | --- |

(128)

Analýza hospodářské situace výrobního odvětví Unie vycházela z posuzovaného období, které skončilo v červnu 2020. Jak je uvedeno ve 128. až 133. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, všechny finanční ukazatele výrobců v Unii se v posuzovaném období zhoršily. Závěr v tomto smyslu nemůže být vyvrácen údajným krátkodobým zlepšením situace výrobců v Unii po posuzovaném období na základě neauditovaných zpráv, které se týkají prvního čtvrtletí roku 2021.

| (129) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise s konečnou platností k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(129)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise s konečnou platností k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.

5.   PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI

PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI

5.1.   Účinky dumpingového dovozu

Účinky dumpingového dovozu

| (130) | Po poskytnutí prozatímních informací indonéská vláda tvrdila, že újma nemohla být způsobena dovozem z Indonésie z důvodu jeho nízkého podílu na trhu a skutečnosti, že jeho ceny v posuzovaném období rostly. |
| --- | --- |

(130)

Po poskytnutí prozatímních informací indonéská vláda tvrdila, že újma nemohla být způsobena dovozem z Indonésie z důvodu jeho nízkého podílu na trhu a skutečnosti, že jeho ceny v posuzovaném období rostly.

| (131) | Komise nejprve připomněla, že indonéský dovoz a jeho podíl na trhu byly posuzovány souhrnně s indickým dovozem. Komise navíc uvedla, že podíl Indonésie na trhu se v posuzovaném období v každém případě rychle zvyšoval, a to z 0,4 % v roce 2017 na 2,8 % v období šetření. Pokud jde o ceny, pak přestože se během posuzovaného období zvyšovaly, byly indonéské ceny vždy nižší než ceny výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(131)

Komise nejprve připomněla, že indonéský dovoz a jeho podíl na trhu byly posuzovány souhrnně s indickým dovozem. Komise navíc uvedla, že podíl Indonésie na trhu se v posuzovaném období v každém případě rychle zvyšoval, a to z 0,4 % v roce 2017 na 2,8 % v období šetření. Pokud jde o ceny, pak přestože se během posuzovaného období zvyšovaly, byly indonéské ceny vždy nižší než ceny výrobního odvětví Unie.

| (132) | Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem z Indie a Indonésie a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, potvrdila Komise své závěry uvedené ve 141. až 143. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(132)

Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem z Indie a Indonésie a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, potvrdila Komise své závěry uvedené ve 141. až 143. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

5.2.   Vliv dalších činitelů

Vliv dalších činitelů

| (133) | Po poskytnutí prozatímních informací naznačilo sdružení Eurofer, že existuje rozpor mezi údaji o objemu dovozu ze třetích zemí uvedenými v tabulce 11 prozatímního nařízení a údaji Eurostatu. |
| --- | --- |

(133)

Po poskytnutí prozatímních informací naznačilo sdružení Eurofer, že existuje rozpor mezi údaji o objemu dovozu ze třetích zemí uvedenými v tabulce 11 prozatímního nařízení a údaji Eurostatu.

| (134) | Údaje uvedené sdružením Eurofer však neobsahují dovoz nahlášený Eurostatem v rámci celních režimů aktivního a pasivního zušlechťovacího styku, který byl v tabulce 11 prozatímního nařízení zohledněn. |
| --- | --- |

(134)

Údaje uvedené sdružením Eurofer však neobsahují dovoz nahlášený Eurostatem v rámci celních režimů aktivního a pasivního zušlechťovacího styku, který byl v tabulce 11 prozatímního nařízení zohledněn.

| (135) | Po poskytnutí konečných informací sdružení Eurofer zpochybnilo přesnost objemů dovozu použitých Komisí a tvrdilo, že přístup popsaný v 99. bodě odůvodnění se odchyluje od obvyklé praxe Komise a je v rozporu s cílem posouzení újmy a příčinnou souvislostí v rámci šetření. Sdružení Eurofer tvrdilo, že dovoz v rámci celních režimů aktivního a pasivního zušlechťovacího styku nepodléhá antidumpingovým clům a nekonkuruje zboží od výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(135)

Po poskytnutí konečných informací sdružení Eurofer zpochybnilo přesnost objemů dovozu použitých Komisí a tvrdilo, že přístup popsaný v 99. bodě odůvodnění se odchyluje od obvyklé praxe Komise a je v rozporu s cílem posouzení újmy a příčinnou souvislostí v rámci šetření. Sdružení Eurofer tvrdilo, že dovoz v rámci celních režimů aktivního a pasivního zušlechťovacího styku nepodléhá antidumpingovým clům a nekonkuruje zboží od výrobního odvětví Unie.

| (136) | Komise měla za to, že zboží dovážené v režimu aktivního a pasivního zušlechťovacího styku nejenže prochází jako tranzit přes Unii, ale je rovněž předmětem zušlechťovacích operací s přidanou hodnotou, například montáží a zpracováním. V důsledku toho tento dovoz jednoznačně konkuruje výrobkům, které výrobní odvětví Unie vyrábí. Například společnost se sídlem v Unii, jejíž činnost by spočívala právě v provádění těchto zušlechťovacích operací, má možnost buď koupit výrobek od výrobního odvětví Unie, nebo jej dovážet v režimu aktivního zušlechťovacího styku. Proto by se při posuzování újmy měl brát v úvahu dovoz v rámci těchto zvláštních celních režimů. Ve skutečnosti podléhají rovněž výběru cla v souladu s článkem 76 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/2446 (13). |
| --- | --- |

(136)

Komise měla za to, že zboží dovážené v režimu aktivního a pasivního zušlechťovacího styku nejenže prochází jako tranzit přes Unii, ale je rovněž předmětem zušlechťovacích operací s přidanou hodnotou, například montáží a zpracováním. V důsledku toho tento dovoz jednoznačně konkuruje výrobkům, které výrobní odvětví Unie vyrábí. Například společnost se sídlem v Unii, jejíž činnost by spočívala právě v provádění těchto zušlechťovacích operací, má možnost buď koupit výrobek od výrobního odvětví Unie, nebo jej dovážet v režimu aktivního zušlechťovacího styku. Proto by se při posuzování újmy měl brát v úvahu dovoz v rámci těchto zvláštních celních režimů. Ve skutečnosti podléhají rovněž výběru cla v souladu s článkem 76 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/2446 (13).

13

| (137) | Sdružení Eurofer dále tvrdilo, že objemy dovozu z různých zemí nebyly konzistentní, jelikož objem dovozu z některých třetích zemí nezahrnoval celní režimy aktivního a pasivního zušlechťovacího styku. |
| --- | --- |

(137)

Sdružení Eurofer dále tvrdilo, že objemy dovozu z různých zemí nebyly konzistentní, jelikož objem dovozu z některých třetích zemí nezahrnoval celní režimy aktivního a pasivního zušlechťovacího styku.

| (138) | Objemy dovozu byly oficiálními údaji Eurostatu a pro dotčené země i pro všechny ostatní třetí země zahrnovaly běžný celní režim a celní režimy aktivního a pasivního zušlechťovacího styku. |
| --- | --- |

(138)

Objemy dovozu byly oficiálními údaji Eurostatu a pro dotčené země i pro všechny ostatní třetí země zahrnovaly běžný celní režim a celní režimy aktivního a pasivního zušlechťovacího styku.

| (139) | Sdružení Eurofer se navíc odvolávalo na objem dovozu v rámci přezkumu před pozbytím platnosti u dovozu téhož výrobku z Číny a Tchaj-wanu za stejné období šetření a posuzované období, kdy Komise posuzovala spotřebu v Unii a podíly na trhu, aniž by brala v úvahu dovoz v rámci celního režimu aktivního a pasivního zušlechťovacího styku. Proto se údaje mezi přezkumem před pozbytím platnosti a současným šetřením týkajícím se dovozu, spotřeby a podílu na trhu liší, což vede ke zjevné chybě v jednom z těchto dvou šetření. |
| --- | --- |

(139)

Sdružení Eurofer se navíc odvolávalo na objem dovozu v rámci přezkumu před pozbytím platnosti u dovozu téhož výrobku z Číny a Tchaj-wanu za stejné období šetření a posuzované období, kdy Komise posuzovala spotřebu v Unii a podíly na trhu, aniž by brala v úvahu dovoz v rámci celního režimu aktivního a pasivního zušlechťovacího styku. Proto se údaje mezi přezkumem před pozbytím platnosti a současným šetřením týkajícím se dovozu, spotřeby a podílu na trhu liší, což vede ke zjevné chybě v jednom z těchto dvou šetření.

| (140) | Přezkum před pozbytím platnosti dovozu u plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli z Číny a Tchaj-wanu má pro účely analýzy újmy skutečně stejné období šetření a posuzované období. Analýza provedená v rámci tohoto šetření je však jiné povahy, tj. pokračování nebo pravděpodobnost obnovení dumpingu a újmy, a jakýkoli závěr vyvozený v tomto šetření není v aktuálním šetření automaticky platný. Ačkoli údaje o dovozu v uvedeném přezkumu před pozbytím platnosti nezahrnovaly dovoz v rámci režimu aktivního a pasivního zušlechťovacího styku, závěry zjištěné v tomto šetření stále platí. Komise proto nepovažovala tyto odlišné údaje za zjevně nesprávné. |
| --- | --- |

(140)

Přezkum před pozbytím platnosti dovozu u plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli z Číny a Tchaj-wanu má pro účely analýzy újmy skutečně stejné období šetření a posuzované období. Analýza provedená v rámci tohoto šetření je však jiné povahy, tj. pokračování nebo pravděpodobnost obnovení dumpingu a újmy, a jakýkoli závěr vyvozený v tomto šetření není v aktuálním šetření automaticky platný. Ačkoli údaje o dovozu v uvedeném přezkumu před pozbytím platnosti nezahrnovaly dovoz v rámci režimu aktivního a pasivního zušlechťovacího styku, závěry zjištěné v tomto šetření stále platí. Komise proto nepovažovala tyto odlišné údaje za zjevně nesprávné.

| (141) | Po poskytnutí prozatímních informací tvrdili konsorcium dovozců a distributorů a jeden dovozce, který není ve spojení, že finanční ukazatele výrobního odvětví Unie se nezhoršují v důsledku dumpingového dovozu, nýbrž v důsledku dopadu pandemie COVID-19. Ve svých připomínkách předložených po poskytnutí prozatímních informací vyjádřil žadatel s tímto tvrzením nesouhlas a uvedl, že trend újmy během posuzovaného období ukazoval opak. |
| --- | --- |

(141)

Po poskytnutí prozatímních informací tvrdili konsorcium dovozců a distributorů a jeden dovozce, který není ve spojení, že finanční ukazatele výrobního odvětví Unie se nezhoršují v důsledku dumpingového dovozu, nýbrž v důsledku dopadu pandemie COVID-19. Ve svých připomínkách předložených po poskytnutí prozatímních informací vyjádřil žadatel s tímto tvrzením nesouhlas a uvedl, že trend újmy během posuzovaného období ukazoval opak.

| (142) | Komise zjistila, že ceny dovozu z dotčených zemí značně ovlivnily ceny výrobního odvětví Unie a jeho finanční ukazatele. Jak je uvedeno ve 103. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, průměrné dovozní ceny z obou dotčených zemí byly trvale nižší než ceny výrobců v Unii, a to po celé posuzované období před pandemií COVID-19. Pandemie mohla potenciálně ovlivnit spotřebu na trhu Unie, avšak tento dopad se mohl projevit až v posledním čtvrtletí období šetření (duben–červen 2020), zatímco výrazný pokles spotřeby byl zaznamenán již v roce 2019. |
| --- | --- |

(142)

Komise zjistila, že ceny dovozu z dotčených zemí značně ovlivnily ceny výrobního odvětví Unie a jeho finanční ukazatele. Jak je uvedeno ve 103. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, průměrné dovozní ceny z obou dotčených zemí byly trvale nižší než ceny výrobců v Unii, a to po celé posuzované období před pandemií COVID-19. Pandemie mohla potenciálně ovlivnit spotřebu na trhu Unie, avšak tento dopad se mohl projevit až v posledním čtvrtletí období šetření (duben–červen 2020), zatímco výrazný pokles spotřeby byl zaznamenán již v roce 2019.

| (143) | Kromě toho Komise analyzovala pokles spotřeby (ať už částečně související s pandemií COVID-19, či nikoli) jako možný další činitel, který mohl způsobit újmu, ve 150. a 151. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a dospěla k prozatímnímu závěru, že neoslabil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z dotčených zemí a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Tento závěr se potvrzuje. |
| --- | --- |

(143)

Kromě toho Komise analyzovala pokles spotřeby (ať už částečně související s pandemií COVID-19, či nikoli) jako možný další činitel, který mohl způsobit újmu, ve 150. a 151. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a dospěla k prozatímnímu závěru, že neoslabil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z dotčených zemí a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Tento závěr se potvrzuje.

5.3.   Závěr ohledně příčinné souvislosti

Závěr ohledně příčinné souvislosti

| (144) | Na základě výše uvedených skutečností a vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky, dospěla Komise k závěru, že žádný z činitelů, které byly analyzovány jednotlivě ani společně, neoslabil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie v tom smyslu, že by tato souvislost již nebyla reálná a podstatná, což potvrzuje závěr uvedený ve 160. až 163. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(144)

Na základě výše uvedených skutečností a vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky, dospěla Komise k závěru, že žádný z činitelů, které byly analyzovány jednotlivě ani společně, neoslabil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie v tom smyslu, že by tato souvislost již nebyla reálná a podstatná, což potvrzuje závěr uvedený ve 160. až 163. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

6.   ÚROVEŇ OPATŘENÍ

ÚROVEŇ OPATŘENÍ

6.1.   Rozpětí prodeje pod cenou

Rozpětí prodeje pod cenou

| (145) | Po uložení prozatímních opatření vznesl žadatel v souvislosti s výpočtem rozpětí újmy dvě technické otázky týkající se odpisu odhadovaných ušlých investic a dodržení budoucích environmentálních nákladů u jednoho z výrobců v Unii zařazených do vzorku. Pro výpočet ušlých investic považovala Komise za přiměřené vycházet z odpisů ušlých investic v období šetření, které poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku. Žadatel nepředložil žádné podpůrné důkazy, proč by takový přístup byl nepřiměřený. Na základě podpůrných údajů a informací předložených žadatelem přijala Komise tvrzení týkající se budoucího dodržování environmentálních nákladů, což vedlo k mírnému zvýšení konečných rozpětí újmy. |
| --- | --- |

(145)

Po uložení prozatímních opatření vznesl žadatel v souvislosti s výpočtem rozpětí újmy dvě technické otázky týkající se odpisu odhadovaných ušlých investic a dodržení budoucích environmentálních nákladů u jednoho z výrobců v Unii zařazených do vzorku. Pro výpočet ušlých investic považovala Komise za přiměřené vycházet z odpisů ušlých investic v období šetření, které poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku. Žadatel nepředložil žádné podpůrné důkazy, proč by takový přístup byl nepřiměřený. Na základě podpůrných údajů a informací předložených žadatelem přijala Komise tvrzení týkající se budoucího dodržování environmentálních nákladů, což vedlo k mírnému zvýšení konečných rozpětí újmy.

| (146) | Po poskytnutí konečných informací jedna skupina vyvážejících výrobců tvrdila, že při výpočtu ceny nepůsobící újmu s cílem stanovit rozpětí újmy by se neměly brát v úvahu náklady způsobené omezeními v souvislosti s pandemií COVID-19, které vznikly výrobnímu odvětví Unie, protože tyto náklady zvýšily jednotkové náklady výrobního odvětví Unie výjimečně a neodrážejí běžné výrobní náklady výrobců v Unii. |
| --- | --- |

(146)

Po poskytnutí konečných informací jedna skupina vyvážejících výrobců tvrdila, že při výpočtu ceny nepůsobící újmu s cílem stanovit rozpětí újmy by se neměly brát v úvahu náklady způsobené omezeními v souvislosti s pandemií COVID-19, které vznikly výrobnímu odvětví Unie, protože tyto náklady zvýšily jednotkové náklady výrobního odvětví Unie výjimečně a neodrážejí běžné výrobní náklady výrobců v Unii.

| (147) | Komise požádala výrobní odvětví Unie, aby ve své odpovědi na dotazník rozdělilo všechny požadované údaje na dvě pololetí v období šetření, aby zjistila možné účinky pandemie COVID-19 na údaje o prodeji a nákladech výrobního odvětví. Z údajů, které prošly křížovou kontrolou, však nevyplynuly žádné dodatečné náklady způsobené omezeními v souvislosti s pandemií COVID-19, které by odůvodňovaly požadovanou úpravu. Komise proto toto tvrzení zamítla. |
| --- | --- |

(147)

Komise požádala výrobní odvětví Unie, aby ve své odpovědi na dotazník rozdělilo všechny požadované údaje na dvě pololetí v období šetření, aby zjistila možné účinky pandemie COVID-19 na údaje o prodeji a nákladech výrobního odvětví. Z údajů, které prošly křížovou kontrolou, však nevyplynuly žádné dodatečné náklady způsobené omezeními v souvislosti s pandemií COVID-19, které by odůvodňovaly požadovanou úpravu. Komise proto toto tvrzení zamítla.

| (148) | Konsorcium Euranimi a jeden dovozce, který není ve spojení, zpochybnili vyšší rozpětí újmy uplatňované na indické vyvážející výrobce, zatímco měli vyšší prodejní ceny na trhu Unie. |
| --- | --- |

(148)

Konsorcium Euranimi a jeden dovozce, který není ve spojení, zpochybnili vyšší rozpětí újmy uplatňované na indické vyvážející výrobce, zatímco měli vyšší prodejní ceny na trhu Unie.

| (149) | Rozpětí újmy se vypočítává na základě typů výrobků prodávaných vyvážejícími výrobci. Vzhledem k tomu, že se ceny jednotlivých typů výrobků mohou lišit, nemusí existovat korelace mezi obecnou úrovní dovozních cen a úrovní rozpětí újmy, která se vypočítává pro každého vyvážejícího výrobce zvlášť. |
| --- | --- |

(149)

Rozpětí újmy se vypočítává na základě typů výrobků prodávaných vyvážejícími výrobci. Vzhledem k tomu, že se ceny jednotlivých typů výrobků mohou lišit, nemusí existovat korelace mezi obecnou úrovní dovozních cen a úrovní rozpětí újmy, která se vypočítává pro každého vyvážejícího výrobce zvlášť.

| (150) | Výsledek revidovaných výpočtů je uveden v následující tabulce:








  Země | Společnost | Dumpingové rozpětí | Rozpětí prodeje pod cenou |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indie | Jindal Stainless Limited a Jindal Stainless Hisar Limited | 13,9  % | 25,2  % |
| | Chromeni Steels Private Limited |

(150)

Výsledek revidovaných výpočtů je uveden v následující tabulce:

Země

Společnost

Dumpingové rozpětí

Rozpětí prodeje pod cenou

Indie

Jindal Stainless Limited a Jindal Stainless Hisar Limited

13,9  %

25,2  %

Chromeni Steels Private Limited

45,1  %

35,3  %

| | Všechny ostatní společnosti |
| --- | --- |

Všechny ostatní společnosti

45,1  %

35,3  %

Indonésie

| | IRNC |
| --- | --- |

IRNC

10,2  %

32,4  %

| | Jindal Stainless Indonesia |
| --- | --- |

Jindal Stainless Indonesia

20,2  %

33,1  %

| | Všechny ostatní společnosti |
| --- | --- |

Všechny ostatní společnosti

20,2  %

33,1  %

| (151) | Jelikož ohledně úrovně opatření nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrdila Komise své závěry uvedené ve 165. až 173. bodě odůvodnění prozatímního nařízení ve znění pozměněném v tabulce výše. |
| --- | --- |

(151)

Jelikož ohledně úrovně opatření nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrdila Komise své závěry uvedené ve 165. až 173. bodě odůvodnění prozatímního nařízení ve znění pozměněném v tabulce výše.

6.2.   Přezkoumání rozpětí postačujícího k odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie

Přezkoumání rozpětí postačujícího k odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie

| (152) | Po poskytnutí prozatímních informací sdružení Eurofer uvedlo, že Komise chybně dospěla k závěru, že společnost Chromeni nepoužívala suroviny, které by byly zasaženy zkresleními. Argumentovalo, že je „zcela jasné“, že společnost Chromeni se spoléhá na produkty mezispotřeby ovlivněné zkreslením v oblasti surovin, a to buď v Indii, nebo v Indonésii, a že by tedy měla být tato skutečnost zohledněna. Tvrdilo, že Komise by za tímto účelem měla při tomto šetření využít spolupráci údajného dodavatele korozivzdorné oceli válcované za tepla v Indonésii nebo nedávná zjištění o surovinách týkající se této suroviny (14). |
| --- | --- |

(152)

Po poskytnutí prozatímních informací sdružení Eurofer uvedlo, že Komise chybně dospěla k závěru, že společnost Chromeni nepoužívala suroviny, které by byly zasaženy zkresleními. Argumentovalo, že je „zcela jasné“, že společnost Chromeni se spoléhá na produkty mezispotřeby ovlivněné zkreslením v oblasti surovin, a to buď v Indii, nebo v Indonésii, a že by tedy měla být tato skutečnost zohledněna. Tvrdilo, že Komise by za tímto účelem měla při tomto šetření využít spolupráci údajného dodavatele korozivzdorné oceli válcované za tepla v Indonésii nebo nedávná zjištění o surovinách týkající se této suroviny (14).

14

| (153) | Sdružení Eurofer dále tvrdilo, že výklad čl. 7 odst. 2a ze strany Komise výrazně omezuje možnost řešit dopad zkreslení v oblasti surovin na navazující odvětví a že by Komisi bránil v posouzení dopadu zkreslení v oblasti surovin v rámci skupiny společností (například Jindal Group). Ve stejném duchu poukázalo rovněž na riziko obcházení prostřednictvím společnosti s nižším clem (v tomto případě se sídlem buď v Indii, nebo v Indonésii), a proto tvrdilo, že by Komise měla nejvyšší úroveň použitelného cla rozšířit na všechny společnosti ve skupině bez ohledu na zemi výroby dotčeného výrobku. |
| --- | --- |

(153)

Sdružení Eurofer dále tvrdilo, že výklad čl. 7 odst. 2a ze strany Komise výrazně omezuje možnost řešit dopad zkreslení v oblasti surovin na navazující odvětví a že by Komisi bránil v posouzení dopadu zkreslení v oblasti surovin v rámci skupiny společností (například Jindal Group). Ve stejném duchu poukázalo rovněž na riziko obcházení prostřednictvím společnosti s nižším clem (v tomto případě se sídlem buď v Indii, nebo v Indonésii), a proto tvrdilo, že by Komise měla nejvyšší úroveň použitelného cla rozšířit na všechny společnosti ve skupině bez ohledu na zemi výroby dotčeného výrobku.

| (154) | Jak je vysvětleno ve 176. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, společnost Chromeni nepoužívala suroviny, které by byly zasaženy zkreslením zjištěným v Indii, tj. chromovou rudu a šrot z nerezavějící oceli. Kromě toho v souvislosti s uložením konečného antidumpingového cla není možné řešit možné budoucí obcházení tím, že se antidumpingové clo zjištěné u jednoho výrobce ve spojení rozšíří na výrobce ve spojení v jiné zemi. V tomto ohledu Komise rovněž odkazuje na 175. až 177. bod odůvodnění níže. |
| --- | --- |

(154)

Jak je vysvětleno ve 176. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, společnost Chromeni nepoužívala suroviny, které by byly zasaženy zkreslením zjištěným v Indii, tj. chromovou rudu a šrot z nerezavějící oceli. Kromě toho v souvislosti s uložením konečného antidumpingového cla není možné řešit možné budoucí obcházení tím, že se antidumpingové clo zjištěné u jednoho výrobce ve spojení rozšíří na výrobce ve spojení v jiné zemi. V tomto ohledu Komise rovněž odkazuje na 175. až 177. bod odůvodnění níže.

| (155) | Tvrzení sdružení Eurofer proto musela být zamítnuta. |
| --- | --- |

(155)

Tvrzení sdružení Eurofer proto musela být zamítnuta.

| (156) | Jelikož ohledně tohoto oddílu nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrdila Komise své závěry uvedené v 174. až 178. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(156)

Jelikož ohledně tohoto oddílu nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrdila Komise své závěry uvedené v 174. až 178. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

6.3.   Závěr

Závěr

| (157) | Na základě výše uvedeného posouzení dospěla Komise k závěru, že je vhodné stanovit výši konečného cla podle pravidla nižšího cla v čl. 7 odst. 2 a čl. 9 odst. 4 druhém pododstavci základního nařízení. Konečná antidumpingová cla by proto měla být stanovena takto:







  Země | Společnost | Konečné antidumpingové clo |
| --- | --- | --- | --- |
| Indie | Jindal Stainless Limited a Jindal Stainless Hisar Limited | 13,9  % |
| | Chromeni Steels Private Limited |

(157)

Na základě výše uvedeného posouzení dospěla Komise k závěru, že je vhodné stanovit výši konečného cla podle pravidla nižšího cla v čl. 7 odst. 2 a čl. 9 odst. 4 druhém pododstavci základního nařízení. Konečná antidumpingová cla by proto měla být stanovena takto:

Země

Společnost

Konečné antidumpingové clo

Indie

Jindal Stainless Limited a Jindal Stainless Hisar Limited

13,9  %

Chromeni Steels Private Limited

35,3  %

| | Všechny ostatní společnosti |
| --- | --- |

Všechny ostatní společnosti

35,3  %

Indonésie

| | IRNC |
| --- | --- |

IRNC

10,2  %

| | Jindal Stainless Indonesia |
| --- | --- |

Jindal Stainless Indonesia

20,2  %

| | Všechny ostatní společnosti |
| --- | --- |

Všechny ostatní společnosti

20,2  %

7.   ZÁJEM UNIE

ZÁJEM UNIE

7.1.   Zájem výrobního odvětví Unie

Zájem výrobního odvětví Unie

| (158) | Žádná strana nezpochybnila, že by opatření byla v zájmu výrobního odvětví Unie. Závěry uvedené ve 181. až 183. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byly tedy potvrzeny. |
| --- | --- |

(158)

Žádná strana nezpochybnila, že by opatření byla v zájmu výrobního odvětví Unie. Závěry uvedené ve 181. až 183. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byly tedy potvrzeny.

7.2.   Zájem dovozců a uživatelů, kteří nejsou ve spojení

Zájem dovozců a uživatelů, kteří nejsou ve spojení

| (159) | Po poskytnutí prozatímních informací tvrdili společnost Euranimi a jeden dovozce, který není ve spojení, že uložení opatření ze strany Unie na Indii a Indonésii by vedlo k nedostatku plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli na trhu Unie, jelikož výroba v Unii by nedostačovala k zásobování trhu v plném rozsahu a jiné zdroje dodávek jsou omezené, zejména v důsledku antidumpingových opatření uložených na dovoz z Číny a Tchaj-wanu. Podle zúčastněných stran již lze tento nedostatek a zpoždění dodávek na trhu Unie pozorovat. |
| --- | --- |

(159)

Po poskytnutí prozatímních informací tvrdili společnost Euranimi a jeden dovozce, který není ve spojení, že uložení opatření ze strany Unie na Indii a Indonésii by vedlo k nedostatku plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli na trhu Unie, jelikož výroba v Unii by nedostačovala k zásobování trhu v plném rozsahu a jiné zdroje dodávek jsou omezené, zejména v důsledku antidumpingových opatření uložených na dovoz z Číny a Tchaj-wanu. Podle zúčastněných stran již lze tento nedostatek a zpoždění dodávek na trhu Unie pozorovat.

| (160) | Strany tvrdily, že některé další potenciální zdroje dovozu, jmenovitě Brazílie, Malajsie a Jihoafrická republika, jsou ovládány výrobci v Unii, kteří v těchto zemích vlastní společnosti vyrábějící ploché za studena válcované výrobky z korozivzdorné oceli. Podle zúčastněných stran to vedlo ke zneužití ochrany ze strany výrobců v Unii a výsledkem budou vysoké ceny na trhu Unie. |
| --- | --- |

(160)

Strany tvrdily, že některé další potenciální zdroje dovozu, jmenovitě Brazílie, Malajsie a Jihoafrická republika, jsou ovládány výrobci v Unii, kteří v těchto zemích vlastní společnosti vyrábějící ploché za studena válcované výrobky z korozivzdorné oceli. Podle zúčastněných stran to vedlo ke zneužití ochrany ze strany výrobců v Unii a výsledkem budou vysoké ceny na trhu Unie.

| (161) | Strany dále tvrdily, že nemají možnost přenést ceny na své odběratele, a proto by byla nepříznivě ovlivněna jejich ziskovost. |
| --- | --- |

(161)

Strany dále tvrdily, že nemají možnost přenést ceny na své odběratele, a proto by byla nepříznivě ovlivněna jejich ziskovost.

| (162) | Konsorcium Euranimi a dovozce, který není ve spojení, tato tvrzení po poskytnutí konečných informací zopakovali. |
| --- | --- |

(162)

Konsorcium Euranimi a dovozce, který není ve spojení, tato tvrzení po poskytnutí konečných informací zopakovali.

| (163) | Sdružení Eurofer s těmito tvrzeními nesouhlasilo a argumentovalo tím, že údajná delší doba realizace byla důsledkem změn v poptávce a narušení globálních dodavatelských řetězců způsobených pandemií COVID-19, což se netýká jen dodavatelského řetězce plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli. Uvedlo, že za běžných podmínek má výrobní odvětví Unie dostatečnou kapacitu, aby pokrylo téměř 150 % spotřeby Unie v období šetření. Dále argumentovalo tím, že zvýšení cen surovin, k němuž došlo po období šetření, bylo projevem významného celosvětového zvýšení nákladů na suroviny, které ovlivnilo nejen ceny v Unii. Sdružení Eurofer dále tvrdilo, že ploché za studena válcované výrobky z korozivzdorné oceli by bylo možné získávat ze třetích zemí s významnými kapacitami pro ploché za studena válcované výrobky z korozivzdorné oceli, které dosud nebyly omezeny ochrannými opatřeními týkajícími se oceli. |
| --- | --- |

(163)

Sdružení Eurofer s těmito tvrzeními nesouhlasilo a argumentovalo tím, že údajná delší doba realizace byla důsledkem změn v poptávce a narušení globálních dodavatelských řetězců způsobených pandemií COVID-19, což se netýká jen dodavatelského řetězce plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli. Uvedlo, že za běžných podmínek má výrobní odvětví Unie dostatečnou kapacitu, aby pokrylo téměř 150 % spotřeby Unie v období šetření. Dále argumentovalo tím, že zvýšení cen surovin, k němuž došlo po období šetření, bylo projevem významného celosvětového zvýšení nákladů na suroviny, které ovlivnilo nejen ceny v Unii. Sdružení Eurofer dále tvrdilo, že ploché za studena válcované výrobky z korozivzdorné oceli by bylo možné získávat ze třetích zemí s významnými kapacitami pro ploché za studena válcované výrobky z korozivzdorné oceli, které dosud nebyly omezeny ochrannými opatřeními týkajícími se oceli.

| (164) | Jak je uvedeno v prozatímním nařízení, zdroje dodávek plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli z jiných třetích zemí skutečně existují, přičemž největšími z nich jsou Tchaj-wan a Korea. Dovoz z Tchaj-wanu do Unie stále probíhá s relativně nízkými antidumpingovými cly. Koreji se v posuzovaném období podařilo zvýšit svůj vývoz do Unie, a to jak v absolutním, tak relativním vyjádření. Jihoafrická republika je na trhu Unie nadále přítomna i navzdory údajné kontrole výroby plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli ze strany evropských společností. Cílem antidumpingových cel uložených Indii a Indonésii navíc není uzavření trhu Unie pro dotčené země, nýbrž zvýšit ceny na spravedlivou úroveň. |
| --- | --- |

(164)

Jak je uvedeno v prozatímním nařízení, zdroje dodávek plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli z jiných třetích zemí skutečně existují, přičemž největšími z nich jsou Tchaj-wan a Korea. Dovoz z Tchaj-wanu do Unie stále probíhá s relativně nízkými antidumpingovými cly. Koreji se v posuzovaném období podařilo zvýšit svůj vývoz do Unie, a to jak v absolutním, tak relativním vyjádření. Jihoafrická republika je na trhu Unie nadále přítomna i navzdory údajné kontrole výroby plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli ze strany evropských společností. Cílem antidumpingových cel uložených Indii a Indonésii navíc není uzavření trhu Unie pro dotčené země, nýbrž zvýšit ceny na spravedlivou úroveň.

| (165) | Nárůst cen je obvykle způsoben nárůstem nákladů na suroviny a byl zaznamenán i na trzích třetích zemí. Proto neexistuje žádný náznak zneužití ochrany trhu ze strany výrobců v Unii. Kromě toho existuje na trhu Unie silná vnitřní hospodářská soutěž mezi třinácti unijními výrobci výrobku, který je předmětem šetření. |
| --- | --- |

(165)

Nárůst cen je obvykle způsoben nárůstem nákladů na suroviny a byl zaznamenán i na trzích třetích zemí. Proto neexistuje žádný náznak zneužití ochrany trhu ze strany výrobců v Unii. Kromě toho existuje na trhu Unie silná vnitřní hospodářská soutěž mezi třinácti unijními výrobci výrobku, který je předmětem šetření.

| (166) | Navíc tvrzení zúčastněných stran týkající se nemožnosti přenést ceny na své odběratele a nemožnosti nahradit dovážené výrobky nemohou být Komisí řádně posouzena s ohledem na nedostatečnou spolupráci dotčených stran v tomto šetření. Na rozdíl od dvou dovozců, kteří nejsou ve spojení, uvedených ve 184. až 193. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, přišly dotčené strany se svými tvrzeními po poskytnutí informací, aniž by předložily odpověď na dotazník. To Komisi znemožnilo provést důkladnější posouzení prověřením jejich nákupních a prodejních kanálů, druhy obchodovaných výrobků, náklady a finanční situaci. |
| --- | --- |

(166)

Navíc tvrzení zúčastněných stran týkající se nemožnosti přenést ceny na své odběratele a nemožnosti nahradit dovážené výrobky nemohou být Komisí řádně posouzena s ohledem na nedostatečnou spolupráci dotčených stran v tomto šetření. Na rozdíl od dvou dovozců, kteří nejsou ve spojení, uvedených ve 184. až 193. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, přišly dotčené strany se svými tvrzeními po poskytnutí informací, aniž by předložily odpověď na dotazník. To Komisi znemožnilo provést důkladnější posouzení prověřením jejich nákupních a prodejních kanálů, druhy obchodovaných výrobků, náklady a finanční situaci.

| (167) | Na tomto základě Komise potvrdila závěr, že účinky možného uložení cel na dovozce a uživatele nepřevažují nad pozitivními účinky opatření na výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(167)

Na tomto základě Komise potvrdila závěr, že účinky možného uložení cel na dovozce a uživatele nepřevažují nad pozitivními účinky opatření na výrobní odvětví Unie.

| (168) | Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se zájmu dovozců a uživatelů, kteří nejsou ve spojení, byly potvrzeny závěry uvedené ve 184. až 195. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(168)

Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se zájmu dovozců a uživatelů, kteří nejsou ve spojení, byly potvrzeny závěry uvedené ve 184. až 195. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

7.3.   Závěr ohledně zájmu Unie

Závěr ohledně zájmu Unie

| (169) | Na základě výše uvedených skutečností a vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky, byly potvrzeny závěry uvedené ve 196. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(169)

Na základě výše uvedených skutečností a vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky, byly potvrzeny závěry uvedené ve 196. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

8.   KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

8.1.   Konečná opatření

Konečná opatření

| (170) | Vzhledem k závěrům, k nimž se dospělo ohledně dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení, by měla být uložena konečná antidumpingová opatření za účelem zamezení další újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem dotčeného výrobku. Z důvodů uvedených v oddíle 6, a zejména v pododdíle 6.2 tohoto nařízení, by měla být antidumpingová cla stanovena v souladu s pravidlem nižšího cla. |
| --- | --- |

(170)

Vzhledem k závěrům, k nimž se dospělo ohledně dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení, by měla být uložena konečná antidumpingová opatření za účelem zamezení další újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem dotčeného výrobku. Z důvodů uvedených v oddíle 6, a zejména v pododdíle 6.2 tohoto nařízení, by měla být antidumpingová cla stanovena v souladu s pravidlem nižšího cla.

| (171) | Na základě výše uvedených skutečností jsou sazby cel, která budou uložena, stanoveny takto:







  Země | Společnost | Konečné antidumpingové clo |
| --- | --- | --- | --- |
| Indie | Jindal Stainless Limited a Jindal Stainless Hisar Limited | 13,9  % |
| Chromeni Steels Private Limited | 35,3  % |
| Všechny ostatní společnosti | 35,3  % |
| Indonésie | IRNC | 10,2  % |
| Jindal Stainless Indonesia | 20,2  % |
| Všechny ostatní společnosti | 20,2  % |

(171)

Na základě výše uvedených skutečností jsou sazby cel, která budou uložena, stanoveny takto:

Země

Společnost

Konečné antidumpingové clo

Indie

Jindal Stainless Limited a Jindal Stainless Hisar Limited

13,9  %

Chromeni Steels Private Limited

35,3  %

Všechny ostatní společnosti

35,3  %

Indonésie

IRNC

10,2  %

Jindal Stainless Indonesia

20,2  %

Všechny ostatní společnosti

20,2  %

| (172) | Individuální sazby antidumpingového cla uvedené v tomto nařízení byly pro dotčené společnosti stanoveny na základě zjištění vyplývajících z tohoto šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou během tohoto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto sazby cla jsou použitelné výlučně na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a vyráběného uvedenými právními subjekty. Na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by se měla vztahovat celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na ně vztahovat žádná z uvedených individuálních sazeb antidumpingového cla. |
| --- | --- |

(172)

Individuální sazby antidumpingového cla uvedené v tomto nařízení byly pro dotčené společnosti stanoveny na základě zjištění vyplývajících z tohoto šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou během tohoto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto sazby cla jsou použitelné výlučně na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a vyráběného uvedenými právními subjekty. Na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by se měla vztahovat celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na ně vztahovat žádná z uvedených individuálních sazeb antidumpingového cla.

| (173) | Pokud společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto individuálních sazeb antidumpingového cla. Tato žádost musí být předložena Komisi (15). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že změna nemá vliv na právo dané společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude nařízení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

(173)

Pokud společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto individuálních sazeb antidumpingového cla. Tato žádost musí být předložena Komisi (15). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že změna nemá vliv na právo dané společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude nařízení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

15

Úředním věstníku Evropské unie

| (174) | Za účelem minimalizace rizika obcházení těchto opatření, které vzhledem k rozdílu mezi celními sazbami hrozí, je nutno přijmout zvláštní opatření, která umožní zajistit uplatňování individuálních sazeb antidumpingového cla. Společnosti, na něž se vztahují individuální sazby antidumpingového cla, musí celním orgánům členských států předložit platnou obchodní fakturu. Tato faktura musí vyhovovat požadavkům uvedeným v čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení. Na dovoz, k němuž není přiložena taková faktura, by se mělo vztahovat antidumpingové clo platné pro „všechny ostatní společnosti“. |
| --- | --- |

(174)

Za účelem minimalizace rizika obcházení těchto opatření, které vzhledem k rozdílu mezi celními sazbami hrozí, je nutno přijmout zvláštní opatření, která umožní zajistit uplatňování individuálních sazeb antidumpingového cla. Společnosti, na něž se vztahují individuální sazby antidumpingového cla, musí celním orgánům členských států předložit platnou obchodní fakturu. Tato faktura musí vyhovovat požadavkům uvedeným v čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení. Na dovoz, k němuž není přiložena taková faktura, by se mělo vztahovat antidumpingové clo platné pro „všechny ostatní společnosti“.

| (175) | I když je předložení této faktury celním orgánům členských států nezbytné pro uplatnění individuálních sazeb antidumpingového cla na dovoz, tato faktura není jediným prvkem, který celní orgány zohledňují. Celní orgány členských států totiž musí i v případě, že je jim předložena faktura splňující všechny požadavky stanovené v čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení, provést své obvyklé kontroly a mohou si stejně jako ve všech ostatních případech vyžádat i další doklady (přepravní doklady atd.) pro účely ověření správnosti údajů uvedených v celním prohlášení a pro zajištění toho, že bude následné použití nižší celní sazby odůvodněné v souladu s celními předpisy. |
| --- | --- |

(175)

I když je předložení této faktury celním orgánům členských států nezbytné pro uplatnění individuálních sazeb antidumpingového cla na dovoz, tato faktura není jediným prvkem, který celní orgány zohledňují. Celní orgány členských států totiž musí i v případě, že je jim předložena faktura splňující všechny požadavky stanovené v čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení, provést své obvyklé kontroly a mohou si stejně jako ve všech ostatních případech vyžádat i další doklady (přepravní doklady atd.) pro účely ověření správnosti údajů uvedených v celním prohlášení a pro zajištění toho, že bude následné použití nižší celní sazby odůvodněné v souladu s celními předpisy.

| (176) | Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení předpisů. V rámci takového šetření lze mimo jiné prověřit potřebu zrušit individuální celní sazbu (sazby) a následně uložit celostátní clo. |
| --- | --- |

(176)

Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení předpisů. V rámci takového šetření lze mimo jiné prověřit potřebu zrušit individuální celní sazbu (sazby) a následně uložit celostátní clo.

| (177) | Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingových cel, mělo by se antidumpingové clo pro všechny ostatní společnosti vztahovat nejen na vyvážející výrobce, kteří při tomto šetření nespolupracovali, nýbrž také na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie. |
| --- | --- |

(177)

Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingových cel, mělo by se antidumpingové clo pro všechny ostatní společnosti vztahovat nejen na vyvážející výrobce, kteří při tomto šetření nespolupracovali, nýbrž také na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.

8.2.   Konečný výběr prozatímního cla

Konečný výběr prozatímního cla

| (178) | Vzhledem ke zjištěným dumpingovým rozpětím a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie by částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením měly být s konečnou platností vybrány. |
| --- | --- |

(178)

Vzhledem ke zjištěným dumpingovým rozpětím a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie by částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením měly být s konečnou platností vybrány.

| (179) | Vzhledem k tomu, že některé sazby konečného cla jsou nižší než sazby prozatímního cla, měly by být částky zajištěné nad rámec sazeb konečného antidumpingového cla uvolněny. |
| --- | --- |

(179)

Vzhledem k tomu, že některé sazby konečného cla jsou nižší než sazby prozatímního cla, měly by být částky zajištěné nad rámec sazeb konečného antidumpingového cla uvolněny.

8.3.   Zpětná působnost

Zpětná působnost

| (180) | Jak je uvedeno v oddíle 1.2, na žádost žadatele zavedla Komise celní evidenci dovozu výrobku, který je předmětem šetření, podle čl. 14 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(180)

Jak je uvedeno v oddíle 1.2, na žádost žadatele zavedla Komise celní evidenci dovozu výrobku, který je předmětem šetření, podle čl. 14 odst. 5 základního nařízení.

| (181) | Během konečné fáze šetření byly údaje shromážděné v souvislosti s celní evidencí vyhodnoceny. Komise analyzovala, zda byla splněna kritéria podle čl. 10 odst. 4 základního nařízení pro výběr konečného cla se zpětnou působností. |
| --- | --- |

(181)

Během konečné fáze šetření byly údaje shromážděné v souvislosti s celní evidencí vyhodnoceny. Komise analyzovala, zda byla splněna kritéria podle čl. 10 odst. 4 základního nařízení pro výběr konečného cla se zpětnou působností.

| (182) | Analýza Komise neprokázala žádný další podstatný nárůst dovozu kromě úrovně dovozu, která během období šetření způsobila újmu, jak stanoví čl. 10 odst. 4d základního nařízení. Pro účely této analýzy Komise porovnala průměrné měsíční objemy dovozu dotčeného výrobku během období šetření s průměrnými měsíčními objemy dovozu během období po zahájení tohoto šetření až do uložení prozatímních opatření, přičemž nebyl zaznamenán žádný další podstatný nárůst. | Období šetření (v tunách/měsíc) | Období po období šetření, tj. od 1. října 2020 do 28. května 2021 (tuny/měsíc) | Nárůst dovozu (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Dovoz plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli z Indie | 8 956 | 6 036 | -33  % |
| Dovoz plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli z Indonésie | 7 353 | 8 439 | 15  % |
| Celkový dovoz plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli z dotčených zemí | 16 308 | 14 475 | -11  % |
| Zdroj: Surveillance 2 (EU 27) |

(182)

Analýza Komise neprokázala žádný další podstatný nárůst dovozu kromě úrovně dovozu, která během období šetření způsobila újmu, jak stanoví čl. 10 odst. 4d základního nařízení. Pro účely této analýzy Komise porovnala průměrné měsíční objemy dovozu dotčeného výrobku během období šetření s průměrnými měsíčními objemy dovozu během období po zahájení tohoto šetření až do uložení prozatímních opatření, přičemž nebyl zaznamenán žádný další podstatný nárůst.

Období šetření (v tunách/měsíc)

Období po období šetření, tj. od 1. října 2020 do 28. května 2021 (tuny/měsíc)

Nárůst dovozu (%)

Dovoz plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli z Indie

8 956

6 036

-33  %

Dovoz plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli z Indonésie

7 353

8 439

15  %

Celkový dovoz plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli z dotčených zemí

16 308

14 475

-11  %

Zdroj: Surveillance 2 (EU 27)

| (183) | Komise proto dospěla k závěru, že výběr konečného cla se zpětnou působností za období, během nějž byl dovoz evidován, není v tomto případě odůvodněný. |
| --- | --- |

(183)

Komise proto dospěla k závěru, že výběr konečného cla se zpětnou působností za období, během nějž byl dovoz evidován, není v tomto případě odůvodněný.

9.   ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

| (184) | S ohledem na článek 109 nařízení 2018/1046 (EU/Euratom) Evropského parlamentu a Rady (16), pokud má být částka vrácena na základě rozsudku Soudního dvora Evropské unie, měla by být pro zaplacení úroku použita sazba, kterou uplatňuje Evropská centrální banka na své hlavní refinanční operace, uveřejněná v řadě C Úředního věstníku Evropské unie a platná první kalendářní den každého měsíce. |
| --- | --- |

(184)

S ohledem na článek 109 nařízení 2018/1046 (EU/Euratom) Evropského parlamentu a Rady (16), pokud má být částka vrácena na základě rozsudku Soudního dvora Evropské unie, měla by být pro zaplacení úroku použita sazba, kterou uplatňuje Evropská centrální banka na své hlavní refinanční operace, uveřejněná v řadě C Úředního věstníku Evropské unie a platná první kalendářní den každého měsíce.

16

Úředního věstníku Evropské unie

| (185) | Prováděcím nařízením Komise (EU) 2019/159 (17) uložila Komise ochranné opatření, pokud jde o některé výrobky z oceli, na období tří let. Prováděcím nařízením Komise (EU) 2021/1029 (18) bylo ochranné opatření prodlouženo do 30. června 2024. Výrobek, který je předmětem přezkumu, je jednou z kategorií výrobků, na něž se vztahuje ochranné opatření. Jakmile tedy dojde k překročení celních kvót stanovených v rámci ochranného opatření, stane se z tohoto dovozu splatným jak clo při překročení kvóty, tak antidumpingové clo. Jelikož taková kumulace antidumpingových opatření s ochrannými opatřeními může vést k většímu ovlivnění obchodu, než je žádoucí, rozhodla se Komise zabránit souběžnému uplatňování antidumpingového cla a cla při překročení kvóty na výrobek, který je předmětem přezkumu, po dobu uložení ochranného cla. |
| --- | --- |

(185)

Prováděcím nařízením Komise (EU) 2019/159 (17) uložila Komise ochranné opatření, pokud jde o některé výrobky z oceli, na období tří let. Prováděcím nařízením Komise (EU) 2021/1029 (18) bylo ochranné opatření prodlouženo do 30. června 2024. Výrobek, který je předmětem přezkumu, je jednou z kategorií výrobků, na něž se vztahuje ochranné opatření. Jakmile tedy dojde k překročení celních kvót stanovených v rámci ochranného opatření, stane se z tohoto dovozu splatným jak clo při překročení kvóty, tak antidumpingové clo. Jelikož taková kumulace antidumpingových opatření s ochrannými opatřeními může vést k většímu ovlivnění obchodu, než je žádoucí, rozhodla se Komise zabránit souběžnému uplatňování antidumpingového cla a cla při překročení kvóty na výrobek, který je předmětem přezkumu, po dobu uložení ochranného cla.

17

18

| (186) | To znamená, že v případech, kdy se na výrobek, který je předmětem přezkumu, začne uplatňovat clo při překročení kvóty uvedené v čl. 1 odst. 6 nařízení (EU) 2019/159 a toto clo je vyšší než úroveň antidumpingových cel podle tohoto nařízení, vybere se pouze clo při překročení kvóty uvedené v čl. 1 odst. 6 nařízení (EU) 2019/159. Během období souběžného uplatňování ochranných a antidumpingových cel se výběr cel uložených podle tohoto nařízení pozastavuje. V případech, kdy se na výrobek, který je předmětem přezkumu, začne uplatňovat clo při překročení kvóty uvedené v čl. 1 odst. 6 nařízení (EU) 2019/159 a toto clo je stanoveno na nižší úrovni, než je úroveň antidumpingových cel stanovených v tomto nařízení, vybere se clo při překročení kvóty uvedené v čl. 1 odst. 6 nařízení (EU) 2019/159 společně s rozdílem mezi tímto clem a vyšší z úrovní antidumpingových cel uložených podle tohoto nařízení. Část objemu nevybraného antidumpingového cla se pozastavuje. |
| --- | --- |

(186)

To znamená, že v případech, kdy se na výrobek, který je předmětem přezkumu, začne uplatňovat clo při překročení kvóty uvedené v čl. 1 odst. 6 nařízení (EU) 2019/159 a toto clo je vyšší než úroveň antidumpingových cel podle tohoto nařízení, vybere se pouze clo při překročení kvóty uvedené v čl. 1 odst. 6 nařízení (EU) 2019/159. Během období souběžného uplatňování ochranných a antidumpingových cel se výběr cel uložených podle tohoto nařízení pozastavuje. V případech, kdy se na výrobek, který je předmětem přezkumu, začne uplatňovat clo při překročení kvóty uvedené v čl. 1 odst. 6 nařízení (EU) 2019/159 a toto clo je stanoveno na nižší úrovni, než je úroveň antidumpingových cel stanovených v tomto nařízení, vybere se clo při překročení kvóty uvedené v čl. 1 odst. 6 nařízení (EU) 2019/159 společně s rozdílem mezi tímto clem a vyšší z úrovní antidumpingových cel uložených podle tohoto nařízení. Část objemu nevybraného antidumpingového cla se pozastavuje.

| (187) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného čl. 15 odst. 1 základního nařízení, |
| --- | --- |

(187)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného čl. 15 odst. 1 základního nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu plochých válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli, dále již neupravené, pouze válcované za studena, v současnosti kódů KN 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7219 90 20, 7219 90 80, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81, 7220 20 89, 7220 90 20 a 7220 90 80 a pocházející z Indie a Indonésie.

2.   Sazby konečného antidumpingového cla, které se použijí na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, jsou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyráběný níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:

| Země | Společnost | Konečné antidumpingové clo | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| Indie | Jindal Stainless Limited | 13,9  % | C654 |
| Jindal Stainless Hisar Limited | 13,9  % | C655 |
| Chromeni Steels Private Limited | 35,3  % | C656 |
| Všechny ostatní indické společnosti | 35,3  % | C999 |
| Indonésie | IRNC | 10,2  % | C657 |
| Jindal Stainless Indonesia | 20,2  % | C658 |
| Všechny ostatní indonéské společnosti | 20,2  % | C999 |

Země

Společnost

Konečné antidumpingové clo

Doplňkový kód TARIC

Indie

Jindal Stainless Limited

13,9  %

C654

Jindal Stainless Hisar Limited

13,9  %

C655

Chromeni Steels Private Limited

35,3  %

C656

Všechny ostatní indické společnosti

35,3  %

C999

Indonésie

IRNC

10,2  %

C657

Jindal Stainless Indonesia

20,2  %

C658

Všechny ostatní indonéské společnosti

20,2  %

C999

3.   Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury celním orgánům členských států, která musí obsahovat datované prohlášení podepsané zástupcem subjektu, který obchodní fakturu vystavil, s uvedením jeho jména a funkce, v tomto znění:
  „Já, níže podepsaný/podepsaná, potvrzuji, že (objem) (dotčeného výrobku) prodaného na vývoz do Evropské unie, pro který byla vystavena tato faktura, vyrobila společnost (název a adresa společnosti) (doplňkový kód TARIC) v [dotčené zemi]. Prohlašuji, že údaje uvedené v této faktuře jsou úplné a správné.“
  Pokud taková faktura nebude předložena, použije se clo platné pro všechny ostatní společnosti.

4.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.

Článek 2

1.   V případech, kdy se na ploché za studena válcované výrobky z korozivzdorné oceli, dále již neupravené, pouze válcované za studena, uvedené v čl. 1 odst. 1, začne uplatňovat clo při překročení kvóty uvedené v čl. 1 odst. 6 nařízení (EU) 2019/159 a toto clo je vyšší než ekvivalentní valorická úroveň antidumpingového cla uvedeného v čl. 1 odst. 2, vybere se pouze clo při překročení kvóty uvedené v čl. 1 odst. 6 nařízení (EU) 2019/159.

2.   Během období uplatňování odstavce 1 se výběr cel uložených podle tohoto nařízení pozastavuje.

3.   V případech, kdy se na ploché za studena válcované výrobky z korozivzdorné oceli, dále již neupravené, pouze válcované za studena, uvedené v čl. 1 odst. 1, začne uplatňovat clo při překročení kvóty uvedené v čl. 1 odst. 6 nařízení (EU) 2019/159 a toto clo je nižší než ekvivalentní valorická úroveň antidumpingového cla uvedeného v čl. 1 odst. 2, vybere se clo při překročení kvóty uvedené v čl. 1 odst. 6 nařízení (EU) 2019/159 společně s rozdílem mezi tímto clem a vyšší z ekvivalentních valorických úrovní antidumpingového cla uvedeného v čl. 1 odst. 2.

4.   Výběr části objemu antidumpingových cel, která se podle odstavce 3 nevybere, se pozastavuje.

5.   Pozastavení výběru uvedená v odstavcích 2 a 4 jsou časově omezena na dobu uplatňování cla při překročení kvóty uvedené v čl. 1 odst. 6 nařízení (EU) 2019/159.

Článek 3

Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle prováděcího nařízení (EU) 2021/854 se vyberou s konečnou platností. Zajištěné částky, které převyšují konečnou sazbu antidumpingových cel, se uvolní.

Článek 4

Na celně evidovaný dovoz se konečné antidumpingové clo nepoužije se zpětnou účinností. Údaje shromážděné podle článku 1 prováděcího nařízení (EU) 2021/370 nebudou dále uchovávány. Prováděcí nařízení (EU) 2021/370 se zrušuje.

Článek 5

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 17. listopadu 2021.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Oznámení o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie a Indonésie (Úř. věst. C 322, 30.9.2020, s. 17).

2

(3)  Oznámení o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie a Indonésie (Úř. věst. C 57, 17.2.2021, s. 16).

3

(4)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/370 ze dne 1. března 2021, kterým se zavádí celní evidence dovozu plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie a Indonésie (Úř. věst. L 71, 2.3.2021, s. 18).

4

(5)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/854 ze dne 27. května 2021 o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie a Indonésie (Úř. věst. L 188, 28.5.2021, s. 61).

5

(6)  Sdružení neintegrovaných dovozců a distributorů kovů.

6

(7)  Zpráva panelu, ES – Salmon (Norsko), WT/DS337/R, body 7.256, 7.257 a 7.273.

7

(8)  Rozsudek ze dne 18. března 2009, Shanghai Excell M & E Enterprise, T-299/05, EU:T:2009:72, bod 288.

8

(9)  Viz např. 283. bod odůvodnění prováděcího nařízení Komise (EU) 2021/582 ze dne 9. dubna 2021 o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz plochých válcovaných výrobků z hliníku pocházejících z Čínské lidové republiky, (Úř. věst. L 124, 12.4.2021, s. 40) (využití zisku dotčeného „obchodníka“); rozsudek ze dne 18. března 2009, Shanghai Excell M & E Enterprise, T-299/05, EU:T:2009:72, bod 287.

9

(10)  Zpráva odvolacího orgánu, USA – antidumpingová a vyrovnávací cla (Čína), WT/DS379/AB/R, body 567, 568 a 583

10

(11)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/1408 ze dne 6. října 2020, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností se vybírá prozatímní clo na dovoz některých za tepla válcovaných ocelových plechů a svitků pocházejících mimo jiné z Indonésie (Úř. věst. L 325, 7.10.2020, s. 26).

11

(12)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 16. února 2012, Rada Evropské unie, Evropská Komise v. Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT (Interpipe Niko Tube ZAT), C-191/09 P a C-200/09 P, bod 58.

12

(13)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/2446 ze dne 28. července 2015, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013, pokud jde o podrobná pravidla k některým ustanovením celního kodexu Unie (Úř. věst. L 343, 29.12.2015, s. 1).

13

(14)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/1408 ze dne 6. října 2020, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz některých za tepla válcovaných ocelových plechů a svitků pocházejících z Indonésie, Čínské lidové republiky a Tchaj-wanu (Úř. věst. L 325, 7.10.2020, s. 26).

14

(15)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate G, Wetstraat 170 Rue de la Loi, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

15

(16)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 ze dne 18. července 2018, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie, mění nařízení (EU) č. 1296/2013, (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013, (EU) č. 1304/2013, (EU) č. 1309/2013, (EU) č. 1316/2013, (EU) č. 223/2014, (EU) č. 283/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU a o zrušení nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 (Úř. věst. L 193, 30.7.2018, s. 1).

16

(17)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/159 ze dne 31. ledna 2019 o zavedení konečných ochranných opatření proti dovozu některých výrobků z oceli (Úř. věst. L 31, 1.2.2019, s. 27).

17

(18)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/1029 ze dne 24. června 2021, kterým se mění prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/159 za účelem prodloužení ochranného opatření na dovoz některých výrobků z oceli (Úř. věst. L 225I, 25.6.2021, s. 1).

18

---

ROZHODNUTÍ

| 18.11.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 410/178 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 410/178

---

ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2021/2013

ze dne 15. listopadu 2021

o jmenování jedné členky a jednoho náhradníka Výboru regionů, navržených Španělským královstvím

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 305 této smlouvy,

s ohledem na rozhodnutí Rady (EU) 2019/852 ze dne 21. května 2019, kterým se stanoví složení Výboru regionů (1),

s ohledem na návrh španělské vlády,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle čl. 300 odst. 3 Smlouvy se má Výbor regionů skládat ze zástupců regionálních a místních samosprávných celků, kteří buď mají volební mandát v některém regionálním nebo místním samosprávném celku, nebo jsou politicky odpovědní volenému shromáždění. |
| --- | --- |

(1)

Podle čl. 300 odst. 3 Smlouvy se má Výbor regionů skládat ze zástupců regionálních a místních samosprávných celků, kteří buď mají volební mandát v některém regionálním nebo místním samosprávném celku, nebo jsou politicky odpovědní volenému shromáždění.

| (2) | Dne 28. května 2020 přijala Rada rozhodnutí (EU) 2020/731 (2) o jmenování jednoho člena a jedné náhradnice Výboru regionů, navržených španělským královstvím. |
| --- | --- |

(2)

Dne 28. května 2020 přijala Rada rozhodnutí (EU) 2020/731 (2) o jmenování jednoho člena a jedné náhradnice Výboru regionů, navržených španělským královstvím.

| (3) | Po skončení mandátu, na jehož základě byl pan Bernat SOLÉ BARRIL navržen na jmenování, se uvolnilo jedno místo člena Výboru regionů. |
| --- | --- |

(3)

Po skončení mandátu, na jehož základě byl pan Bernat SOLÉ BARRIL navržen na jmenování, se uvolnilo jedno místo člena Výboru regionů.

| (4) | Po skončení mandátu, na jehož základě byla paní Elisabet NEBREDA VILOVÁ navržena na jmenování, se uvolnilo jedno místo náhradníka Výboru regionů. |
| --- | --- |

(4)

Po skončení mandátu, na jehož základě byla paní Elisabet NEBREDA VILOVÁ navržena na jmenování, se uvolnilo jedno místo náhradníka Výboru regionů.

| (5) | Španělská vláda navrhla paní Victòrii ALSINA I BURGUÉSOVOU, která je zástupkyní regionálního či místního samosprávného celku a je politicky odpovědná volenému shromáždění, Consejera de Acción Exterior y Gobierno Abierto, Gobierno de la Generalitat de Cataluña (regionální ministryně pro vnější činnost a otevřenou správu, vláda autonomní oblasti Katalánsko), jako členku Výboru regionů na zbývající část funkčního období, tedy do 25. ledna 2025. |
| --- | --- |

(5)

Španělská vláda navrhla paní Victòrii ALSINA I BURGUÉSOVOU, která je zástupkyní regionálního či místního samosprávného celku a je politicky odpovědná volenému shromáždění, Consejera de Acción Exterior y Gobierno Abierto, Gobierno de la Generalitat de Cataluña (regionální ministryně pro vnější činnost a otevřenou správu, vláda autonomní oblasti Katalánsko), jako členku Výboru regionů na zbývající část funkčního období, tedy do 25. ledna 2025.

| (6) | Španělská vláda navrhla pana Gerarda Martího FIGUERASE I ALBU, který je zástupcem regionálního či místního samosprávného celku a je politicky odpovědný volenému shromáždění, Secretario de Acción Exterior del Gobierno, Gobierno de la Generalitat de Cataluña (tajemník pro vnější činnost vlády, vláda autonomní oblasti Katalánsko), jako náhradníka Výboru regionů na zbývající část funkčního období, tedy do 25. ledna 2025. |
| --- | --- |

(6)

Španělská vláda navrhla pana Gerarda Martího FIGUERASE I ALBU, který je zástupcem regionálního či místního samosprávného celku a je politicky odpovědný volenému shromáždění, Secretario de Acción Exterior del Gobierno, Gobierno de la Generalitat de Cataluña (tajemník pro vnější činnost vlády, vláda autonomní oblasti Katalánsko), jako náhradníka Výboru regionů na zbývající část funkčního období, tedy do 25. ledna 2025.

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Do Výboru regionů jsou na zbývající část funkčního období, tedy do 25. ledna 2025, jmenováni tito zástupci regionálních či místních samosprávných celků, kteří jsou politicky odpovědní volenému shromáždění:

| a) | jako členka:






  — | paní Victòria ALSINA I BURGUÉSOVÁ, Consejera de Acción Exterior y Gobierno Abierto, Gobierno de la Generalitat de Cataluña (regionální ministryně pro vnější činnost a otevřenou správu, vláda autonomní oblasti Katalánsko), |
| --- | --- | --- |

a)

jako členka:

—

paní Victòria ALSINA I BURGUÉSOVÁ, Consejera de Acción Exterior y Gobierno Abierto, Gobierno de la Generalitat de Cataluña (regionální ministryně pro vnější činnost a otevřenou správu, vláda autonomní oblasti Katalánsko),

a

| b) | jako náhradník:






  — | pan Gerard Martí FIGUERAS I ALBA, Secretario de Acción Exterior del Gobierno, Gobierno de la Generalitat de Cataluña (tajemník pro vnější činnost vlády, vláda autonomní oblasti Katalánsko). |
| --- | --- | --- |

b)

jako náhradník:

—

pan Gerard Martí FIGUERAS I ALBA, Secretario de Acción Exterior del Gobierno, Gobierno de la Generalitat de Cataluña (tajemník pro vnější činnost vlády, vláda autonomní oblasti Katalánsko).

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Bruselu dne 15. listopadu 2021.

Za Radu

předseda

J. PODGORŠEK

---

(1)  
  Úř. věst. L 139, 27.5.2019, s. 13.

1

(2)  Rozhodnutí Rady (EU) 2020/731 ze dne 28. května 2020 o jmenování jednoho člena a jednoho náhradníka Výboru regionů, navržených Španělským královstvím (Úř. věst. L 172 I, 3.6.2020, s. 3).

2

---

| 18.11.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 410/180 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 410/180

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2021/2014

ze dne 17. listopadu 2021,

kterým se mění prováděcí rozhodnutí (EU) 2021/1073, kterým se stanoví technické specifikace a pravidla k provedení rámce pro důvěryhodnost pro digitální certifikát EU COVID stanoveného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/953

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/953 ze dne 14. června 2021 o rámci pro vydávání, ověřování a uznávání interoperabilních certifikátů o očkování, o testu a o zotavení v souvislosti s onemocněním COVID-19 (digitální certifikát EU COVID) za účelem usnadnění volného pohybu během pandemie COVID-19 (1), a zejména na čl. 9 odst. 1 a 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení (EU) 2021/953 stanoví digitální certifikát EU COVID, který má sloužit jako doklad o tom, že dané osobě byla podána očkovací látka proti COVID-19, že měla negativní výsledek testu nebo že se z onemocnění zotavila, pro účely výkonu práva držitelů na volný pohyb v průběhu pandemie COVID-19. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení (EU) 2021/953 stanoví digitální certifikát EU COVID, který má sloužit jako doklad o tom, že dané osobě byla podána očkovací látka proti COVID-19, že měla negativní výsledek testu nebo že se z onemocnění zotavila, pro účely výkonu práva držitelů na volný pohyb v průběhu pandemie COVID-19.

| (2) | Aby digitální certifikát EU COVID fungoval v celé Unii, přijala Komise prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2021/1073 (2), kterým se stanoví technické specifikace a pravidla pro vyplňování, bezpečné vydávání a ověřování digitálních certifikátů EU COVID, zajištění ochrany osobních údajů, stanovení společné struktury jedinečného identifikátoru certifikátu a vydávání platného, bezpečného a interoperabilního čárového kódu. |
| --- | --- |

(2)

Aby digitální certifikát EU COVID fungoval v celé Unii, přijala Komise prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2021/1073 (2), kterým se stanoví technické specifikace a pravidla pro vyplňování, bezpečné vydávání a ověřování digitálních certifikátů EU COVID, zajištění ochrany osobních údajů, stanovení společné struktury jedinečného identifikátoru certifikátu a vydávání platného, bezpečného a interoperabilního čárového kódu.

| (3) | Mnohé členské státy již oznámily nebo zahájily podávání dávek očkovacích látek proti onemocnění COVID-19 nad rámec standardního základního očkování, tj. očkování, které má poskytovat dostatečnou ochranu v počáteční fázi, a sice zejména osobám, které zřejmě nevykazovaly dostatečnou odezvu na základní očkování, a zvažují „posilovací“ dávky i pro osoby, u nichž byla odezva na základní očkování adekvátní. V této souvislosti zveřejnilo Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí dne 1. září 2021 předběžné úvahy o veřejném zdraví týkající se poskytování dodatečných dávek očkovacích látek proti COVID-19 (3). |
| --- | --- |

(3)

Mnohé členské státy již oznámily nebo zahájily podávání dávek očkovacích látek proti onemocnění COVID-19 nad rámec standardního základního očkování, tj. očkování, které má poskytovat dostatečnou ochranu v počáteční fázi, a sice zejména osobám, které zřejmě nevykazovaly dostatečnou odezvu na základní očkování, a zvažují „posilovací“ dávky i pro osoby, u nichž byla odezva na základní očkování adekvátní. V této souvislosti zveřejnilo Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí dne 1. září 2021 předběžné úvahy o veřejném zdraví týkající se poskytování dodatečných dávek očkovacích látek proti COVID-19 (3).

| (4) | Dne 4. října 2021 dospěl Výbor pro humánní léčivé přípravky Evropské agentury pro léčivé přípravky k závěru, že osobám s vážně oslabeným imunitním systémem může být nejméně 28 dní po podání druhé dávky podána dodatečná dávka očkovacích látek proti COVID-19 Comirnaty a Spikevax (4). Výbor rovněž vyhodnotil údaje o očkovací látce Comirnaty, které prokazují zvýšení hladiny protilátek u osob ve věku 18 až 55 let, když je jim asi 6 měsíců po druhé dávce podána posilovací dávka. Na základě těchto údajů dospěl výbor k závěru, že u osob ve věku 18 let a starších lze zvážit posilovací dávku očkovací látky Comirnaty nejméně 6 měsíců po druhé dávce. Jak uvedla Evropská agentura pro léčivé přípravky, orgány veřejného zdraví na vnitrostátní úrovni mohou vydávat úřední doporučení týkající se používání posilovacích dávek s přihlédnutím k novým údajům o účinnosti a omezeným údajům o bezpečnosti. Informace o očkovacích látkách Comirnaty (5) a Spikevax (6) byly odpovídajícím způsobem aktualizovány tak, aby tato doporučení zahrnovaly. |
| --- | --- |

(4)

Dne 4. října 2021 dospěl Výbor pro humánní léčivé přípravky Evropské agentury pro léčivé přípravky k závěru, že osobám s vážně oslabeným imunitním systémem může být nejméně 28 dní po podání druhé dávky podána dodatečná dávka očkovacích látek proti COVID-19 Comirnaty a Spikevax (4). Výbor rovněž vyhodnotil údaje o očkovací látce Comirnaty, které prokazují zvýšení hladiny protilátek u osob ve věku 18 až 55 let, když je jim asi 6 měsíců po druhé dávce podána posilovací dávka. Na základě těchto údajů dospěl výbor k závěru, že u osob ve věku 18 let a starších lze zvážit posilovací dávku očkovací látky Comirnaty nejméně 6 měsíců po druhé dávce. Jak uvedla Evropská agentura pro léčivé přípravky, orgány veřejného zdraví na vnitrostátní úrovni mohou vydávat úřední doporučení týkající se používání posilovacích dávek s přihlédnutím k novým údajům o účinnosti a omezeným údajům o bezpečnosti. Informace o očkovacích látkách Comirnaty (5) a Spikevax (6) byly odpovídajícím způsobem aktualizovány tak, aby tato doporučení zahrnovaly.

| (5) | Aby se zamezilo rozdílným, matoucím nebo technicky neslučitelným přístupům mezi členskými státy, je nezbytné přijmout jednotná pravidla pro vyplňování certifikátů o očkování uvedených v čl. 3 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) 2021/953 vydaných po podání těchto dodatečných dávek. |
| --- | --- |

(5)

Aby se zamezilo rozdílným, matoucím nebo technicky neslučitelným přístupům mezi členskými státy, je nezbytné přijmout jednotná pravidla pro vyplňování certifikátů o očkování uvedených v čl. 3 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) 2021/953 vydaných po podání těchto dodatečných dávek.

| (6) | Podle článku 5 nařízení (EU) 2021/953 se certifikát o očkování vydá po podání každé dávky, jasně uvádí, zda bylo očkovací schéma dokončeno, či nikoli a musí obsahovat počet dávek podaných držiteli. Podle přílohy uvedeného nařízení má certifikát o očkování obsahovat jako datová pole pořadí v rámci řady dávek, jakož i celkový počet dávek v této řadě. Veškerá pravidla týkající se způsobu vyplňování certifikátů o očkování vydaných po podání dodatečných dávek, přijatá prostřednictvím prováděcího aktu, musí být v souladu s požadavky stanovenými v nařízení (EU) 2021/953. |
| --- | --- |

(6)

Podle článku 5 nařízení (EU) 2021/953 se certifikát o očkování vydá po podání každé dávky, jasně uvádí, zda bylo očkovací schéma dokončeno, či nikoli a musí obsahovat počet dávek podaných držiteli. Podle přílohy uvedeného nařízení má certifikát o očkování obsahovat jako datová pole pořadí v rámci řady dávek, jakož i celkový počet dávek v této řadě. Veškerá pravidla týkající se způsobu vyplňování certifikátů o očkování vydaných po podání dodatečných dávek, přijatá prostřednictvím prováděcího aktu, musí být v souladu s požadavky stanovenými v nařízení (EU) 2021/953.

| (7) | Certifikáty o očkování vydané pro dávky základního očkování by měly uvádět úplné očkování po dokončení standardního základního očkování i v případech, kdy se doporučuje pozdější podání dodatečných dávek. V certifikátech o očkování vydaných pro dodatečné dávky podané po standardním základním očkování by měl být uveden počet dávek podaných držiteli, jak je stanoveno v čl. 5 odst. 2 písm. b) nařízení (EU) 2021/953, jakož i celkový počet dávek v rámci řady, v němž jsou započteny dávky základního očkování i jakékoli dodatečné dávky. |
| --- | --- |

(7)

Certifikáty o očkování vydané pro dávky základního očkování by měly uvádět úplné očkování po dokončení standardního základního očkování i v případech, kdy se doporučuje pozdější podání dodatečných dávek. V certifikátech o očkování vydaných pro dodatečné dávky podané po standardním základním očkování by měl být uveden počet dávek podaných držiteli, jak je stanoveno v čl. 5 odst. 2 písm. b) nařízení (EU) 2021/953, jakož i celkový počet dávek v rámci řady, v němž jsou započteny dávky základního očkování i jakékoli dodatečné dávky.

| (8) | Zvláštní pozornost by měla být věnována situaci zranitelných skupin, kterým mohou být dodatečné dávky podávány přednostně. Pokud se členský stát rozhodne podávat dodatečné dávky pouze konkrétním podskupinám obyvatelstva, mohl by zvážit vydávání certifikátů o očkování uvádějících podání těchto dodatečných dávek pouze na žádost, a nikoli automaticky, jelikož čl. 5 odst. 1 nařízení (EU) 2021/953 nabízí členským státům možnost volby mezi těmito dvěma variantami. Pokud jsou dodatečné dávky podávány pouze konkrétní podskupině obyvatelstva, osoby patřící do této podskupiny by neměly mít povinnost předložit při výkonu svého práva na volný pohyb během pandemie COVID-19 certifikát osvědčující podání dodatečné dávky a místo toho by měly mít možnost použít certifikát získaný po dokončení základního očkování. |
| --- | --- |

(8)

Zvláštní pozornost by měla být věnována situaci zranitelných skupin, kterým mohou být dodatečné dávky podávány přednostně. Pokud se členský stát rozhodne podávat dodatečné dávky pouze konkrétním podskupinám obyvatelstva, mohl by zvážit vydávání certifikátů o očkování uvádějících podání těchto dodatečných dávek pouze na žádost, a nikoli automaticky, jelikož čl. 5 odst. 1 nařízení (EU) 2021/953 nabízí členským státům možnost volby mezi těmito dvěma variantami. Pokud jsou dodatečné dávky podávány pouze konkrétní podskupině obyvatelstva, osoby patřící do této podskupiny by neměly mít povinnost předložit při výkonu svého práva na volný pohyb během pandemie COVID-19 certifikát osvědčující podání dodatečné dávky a místo toho by měly mít možnost použít certifikát získaný po dokončení základního očkování.

| (9) | Zároveň je důležité, aby certifikáty o očkování vydané osobám patřícím do těchto skupin po podání dodatečných dávek rovněž správně uváděly počet dávek, které byly těmto osobám podány. Za prvé, nařízení (EU) 2021/953 dává všem osobám právo obdržet po podání každé dávky certifikát o očkování, v němž je uveden počet dávek, které jim byly podány. Za druhé mohou členské státy případně omezit dobu uznávání certifikátů o očkování vydaných po dokončení základního očkování pro účely volného pohybu, pokud se objeví vědecké důkazy o tom, že ochrana poskytovaná základním očkováním po určité době poklesne pod určitou úroveň. Kdyby zranitelným skupinám nebylo umožněno získat certifikáty o očkování po podání dodatečné dávky, byly by nutné další administrativní kroky k jejich získání, jakmile je budou potřebovat pro svůj volný pohyb, což by mohlo vést k překážkám pro jejich volný pohyb. |
| --- | --- |

(9)

Zároveň je důležité, aby certifikáty o očkování vydané osobám patřícím do těchto skupin po podání dodatečných dávek rovněž správně uváděly počet dávek, které byly těmto osobám podány. Za prvé, nařízení (EU) 2021/953 dává všem osobám právo obdržet po podání každé dávky certifikát o očkování, v němž je uveden počet dávek, které jim byly podány. Za druhé mohou členské státy případně omezit dobu uznávání certifikátů o očkování vydaných po dokončení základního očkování pro účely volného pohybu, pokud se objeví vědecké důkazy o tom, že ochrana poskytovaná základním očkováním po určité době poklesne pod určitou úroveň. Kdyby zranitelným skupinám nebylo umožněno získat certifikáty o očkování po podání dodatečné dávky, byly by nutné další administrativní kroky k jejich získání, jakmile je budou potřebovat pro svůj volný pohyb, což by mohlo vést k překážkám pro jejich volný pohyb.

| (10) | Kromě toho by měla být dále vyjasněna pravidla pro vyplňování digitálního certifikátu EU COVID. Zvláštní soubory hodnot uplatňující stanovená pravidla kódování by měly být veřejně dostupné. |
| --- | --- |

(10)

Kromě toho by měla být dále vyjasněna pravidla pro vyplňování digitálního certifikátu EU COVID. Zvláštní soubory hodnot uplatňující stanovená pravidla kódování by měly být veřejně dostupné.

| (11) | Aby byla zajištěna interoperabilita digitálního certifikátu EU COVID, měla by být prostřednictvím JavaScriptové objektové notace (JSON) definována společná koordinovaná datová struktura pro údaje, které mají být zahrnuty do certifikátů uvedených v čl. 3 odst. 1 nařízení (EU) 2021/953. |
| --- | --- |

(11)

Aby byla zajištěna interoperabilita digitálního certifikátu EU COVID, měla by být prostřednictvím JavaScriptové objektové notace (JSON) definována společná koordinovaná datová struktura pro údaje, které mají být zahrnuty do certifikátů uvedených v čl. 3 odst. 1 nařízení (EU) 2021/953.

| (12) | Prováděcí rozhodnutí (EU) 2021/1073 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(12)

Prováděcí rozhodnutí (EU) 2021/1073 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (13) | V souladu s čl. 42 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1725 (7) byl konzultován evropský inspektor ochrany údajů, který sdělil formální připomínky dne 18. října 2021 (8). |
| --- | --- |

(13)

V souladu s čl. 42 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1725 (7) byl konzultován evropský inspektor ochrany údajů, který sdělil formální připomínky dne 18. října 2021 (8).

| (14) | Vzhledem k potřebě rychlého zavedení změněných technických specifikací pro digitální certifikát EU COVID by toto rozhodnutí mělo vstoupit v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

(14)

Vzhledem k potřebě rychlého zavedení změněných technických specifikací pro digitální certifikát EU COVID by toto rozhodnutí mělo vstoupit v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

| (15) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle článku 14 nařízení (EU) 2021/953, |
| --- | --- |

(15)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle článku 14 nařízení (EU) 2021/953,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Prováděcí rozhodnutí (EU) 2021/1073 se mění takto:

| 1) | článek 4 se nahrazuje tímto:

  „Článek 4
  Pravidla správy platná pro certifikáty veřejných klíčů ve vztahu k bráně pro digitální certifikát EU COVID, která podporují aspekty interoperability rámce pro důvěryhodnost, jsou stanovena v příloze IV.“; |
| --- | --- |

1)

článek 4 se nahrazuje tímto:

„Článek 4

Pravidla správy platná pro certifikáty veřejných klíčů ve vztahu k bráně pro digitální certifikát EU COVID, která podporují aspekty interoperability rámce pro důvěryhodnost, jsou stanovena v příloze IV.“;

| 2) | doplňují se nové články 5 a 6, které znějí:

  „Článek 5
  Společná koordinovaná datová struktura pro údaje, které mají být zahrnuty do certifikátů uvedených v čl. 3 odst. 1 nařízení (EU) 2021/953 s použitím JavaScriptové objektové notace (JSON), je stanovena v příloze V tohoto rozhodnutí.


  Článek 6
  Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.“; |
| --- | --- |

2)

doplňují se nové články 5 a 6, které znějí:

„Článek 5

Společná koordinovaná datová struktura pro údaje, které mají být zahrnuty do certifikátů uvedených v čl. 3 odst. 1 nařízení (EU) 2021/953 s použitím JavaScriptové objektové notace (JSON), je stanovena v příloze V tohoto rozhodnutí.

Článek 6

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.“;

| 3) | příloha II se nahrazuje zněním uvedeným v příloze I tohoto rozhodnutí; |
| --- | --- |

3)

příloha II se nahrazuje zněním uvedeným v příloze I tohoto rozhodnutí;

| 4) | příloha III se mění v souladu s přílohou II tohoto rozhodnutí; |
| --- | --- |

4)

příloha III se mění v souladu s přílohou II tohoto rozhodnutí;

| 5) | znění přílohy III tohoto rozhodnutí se doplňuje jako příloha V. |
| --- | --- |

5)

znění přílohy III tohoto rozhodnutí se doplňuje jako příloha V.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 17. listopadu 2021.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 211, 15.6.2021, s. 1.

1

(2)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2021/1073 ze dne 28. června 2021, kterým se stanoví technické specifikace a pravidla k provedení rámce pro důvěryhodnost pro digitální certifikát EU COVID stanoveného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/953 (Úř. věst. L 230, 30.6.2021, s. 32).

2

(3)  https://www.ecdc.europa.eu/en/publications-data/covid-19-public-health-considerations-additional-vaccine-doses

3

(4)  https://www.ema.europa.eu/en/news/comirnaty-spikevax-ema-recommendations-extra-doses-boosters

4

(5)  https://www.ema.europa.eu/en/documents/product-information/comirnaty-epar-product-information_en.pdf

5

(6)  https://www.ema.europa.eu/en/documents/product-information/spikevax-previously-covid-19-vaccine-moderna-epar-product-information_en.pdf

6

(7)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1725 ze dne 23. října 2018 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány, institucemi a jinými subjekty Unie a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení nařízení (ES) č. 45/2001 a rozhodnutí č. 1247/2002/ES (Úř. věst. L 295, 21.11.2018, s. 39).

7

(8)  https://edps.europa.eu/system/files/2021-10/2021-0943%20Formal_comments_EUDCC_en.pdf

8

---

PŘÍLOHA I

„PŘÍLOHA II

PRAVIDLA TÝKAJÍCÍ SE ÚČELU VYPLŇOVÁNÍ DIGITÁLNÍHO CERTIFIKÁTU EU COVID

Cílem obecných pravidel týkajících se souborů hodnot stanovených v této příloze je zajistit interoperabilitu na sémantické úrovni a umožnit jednotnou technickou implementaci digitálních certifikátů EU COVID. Prvky obsažené v této příloze mohou být použity pro tři různé scénáře (očkování/testování/zotavení), jak je stanoveno v nařízení (EU) 2021/953. V této příloze jsou uvedeny pouze prvky, u kterých je potřebná sémantická normalizace prostřednictvím kódovaných souborů hodnot.

Za překlad kódovaných prvků do národního jazyka odpovídají členské státy.

Kódování pro všechna datová pole, která nejsou uvedena v následujících popisech souborů hodnot, je popsáno v příloze V.

Pokud z nějakého důvodu nelze použít upřednostňované systémy kódování uvedené níže, mohou být použity jiné mezinárodní systémy kódování a mělo by být vydáno doporučení, jak mají být kódy tohoto jiného systému kódování mapovány na upřednostňovaný systém kódování. Ve výjimečných případech, kdy definované soubory hodnot neobsahují vhodný kód, lze jako záložní mechanismus použít text (zobrazované názvy).

Členské státy, které ve svých systémech používají jiné kódování, musí tyto kódy mapovat na popsané soubory hodnot. Za veškerá taková mapování odpovídají členské státy.

Vzhledem k tomu, že některé soubory hodnot založené na systémech kódování stanovených v této příloze, jako jsou soubory hodnot pro kódování očkovacích látek a rychlých testů na antigen, se často mění, zveřejňuje je Komise s podporou sítě pro elektronické zdravotnictví a Výboru pro zdravotní bezpečnost a pravidelně je aktualizuje. Aktualizované soubory hodnot se zveřejňují na příslušných internetových stránkách Komise, jakož i na internetových stránkách sítě pro elektronické zdravotnictví. Musí být poskytnuta historie změn.

1.   Onemocnění nebo původce onemocnění, jehož se certifikát týká / Onemocnění, z něhož se držitel uzdravil, nebo původce onemocnění: COVID-19 (SARS-CoV-2 nebo jedna z jeho variant)

Použije se v certifikátu 1, 2 a 3.

Použije se tento kód:

| Kód | Zobrazení | Název systému kódování | URL systému kódování | OID systému kódování | Verze systému kódování |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 840539006 | COVID-19 | SNOMED CT | http://snomed.info/sct | 2.16.840.1.113883.6.96 | 2021-01-31 |

Kód

Zobrazení

Název systému kódování

URL systému kódování

OID systému kódování

Verze systému kódování

840539006

COVID-19

SNOMED CT

http://snomed.info/sct

2.16.840.1.113883.6.96

2021-01-31

2.   Očkovací látka nebo profylaxe proti onemocnění COVID-19

Upřednostňovaný systém kódování: SNOMED CT nebo klasifikace ATC.

Použije se v certifikátu 1.

Příkladem kódů z upřednostňovaných systémů kódování, které se musí použít, jsou kódy SNOMED CT 1119305005 (antigenní očkovací látka proti SARS-CoV-2), 1119349007 (očkovací látka proti SARS-CoV-2 na bázi mRNA) nebo J07BX03 (očkovací látky proti onemocnění COVID-19).

Komise s podporou sítě pro elektronické zdravotnictví zveřejňuje a pravidelně aktualizuje soubor hodnot určující kódy, které se mají používat podle systémů kódování stanovených v tomto oddíle. Tento soubor hodnot musí být po vyvinutí a zavedení nových typů očkovacích látek rozšířen.

3.   Léčivý přípravek – očkovací látka proti onemocnění COVID-19

Upřednostňované systémy kódování (v pořadí podle preference):

| — | rejstřík léčivých přípravků Unie pro očkovací látky s celounijní registrací (čísla registrace), |
| --- | --- |

—

rejstřík léčivých přípravků Unie pro očkovací látky s celounijní registrací (čísla registrace),

| — | celosvětový rejstřík očkovacích látek, například rejstřík, který by mohla zřídit Světová zdravotnická organizace, |
| --- | --- |

—

celosvětový rejstřík očkovacích látek, například rejstřík, který by mohla zřídit Světová zdravotnická organizace,

| — | v ostatních případech název léčivého přípravku – očkovací látky. Pokud název obsahuje prázdné znaky, musí být nahrazeny spojovníkem (-). |
| --- | --- |

—

v ostatních případech název léčivého přípravku – očkovací látky. Pokud název obsahuje prázdné znaky, musí být nahrazeny spojovníkem (-).

Název souboru hodnot: Očkovací látka.

Použije se v certifikátu 1.

Příkladem kódu z upřednostňovaných systémů kódování, který se musí použít, je EU/1/20/1528 (Comirnaty). Příklad názvu očkovací látky, který se použije jako kód: Sputnik-V (pro Sputnik V).

Komise s podporou sítě pro elektronické zdravotnictví zveřejňuje a pravidelně aktualizuje soubor hodnot určující kódy, které se mají používat podle systémů kódování stanovených v tomto oddíle.

Očkovací látky se kódují pomocí stávajícího kódu ve zveřejněném souboru hodnot, a to i v případě, že se jejich názvy v různých zemích liší. Důvodem je skutečnost, že dosud neexistuje žádný celosvětový rejstřík očkovacích látek, který by obsahoval všechny očkovací látky, jež se v současné době používají. Příklad:

| — | Pro očkovací látku „COVID-19 Vaccine Moderna Intramuscular Injection“, což je název očkovací látky Spikevax v Japonsku, použijte kód EU/1/20/1507, jelikož se jedná o název této očkovací látky v EU. |
| --- | --- |

—

Pro očkovací látku „COVID-19 Vaccine Moderna Intramuscular Injection“, což je název očkovací látky Spikevax v Japonsku, použijte kód EU/1/20/1507, jelikož se jedná o název této očkovací látky v EU.

Není-li to v konkrétním případě možné nebo žádoucí, uvede se ve zveřejněném souboru hodnot samostatný kód.

4.   Držitel rozhodnutí o registraci očkovací látky proti onemocnění COVID-19 nebo výrobce očkovací látky proti onemocnění COVID-19

Upřednostňovaný systém kódování:

| — | kód organizace udělený agenturou EMA (systém SPOR pro ISO IDMP), |
| --- | --- |

—

kód organizace udělený agenturou EMA (systém SPOR pro ISO IDMP),

| — | celosvětový rejstřík držitelů rozhodnutí o registraci nebo výrobců očkovacích látek, například rejstřík, který by mohla zřídit Světová zdravotnická organizace, |
| --- | --- |

—

celosvětový rejstřík držitelů rozhodnutí o registraci nebo výrobců očkovacích látek, například rejstřík, který by mohla zřídit Světová zdravotnická organizace,

| — | v ostatních případech název organizace. Pokud název obsahuje prázdné znaky, musí být nahrazeny spojovníkem (-). |
| --- | --- |

—

v ostatních případech název organizace. Pokud název obsahuje prázdné znaky, musí být nahrazeny spojovníkem (-).

Použije se v certifikátu 1.

Příkladem kódu z upřednostňovaného systému kódování, který se musí použít, je ORG-100001699 (AstraZeneca AB). Příklad názvu organizace, který se použije jako kód: Sinovac-Biotech (pro Sinovac Biotech).

Komise s podporou sítě pro elektronické zdravotnictví zveřejňuje a pravidelně aktualizuje soubor hodnot určující kódy, které se mají používat podle systémů kódování stanovených v tomto oddíle.

Různé pobočky téhož držitele rozhodnutí o registraci nebo téhož výrobce musí ve zveřejněném souboru hodnot použít existující kód.

Obecně platí, že pro tutéž očkovací látku se použije kód odkazující na držitele rozhodnutí o registraci této očkovací látky v EU, jelikož dosud neexistuje žádný mezinárodně dohodnutý rejstřík výrobců očkovacích látek nebo držitelů rozhodnutí o registraci. Příklady:

| — | Pro organizaci „Pfizer AG“, která je držitelem rozhodnutí o registraci očkovací látky „Comirnaty“ používané ve Švýcarsku, použijte kód ORG-100030215 odkazující na společnost BioNTech Manufacturing GmbH, jelikož ta je držitelem rozhodnutí o registraci očkovací látky Comirnaty v EU. |
| --- | --- |

—

Pro organizaci „Pfizer AG“, která je držitelem rozhodnutí o registraci očkovací látky „Comirnaty“ používané ve Švýcarsku, použijte kód ORG-100030215 odkazující na společnost BioNTech Manufacturing GmbH, jelikož ta je držitelem rozhodnutí o registraci očkovací látky Comirnaty v EU.

| — | Pro organizaci „Zuellig Pharma“, která je držitelem rozhodnutí o registraci očkovací látky „Covid-19 Vaccine Moderna (Spikevax)“ používané na Filipínách, použijte kód ORG-100031184 odkazující na společnost Moderna Biotech Spain S.L., jelikož ta je držitelem rozhodnutí o registraci očkovací látky Spikevax v EU. |
| --- | --- |

—

Pro organizaci „Zuellig Pharma“, která je držitelem rozhodnutí o registraci očkovací látky „Covid-19 Vaccine Moderna (Spikevax)“ používané na Filipínách, použijte kód ORG-100031184 odkazující na společnost Moderna Biotech Spain S.L., jelikož ta je držitelem rozhodnutí o registraci očkovací látky Spikevax v EU.

Není-li to v konkrétním případě možné nebo žádoucí, uvede se ve zveřejněném souboru hodnot samostatný kód.

5.   Pořadí v rámci řady dávek, jakož i celkový počet dávek v této řadě

Použije se v certifikátu 1.

Dvě pole:

| 1) | pořadí v rámci řady dávek očkovací látky proti COVID-19 (N); |
| --- | --- |

1)

pořadí v rámci řady dávek očkovací látky proti COVID-19 (N);

| 2) | celkový počet dávek v rámci očkování (C). |
| --- | --- |

2)

celkový počet dávek v rámci očkování (C).

5.1.   Základní očkování

Pokud osoba dostává dávky v rámci základního očkování, tj. očkování, které má poskytnout dostatečnou ochranu v počáteční fázi, údaj (C) označuje celkový počet dávek základního očkování (např. 1 nebo 2 v závislosti na typu podané očkovací látky). To zahrnuje i možnost použít zkrácené očkování (C=1), pokud očkovací schéma uplatňované daným členským státem stanoví podání jediné dávky dvoudávkové očkovací látky osobám, které byly v minulosti infikovány virem SARS-CoV-2. Úplné základní očkování se tak označí N/C = 1. Například:

| — | 1/1 označuje dokončení základního očkování jednou dávkou nebo dokončení základního očkování sestávajícího z jedné dávky dvoudávkové očkovací látky podané uzdravené osobě v souladu s očkovacím schématem uplatňovaným daným členským státem, |
| --- | --- |

—

1/1 označuje dokončení základního očkování jednou dávkou nebo dokončení základního očkování sestávajícího z jedné dávky dvoudávkové očkovací látky podané uzdravené osobě v souladu s očkovacím schématem uplatňovaným daným členským státem,

| — | 2/2 označuje dokončení základního očkování dvěma dávkami. |
| --- | --- |

—

2/2 označuje dokončení základního očkování dvěma dávkami.

Pokud se základní očkování rozšíří, například u osob s vážně oslabeným imunitním systémem, nebo pokud nebyl dodržen doporučený interval mezi základními dávkami, musí být všechny tyto dávky zakódovány jako dodatečné dávky spadající do oddílu 5.2.

5.2.   Dodatečné dávky

Pokud osoba dostává dávky po základním očkování, tyto dodatečné dávky (X) se odrazí v odpovídajících certifikátech zvýšením počtu podaných dávek (N) a celkového počtu dávek (C) (výsledkem je (N+X)/(C+X)). Například:

| — | 2/2 označuje podání dodatečné dávky po základním očkování jednou dávkou nebo podání dodatečné dávky po dokončení základního očkování sestávajícího z jedné dávky dvoudávkové očkovací látky podané uzdravené osobě v souladu s očkovacím schématem uplatňovaným daným členským státem, |
| --- | --- |

—

2/2 označuje podání dodatečné dávky po základním očkování jednou dávkou nebo podání dodatečné dávky po dokončení základního očkování sestávajícího z jedné dávky dvoudávkové očkovací látky podané uzdravené osobě v souladu s očkovacím schématem uplatňovaným daným členským státem,

| — | 3/3 označuje podání dodatečné dávky po základním očkování dvěma dávkami. |
| --- | --- |

—

3/3 označuje podání dodatečné dávky po základním očkování dvěma dávkami.

Dodatečné dávky podané po dokončení základního očkování se tedy uvedou jako (N+X)/(C+X) = 1.

Certifikáty o očkování vydané do 31. prosince 2021 se nadále uznávají, i když se řídí odlišným pravidlem pro kódování pořadí v rámci řady dávek nebo celkového počtu dávek v rámci řady. Za tímto účelem mohou být přijata technická opatření.

V právním rámci stanoveném nařízením (EU) 2021/953 mohou členské státy přijmout opatření k řešení situace zranitelných skupin, které mohou obdržet dodatečné dávky přednostně. Například pokud se členský stát rozhodne podávat dodatečné dávky pouze konkrétním podskupinám obyvatelstva, může se v souladu s čl. 5 odst. 1 nařízení (EU) 2021/953 rozhodnout, že bude vydávat certifikáty o očkování uvádějící podání těchto dodatečných dávek pouze na žádost, a nikoli automaticky. Pokud jsou taková opatření přijata, uvědomí členské státy dotčené osoby o těchto opatřeních i tom, že mohou nadále používat certifikát získaný po dokončení standardního základního očkování.

6.   Členský stát nebo třetí země, v nichž byla očkovací látka podána / byl test proveden

Upřednostňovaný systém kódování: kódy zemí podle ISO 3166.

Použije se v certifikátech 1, 2 a 3.

Obsah souboru hodnot: úplný seznam dvoupísmenných kódů, který je k dispozici jako soubor hodnot definovaných ve standardu FHIR (http://hl7.org/fhir/ValueSet/iso3166-1-2). Pokud očkování nebo test provedla mezinárodní organizace (např. UNHCR nebo WHO) a nejsou k dispozici žádné informace o zemi, použije se kód organizace. Tyto dodatečné kódy zveřejňuje a pravidelně aktualizuje Komise s podporou sítě pro elektronické zdravotnictví.

7.   Druh testu

Použije se v certifikátu 2 a dále v certifikátu 3, pokud je prostřednictvím aktu v přenesené pravomoci zavedena podpora pro vydávání certifikátů o zotavení založených na jiných druzích testů, než je NAAT.

Použijí se tyto kódy:

| Kód | Zobrazení | Název systému kódování | URL systému kódování | OID systému kódování | Verze systému kódování |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| LP6464-4 | Amplifikace nukleových kyselin se sondou na detekci | LOINC | http://loinc.org | 2.16.840.1.113883.6.1 | 2.69 |
| LP217198-3 | Rychlý imunologický test | LOINC | http://loinc.org | 2.16.840.1.113883.6.1 | 2.69 |

Kód

Zobrazení

Název systému kódování

URL systému kódování

OID systému kódování

Verze systému kódování

LP6464-4

Amplifikace nukleových kyselin se sondou na detekci

LOINC

http://loinc.org

2.16.840.1.113883.6.1

2.69

LP217198-3

Rychlý imunologický test

LOINC

http://loinc.org

2.16.840.1.113883.6.1

2.69

8.   Výrobce a obchodní název použitého testu (pro test NAAT nepovinné)

Použije se v certifikátu 2.

Obsah souboru hodnot zahrnuje výběr rychlých testů na antigen uvedených ve společném a aktualizovaném seznamu rychlých testů na antigen pro diagnostiku onemocnění COVID-19, který byl sestaven na základě doporučení Rady 2021/C 24/01 a schválen Výborem pro zdravotní bezpečnost. Tento seznam spravuje Společné výzkumné středisko v rámci databáze diagnostických prostředků in vitro a metod testování pro onemocnění COVID-19, která je k dispozici na adrese: https://covid-19-diagnostics.jrc.ec.europa.eu/devices/hsc-common-recognition-rat

Pro tento systém kódování se použijí relevantní pole, jako je identifikátor testovacího prostředku, název testu a výrobce, podle strukturovaného formátu Společného výzkumného střediska, který je k dispozici na adrese: https://covid-19-diagnostics.jrc.ec.europa.eu/devices

9.   Výsledek testu

Použije se v certifikátu 2.

Použijí se tyto kódy:

| Kód | Zobrazení | Název systému kódování | URL systému kódování | OID systému kódování | Verze systému kódování |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 260415000 | Nedetekováno | SNOMED CT | http://snomed.info/sct | 2.16.840.1.113883.6.96 | 2021-01-31 |
| 260373001 | Detekováno | SNOMED CT | http://snomed.info/sct | 2.16.840.1.113883.6.96 | 2021-01-31 |

Kód

Zobrazení

Název systému kódování

URL systému kódování

OID systému kódování

Verze systému kódování

260415000

Nedetekováno

SNOMED CT

http://snomed.info/sct

2.16.840.1.113883.6.96

2021-01-31

260373001

Detekováno

SNOMED CT

http://snomed.info/sct

2.16.840.1.113883.6.96

2021-01-31

---

PŘÍLOHA II

Oddíl 3 přílohy III prováděcího rozhodnutí (EU) 2021/1073 se nahrazuje tímto:

„3.   Všeobecné požadavky

V souvislosti s UCI musí být splněny tyto zastřešující požadavky:

| 1) | Znaková sada: povoleny jsou pouze velká písmena a číslice US-ASCII („A“ až „Z“, „0“ až „9“), dále pak zvláštní oddělovací znaky podle RFC3986 (1), jmenovitě {„/“, „#“, „:“}. |
| --- | --- |

1)

Znaková sada: povoleny jsou pouze velká písmena a číslice US-ASCII („A“ až „Z“, „0“ až „9“), dále pak zvláštní oddělovací znaky podle RFC3986 (1), jmenovitě {„/“, „#“, „:“}.

| 2) | Maximální délka: při konstrukci se musí cílit na délku v rozmezí 27–30 znaků (2). |
| --- | --- |

2)

Maximální délka: při konstrukci se musí cílit na délku v rozmezí 27–30 znaků (2).

| 3) | Předpona verze: jedná se o verzi schématu UCI. Předpona verze je pro tuto verzi dokumentu „01“; předpona verze se skládá ze dvou číslic. |
| --- | --- |

3)

Předpona verze: jedná se o verzi schématu UCI. Předpona verze je pro tuto verzi dokumentu „01“; předpona verze se skládá ze dvou číslic.

| 4) | Předpona země: kód země je specifikován podle normy ISO 3166-1. Delší kódy, např. 3 znaky a více (například „UNHCR“), jsou vyhrazeny pro budoucí použití. |
| --- | --- |

4)

Předpona země: kód země je specifikován podle normy ISO 3166-1. Delší kódy, např. 3 znaky a více (například „UNHCR“), jsou vyhrazeny pro budoucí použití.

| 5) | Přípona kódu / kontrolní součet:






  5.1 | Členské státy musí použít kontrolní součet, pokud je pravděpodobné, že může dojít k poškození při přenosu, přepisu (člověkem) nebo jiným způsobem (například při použití v tištěné podobě). |
| --- | --- | --- |

5)

Přípona kódu / kontrolní součet:

5.1

Členské státy musí použít kontrolní součet, pokud je pravděpodobné, že může dojít k poškození při přenosu, přepisu (člověkem) nebo jiným způsobem (například při použití v tištěné podobě).

| 5.2 | Kontrolní součet se nesmí používat k ověřování platnosti certifikátu a technicky vzato není součástí identifikátoru, nýbrž slouží pouze k ověření integrity kódu. Tento kontrolní součet musí být souhrnem celého UCI ve formátu pro digitální přenos podle normy ISO-7812-1 (LUHN-10) (3). Od ostatních částí UCI je kontrolní součet oddělen znakem „#“. |
| --- | --- |

5.2

Kontrolní součet se nesmí používat k ověřování platnosti certifikátu a technicky vzato není součástí identifikátoru, nýbrž slouží pouze k ověření integrity kódu. Tento kontrolní součet musí být souhrnem celého UCI ve formátu pro digitální přenos podle normy ISO-7812-1 (LUHN-10) (3). Od ostatních částí UCI je kontrolní součet oddělen znakem „#“.

Musí být zajištěna zpětná kompatibilita: členské státy, které v průběhu času mění strukturu svých identifikátorů (v rámci hlavní verze, v současné době stanovené jako v1), musí zajistit, aby kterékoli dva identifikátory, které jsou totožné, reprezentovaly tentýž certifikát o očkování / totéž potvrzení. Jinými slovy, členské státy nemohou identifikátory recyklovat.

---

(1)  rfc3986 (ietf.org)

1

(2)  Při implementaci s kódy QR by členské státy mohly uvažovat o další sadě znaků až do celkové délky 72 znaků (včetně 27–30 znaků samotného identifikátoru), která by umožnila předávání dalších informací. Specifikace těchto informací je věcí členských států.

2

(3)  Algoritmus Luhn mod N je rozšířením algoritmu Luhn (který je znám rovněž jako algoritmus mod 10), který pracuje s číselnými kódy a používá se například pro výpočet kontrolního součtu čísel kreditních karet. Uvedené rozšíření umožňuje algoritmu pracovat se sekvencemi hodnot v libovolné bázi (v našem případě s písmeny).“
  “

3

---

PŘÍLOHA III

„PŘÍLOHA V

JAVASCRIPTOVÁ OBJEKTOVÁ NOTACE (JSON)

1.   Úvod

Tato příloha stanoví strukturu technických údajů pro digitální certifikáty EU COVID (EUDCC), které jsou prezentovány jako schéma JSON. Dokument obsahuje konkrétní pokyny týkající se jednotlivých datových polí.

2.   Umístění a verze schématu JSON

Autorizované úřední schéma JSON pro EUDCC je k dispozici na adrese https://github.com/ehn-dcc-development/ehn-dcc-schema. Jiná umístění nejsou autorizována, ale mohou být použita pro přípravu nadcházejících revizí.

Ve výchozím nastavení je stávající verze, která je uvedena v této příloze a je podporována všemi zeměmi, které ji v současné době používají, zobrazena na uvedeném URL.

Nadcházející příští verze, kterou mají do určeného data akceptovat všechny země, je k dispozici na uvedené adrese URL pod příslušnou značkou verze a podrobněji popsána v souboru Readme.

3.   Společné struktury a všeobecné požadavky

Digitální certifikát EU COVID se nevydá, pokud kvůli chybějícím informacím nelze správně vyplnit všechna datová pole v souladu s touto specifikací. Tím není dotčena povinnost členských států vydávat digitální certifikáty EU COVID.

Informace ve všech polích lze poskytnout s použitím celé sady znaků UNICODE 13.0 kódovaných pomocí UTF-8, pokud nejsou výslovně omezeny na soubory hodnot nebo užší soubory znaků.

Společná struktura je tato:

"JSON": {

"ver": <informace o verzi>,

"nam": {

<informace o jméně osoby>

},

"dob": <datum narození>,

"v" nebo "t" nebo "r": [

{< informace o dávce očkování nebo testu nebo zotavení, jedna položka>}

]

}

Podrobné informace o jednotlivých skupinách a polích jsou uvedeny v dalších oddílech.

3.1.   Verze

Musí být poskytnuty informace o verzi. Verze se vytvářejí podle systému „Semantic Versioning“ (semver: https://semver.org). Při vytváření se musí jednat o jednu z oficiálně zveřejněných verzí (stávající verze nebo jedna ze starších oficiálně zveřejněných verzí). Pro další podrobnosti viz oddíl „JSON Schema location“.

| ID pole | Název pole | Pokyny |
| --- | --- | --- |
| ver | Verze schématu | Musí odpovídat identifikátoru verze schématu použitému k vystavení EUDCC.
  Příklad:
  "ver": "1.3.0" |

ID pole

Název pole

Pokyny

ver

Verze schématu

Musí odpovídat identifikátoru verze schématu použitému k vystavení EUDCC.

Příklad:

"ver": "1.3.0"

3.2.   Jméno a datum narození osoby

Jméno osoby je oficiální celé jméno osoby odpovídající jménu uvedenému v cestovních dokladech. Identifikátor struktury je nam. Uvede se přesně 1 (jedno) jméno osoby.

| ID pole | Název pole | Pokyny |
| --- | --- | --- |
| nam/fn | Příjmení | Příjmení držitele.
  Uvede se přesně 1 (jedno) neprázdné pole obsahující všechna příjmení. V případě více příjmení se tato příjmení oddělí mezerou. Kombinovaná jména včetně spojovníků nebo podobných znaků však musí zůstat stejná.
  Příklady:
  "fn": "Musterfrau-Gößinger"
  "fn": "Musterfrau-Gößinger Müller" |
| nam/fnt | Standardizované (standardizovaná) příjmení | Příjmení držitele transliterované (transliterovaná) podle stejné konvence jako ve strojově čitelných cestovních dokladech držitele (jako jsou pravidla definovaná v dokumentu ICAO 9303 části 3).
  Uvede se přesně 1 (jedno) neprázdné pole obsahující pouze znaky A-Z a <. Maximální délka: 80 znaků (podle specifikace ICAO 9303 ).
  Příklady:
  "fnt": "MUSTERFRAU<GOESSINGER"
  "fnt": "MUSTERFRAU<GOESSINGER<MUELLER" |
| nam/gn | Jméno (jména) | Jméno (jména), např. křestní jméno (jména) držitele.
  Nemá-li držitel žádné jméno, pole se přeskočí.
  Ve všech ostatních případech se uvede přesně 1 (jedno) neprázdné pole obsahující všechna jména. V případě více jmen se tato jména oddělí mezerou.
  Příklad:
  "gn": "Isolde Erika" |
| nam/gnt | Standardizované jméno (standardizovaná jména) | Jméno (jména) držitele transliterované (transliterovaná) podle stejné konvence jako ve strojově čitelných cestovních dokladech držitele (jako jsou pravidla definovaná v dokumentu ICAO 9303 části 3).
  Nemá-li držitel žádné jméno, pole se přeskočí.
  Ve všech ostatních případech se uvede přesně 1 (jedno) neprázdné pole obsahující pouze znaky A-Z a <. Maximální délka: 80 znaků.
  Příklad:
  "gnt": "ISOLDE<ERIKA" |
| dob | Datum narození | Datum narození držitele digitálního certifikátu COVID.
  Úplné nebo částečné datum bez časového údaje omezené na rozmezí od 1900-01-01 do 2099-12-31.
  Pokud je známo úplné nebo částečné datum narození, uvede se přesně 1 (jedno) neprázdné pole. Není-li datum narození známo ani částečně, pole se nastaví na prázdný řetězec "". To by mělo odpovídat informacím uvedeným v cestovních dokladech.
  Je-li k dispozici údaj o datu narození, použije se jeden z následujících formátů ISO 8601. Jiné možnosti nejsou podporovány.
  RRRR-MM-DD
  RRRR-MM
  RRRR
  (Ověřovací aplikace může vykázat chybějící části data narození za použití konvence XX stejně jako u strojově čitelných cestovních dokladů, např. 1990-XX-XX.)
  Příklady:
  "dob": "1979-04-14"
  "dob": "1901-08"
  "dob": "1939"
  "dob": "" |

ID pole

Název pole

Pokyny

nam/fn

Příjmení

Příjmení držitele.

Uvede se přesně 1 (jedno) neprázdné pole obsahující všechna příjmení. V případě více příjmení se tato příjmení oddělí mezerou. Kombinovaná jména včetně spojovníků nebo podobných znaků však musí zůstat stejná.

Příklady:

"fn": "Musterfrau-Gößinger"

"fn": "Musterfrau-Gößinger Müller"

nam/fnt

Standardizované (standardizovaná) příjmení

Příjmení držitele transliterované (transliterovaná) podle stejné konvence jako ve strojově čitelných cestovních dokladech držitele (jako jsou pravidla definovaná v dokumentu ICAO 9303 části 3).

Uvede se přesně 1 (jedno) neprázdné pole obsahující pouze znaky A-Z a <. Maximální délka: 80 znaků (podle specifikace ICAO 9303 ).

Příklady:

"fnt": "MUSTERFRAU<GOESSINGER"

"fnt": "MUSTERFRAU<GOESSINGER<MUELLER"

nam/gn

Jméno (jména)

Jméno (jména), např. křestní jméno (jména) držitele.

Nemá-li držitel žádné jméno, pole se přeskočí.

Ve všech ostatních případech se uvede přesně 1 (jedno) neprázdné pole obsahující všechna jména. V případě více jmen se tato jména oddělí mezerou.

Příklad:

"gn": "Isolde Erika"

nam/gnt

Standardizované jméno (standardizovaná jména)

Jméno (jména) držitele transliterované (transliterovaná) podle stejné konvence jako ve strojově čitelných cestovních dokladech držitele (jako jsou pravidla definovaná v dokumentu ICAO 9303 části 3).

Nemá-li držitel žádné jméno, pole se přeskočí.

Ve všech ostatních případech se uvede přesně 1 (jedno) neprázdné pole obsahující pouze znaky A-Z a <. Maximální délka: 80 znaků.

Příklad:

"gnt": "ISOLDE<ERIKA"

dob

Datum narození

Datum narození držitele digitálního certifikátu COVID.

Úplné nebo částečné datum bez časového údaje omezené na rozmezí od 1900-01-01 do 2099-12-31.

Pokud je známo úplné nebo částečné datum narození, uvede se přesně 1 (jedno) neprázdné pole. Není-li datum narození známo ani částečně, pole se nastaví na prázdný řetězec "". To by mělo odpovídat informacím uvedeným v cestovních dokladech.

Je-li k dispozici údaj o datu narození, použije se jeden z následujících formátů ISO 8601. Jiné možnosti nejsou podporovány.

RRRR-MM-DD

RRRR-MM

RRRR

(Ověřovací aplikace může vykázat chybějící části data narození za použití konvence XX stejně jako u strojově čitelných cestovních dokladů, např. 1990-XX-XX.)

Příklady:

"dob": "1979-04-14"

"dob": "1901-08"

"dob": "1939"

"dob": ""

3.3.   Skupiny údajů specifických pro daný typ certifikátu

Schéma JSON podporuje tři skupiny údajů, které zahrnují informace specifické pro daný typ certifikátu. Každý EUDCC musí obsahovat přesně 1 (jednu) skupinu. Prázdné skupiny nejsou povoleny.

| Identifikátor skupiny | Název skupiny | Údaje |
| --- | --- | --- |
| v | Skupina týkající se očkování | Pokud existuje, musí obsahovat přesně 1 (jeden) údaj popisující přesně 1 (jednu) dávku očkování (jedna dávka). |
| t | Skupina týkající se testu | Pokud existuje, musí obsahovat přesně 1 (jeden) údaj popisující přesně 1 (jeden) výsledek testu. |
| r | Skupina týkající se zotavení | Pokud existuje, musí obsahovat přesně 1 (jeden) údaj popisující přesně 1 (jedno) potvrzení o zotavení. |

Identifikátor skupiny

Název skupiny

Údaje

v

Skupina týkající se očkování

Pokud existuje, musí obsahovat přesně 1 (jeden) údaj popisující přesně 1 (jednu) dávku očkování (jedna dávka).

t

Skupina týkající se testu

Pokud existuje, musí obsahovat přesně 1 (jeden) údaj popisující přesně 1 (jeden) výsledek testu.

r

Skupina týkající se zotavení

Pokud existuje, musí obsahovat přesně 1 (jeden) údaj popisující přesně 1 (jedno) potvrzení o zotavení.

4.   Údaje specifické pro daný typ certifikátu

4.1.   Certifikát o očkování

Skupina týkající se očkování, pokud existuje, musí obsahovat přesně 1 (jeden) údaj popisující přesně jeden očkovací úkon (jedna dávka). Všechny prvky skupiny týkající se očkování jsou povinné, prázdné hodnoty nejsou podporovány.

| ID pole | Název pole | Pokyny |
| --- | --- | --- |
| v/tg | Onemocnění nebo původce onemocnění, jehož se certifikát týká: COVID-19 (SARS-CoV nebo jedna z jeho variant) | Kódovaná hodnota ze souboru hodnot
  disease-agent-targeted.json.
  Tato hodnota má jeden údaj 840539006, což je kód pro COVID-19 ze SNOMED CT (GPS).
  Uvede se přesně 1 (jedno) neprázdné pole.
  Příklad:
  "tg": "840539006" |
| v/vp | Očkovací látka nebo profylaxe proti onemocnění COVID-19 | Typ použité očkovací látky nebo profylaxe.
  Kódovaná hodnota ze souboru hodnot
  vaccine-prophylaxis.json.
  Soubor hodnot je distribuován z brány EUDCC Gateway.
  Uvede se přesně 1 (jedno) neprázdné pole.
  Příklad:
  "vp": "1119349007" (očkovací látka proti SARS-CoV-2 na bázi mRNA) |
| v/mp | Přípravek – očkovací látka proti onemocnění COVID-19 | Léčivý přípravek použitý pro tuto konkrétní dávku očkování. Kódovaná hodnota ze souboru hodnot
  vaccine-medicinal-product.json.
  Soubor hodnot je distribuován z brány EUDCC Gateway.
  Uvede se přesně 1 (jedno) neprázdné pole. Příklad:
  "mp": "EU/1/20/1528" (Comirnaty) |
| v/ma | Držitel rozhodnutí o registraci očkovací látky proti onemocnění COVID-19 nebo výrobce očkovací látky proti onemocnění COVID-19 | Držitel rozhodnutí o registraci nebo výrobce, pokud neexistuje žádný držitel rozhodnutí o registraci. Kódovaná hodnota ze souboru hodnot
  vaccine-mah-manf.json.
  Soubor hodnot je distribuován z brány EUDCC Gateway.
  Uvede se přesně 1 (jedno) neprázdné pole. Příklad:
  "ma": "ORG-100030215" (Biontech Manufacturing GmbH) |
| v/dn | Pořadí v rámci řady dávek | Pořadové číslo (kladné celé číslo) dávky podané během tohoto očkovacího úkonu. 1 pro první dávku, 2 pro druhou dávku atd. Specifičtější pravidla jsou stanovena v příloze II oddíle 5.
  Uvede se přesně 1 (jedno) neprázdné pole.
  Příklady:
  "dn": "1" (první dávka)
  "dn": "2" (druhá dávka)
  "dn": "3" (třetí dávka) |
| v/sd | Celkový počet dávek v rámci řady | Celkový počet dávek (kladné celé číslo) v rámci očkování. Specifičtější pravidla jsou stanovena v příloze II oddíle 5.
  Uvede se přesně 1 (jedno) neprázdné pole.
  Příklady:
  "sd": "1" (v případě základního očkování jednou dávkou)
  "sd": "2" (v případě základního očkování dvěma dávkami nebo pro dodatečnou dávku po základním očkování jednou dávkou)
  "sd": "3" (např. v případě dodatečných dávek po základním očkování dvěma dávkami) |
| v/dt | Datum očkování | Datum podání popsané dávky ve formátu RRRR-MM-DD (úplné datum bez časového údaje). Jiné formáty nejsou podporovány.
  Uvede se přesně 1 (jedno) neprázdné pole. Příklad:
  "dt": ""2021-03-28" |
| v/co | Členský stát nebo třetí země, v nichž byla očkovací látka podána | Země vyjádřená jako dvoupísmenný kód ISO3166 (DOPORUČENO) nebo odkaz na mezinárodní organizaci odpovědnou za očkovací úkon (např. UNHCR nebo WHO). Kódovaná hodnota ze souboru hodnot country-2-codes.json.
  Soubor hodnot je distribuován z brány EUDCC Gateway.
  Uvede se přesně 1 (jedno) pole.
  Příklad:
  "co": "CZ"
  "co": "UNHCR" |
| v/is | Vydavatel certifikátu | Název organizace, která certifikát vydala. Identifikátory jsou povoleny jako součást názvu, ale nedoporučuje se používat je jednotlivě bez názvu jako text. Maximálně 80 znaků UTF-8.
  Uvede se přesně 1 (jedno) neprázdné pole. Příklad:
  "is": "Ministerstvo zdravotnictví České republiky"
  "is": "Očkovací středisko Jižní oblast 3" |
| v/ci | Jedinečný identifikátor certifikátu | Jedinečný identifikátor certifikátu (UVCI), jak je specifikován na adrese https://ec.europa.eu/health/sites/default/files/ehealth/docs/vaccination-proof_interoperability-guidelines_en.pdf
  Zahrnutí kontrolního součtu je nepovinné. Lze doplnit předponu "URN:UVCI:" .
  Uvede se přesně 1 (jedno) neprázdné pole.
  Příklady:
  "ci": "URN:UVCI:01:NL:187/37512422923"
  "ci": "URN:UVCI:01:AT:10807843F94AEE0EE5093FBC254BD813#B" |

ID pole

Název pole

Pokyny

v/tg

Onemocnění nebo původce onemocnění, jehož se certifikát týká: COVID-19 (SARS-CoV nebo jedna z jeho variant)

Kódovaná hodnota ze souboru hodnot

disease-agent-targeted.json.

Tato hodnota má jeden údaj 840539006, což je kód pro COVID-19 ze SNOMED CT (GPS).

Uvede se přesně 1 (jedno) neprázdné pole.

Příklad:

"tg": "840539006"

v/vp

Očkovací látka nebo profylaxe proti onemocnění COVID-19

Typ použité očkovací látky nebo profylaxe.

Kódovaná hodnota ze souboru hodnot

vaccine-prophylaxis.json.

Soubor hodnot je distribuován z brány EUDCC Gateway.

Uvede se přesně 1 (jedno) neprázdné pole.

Příklad:

"vp": "1119349007" (očkovací látka proti SARS-CoV-2 na bázi mRNA)

v/mp

Přípravek – očkovací látka proti onemocnění COVID-19

Léčivý přípravek použitý pro tuto konkrétní dávku očkování. Kódovaná hodnota ze souboru hodnot

vaccine-medicinal-product.json.

Soubor hodnot je distribuován z brány EUDCC Gateway.

Uvede se přesně 1 (jedno) neprázdné pole. Příklad:

"mp": "EU/1/20/1528" (Comirnaty)

v/ma

Držitel rozhodnutí o registraci očkovací látky proti onemocnění COVID-19 nebo výrobce očkovací látky proti onemocnění COVID-19

Držitel rozhodnutí o registraci nebo výrobce, pokud neexistuje žádný držitel rozhodnutí o registraci. Kódovaná hodnota ze souboru hodnot

vaccine-mah-manf.json.

Soubor hodnot je distribuován z brány EUDCC Gateway.

Uvede se přesně 1 (jedno) neprázdné pole. Příklad:

"ma": "ORG-100030215" (Biontech Manufacturing GmbH)

v/dn

Pořadí v rámci řady dávek

Pořadové číslo (kladné celé číslo) dávky podané během tohoto očkovacího úkonu. 1 pro první dávku, 2 pro druhou dávku atd. Specifičtější pravidla jsou stanovena v příloze II oddíle 5.

Uvede se přesně 1 (jedno) neprázdné pole.

Příklady:

"dn": "1" (první dávka)

"dn": "2" (druhá dávka)

"dn": "3" (třetí dávka)

v/sd

Celkový počet dávek v rámci řady

Celkový počet dávek (kladné celé číslo) v rámci očkování. Specifičtější pravidla jsou stanovena v příloze II oddíle 5.

Uvede se přesně 1 (jedno) neprázdné pole.

Příklady:

"sd": "1" (v případě základního očkování jednou dávkou)

"sd": "2" (v případě základního očkování dvěma dávkami nebo pro dodatečnou dávku po základním očkování jednou dávkou)

"sd": "3" (např. v případě dodatečných dávek po základním očkování dvěma dávkami)

v/dt

Datum očkování

Datum podání popsané dávky ve formátu RRRR-MM-DD (úplné datum bez časového údaje). Jiné formáty nejsou podporovány.

Uvede se přesně 1 (jedno) neprázdné pole. Příklad:

"dt": ""2021-03-28"

v/co

Členský stát nebo třetí země, v nichž byla očkovací látka podána

Země vyjádřená jako dvoupísmenný kód ISO3166 (DOPORUČENO) nebo odkaz na mezinárodní organizaci odpovědnou za očkovací úkon (např. UNHCR nebo WHO). Kódovaná hodnota ze souboru hodnot country-2-codes.json.

Soubor hodnot je distribuován z brány EUDCC Gateway.

Uvede se přesně 1 (jedno) pole.

Příklad:

"co": "CZ"

"co": "UNHCR"

v/is

Vydavatel certifikátu

Název organizace, která certifikát vydala. Identifikátory jsou povoleny jako součást názvu, ale nedoporučuje se používat je jednotlivě bez názvu jako text. Maximálně 80 znaků UTF-8.

Uvede se přesně 1 (jedno) neprázdné pole. Příklad:

"is": "Ministerstvo zdravotnictví České republiky"

"is": "Očkovací středisko Jižní oblast 3"

v/ci

Jedinečný identifikátor certifikátu

Jedinečný identifikátor certifikátu (UVCI), jak je specifikován na adrese https://ec.europa.eu/health/sites/default/files/ehealth/docs/vaccination-proof_interoperability-guidelines_en.pdf

Zahrnutí kontrolního součtu je nepovinné. Lze doplnit předponu "URN:UVCI:" .

Uvede se přesně 1 (jedno) neprázdné pole.

Příklady:

"ci": "URN:UVCI:01:NL:187/37512422923"

"ci": "URN:UVCI:01:AT:10807843F94AEE0EE5093FBC254BD813#B"

4.2.   Certifikát o testu

Skupina týkající se testu, pokud existuje, musí obsahovat přesně 1 (jeden) údaj popisující přesně jeden výsledek testu.

| ID pole | Název pole | Pokyny |
| --- | --- | --- |
| t/tg | Onemocnění nebo původce onemocnění, jehož se certifikát týká: COVID-19 (SARS-CoV nebo jedna z jeho variant) | Kódovaná hodnota ze souboru hodnot disease-agent-targeted.json.
  Tato hodnota má jeden údaj 840539006, což je kód pro COVID-19 ze SNOMED CT (GPS).
  Uvede se přesně 1 (jedno) neprázdné pole.
  Příklad:
  "tg": "840539006" |
| t/tt | Druh testu | Druh použitého testu na základě materiálu, na který se test zaměřuje. Kódovaná hodnota ze souboru hodnot (na základě LOINC). Hodnoty mimo soubor hodnot nejsou povoleny.
  Uvede se přesně 1 (jedno) neprázdné pole.
  Příklad:
  "tt": "LP6464-4" (amplifikace nukleových kyselin se sondou na detekci)
  "tt": "LP217198-3" (rychlý imunologický test) |
| t/nm | Název testu (pouze test založený na amplifikaci nukleových kyselin) | Název použitého testu založeného na amplifikaci nukleových kyselin (NAAT). Název by měl obsahovat jméno výrobce testu a obchodní název testu, oddělené čárkou.
  Pro NAAT: toto pole je nepovinné.
  Pro rychlý test na antigen (RAT): pole se nepoužije, protože název testu je dodáván nepřímo prostřednictvím identifikátoru testovacího prostředku (t/ma).
  Je-li toto pole uvedeno, nesmí být prázdné.
  Příklad:
  "nm": "ELITechGroup, SARS-CoV-2 ELITe MGB® Kit" |
| t/ma | Identifikátor testovacího prostředku (pouze rychlé testy na antigen) | Identifikátor prostředku pro rychlý test na antigen (RAT) z databáze JRC. Soubor hodnot (společný seznam Výboru pro zdravotní bezpečnost):






  — | Všechny rychlé testy na antigen ve společném seznamu Výboru pro zdravotní bezpečnost (čitelný okem). |

ID pole

Název pole

Pokyny

t/tg

Onemocnění nebo původce onemocnění, jehož se certifikát týká: COVID-19 (SARS-CoV nebo jedna z jeho variant)

Kódovaná hodnota ze souboru hodnot disease-agent-targeted.json.

Tato hodnota má jeden údaj 840539006, což je kód pro COVID-19 ze SNOMED CT (GPS).

Uvede se přesně 1 (jedno) neprázdné pole.

Příklad:

"tg": "840539006"

t/tt

Druh testu

Druh použitého testu na základě materiálu, na který se test zaměřuje. Kódovaná hodnota ze souboru hodnot (na základě LOINC). Hodnoty mimo soubor hodnot nejsou povoleny.

Uvede se přesně 1 (jedno) neprázdné pole.

Příklad:

"tt": "LP6464-4" (amplifikace nukleových kyselin se sondou na detekci)

"tt": "LP217198-3" (rychlý imunologický test)

t/nm

Název testu (pouze test založený na amplifikaci nukleových kyselin)

Název použitého testu založeného na amplifikaci nukleových kyselin (NAAT). Název by měl obsahovat jméno výrobce testu a obchodní název testu, oddělené čárkou.

Pro NAAT: toto pole je nepovinné.

Pro rychlý test na antigen (RAT): pole se nepoužije, protože název testu je dodáván nepřímo prostřednictvím identifikátoru testovacího prostředku (t/ma).

Je-li toto pole uvedeno, nesmí být prázdné.

Příklad:

"nm": "ELITechGroup, SARS-CoV-2 ELITe MGB® Kit"

t/ma

Identifikátor testovacího prostředku (pouze rychlé testy na antigen)

Identifikátor prostředku pro rychlý test na antigen (RAT) z databáze JRC. Soubor hodnot (společný seznam Výboru pro zdravotní bezpečnost):

—

Všechny rychlé testy na antigen ve společném seznamu Výboru pro zdravotní bezpečnost (čitelný okem).

| — | https://covid-19-diagnostics.jrc.ec.europa.eu/devices/hsc-common-recognition-rat (strojově čitelný, soubor hodnot tvoří hodnoty pole id_device zahrnuté na seznamu). |
| --- | --- |

—

https://covid-19-diagnostics.jrc.ec.europa.eu/devices/hsc-common-recognition-rat (strojově čitelný, soubor hodnot tvoří hodnoty pole id_device zahrnuté na seznamu).

V zemích EU/EHP vydají vydavatelé certifikáty pouze pro testy, které patří do aktuálně platného souboru hodnot. Soubor hodnot se aktualizuje každých 24 hodin.

Hodnoty mimo soubor hodnot mohou být použity v certifikátech vydaných třetími zeměmi, identifikátory však stále musejí pocházet z databáze JRC. Použití jiných identifikátorů, například těch, které poskytují přímo výrobci testů, není povoleno.

Ověřovatelé detekují hodnoty, které nepatří do aktuálního souboru hodnot, a zobrazují certifikáty opatřené těmito hodnotami jako neplatné. Pokud je identifikátor ze souboru hodnot odstraněn, mohou být certifikáty obsahující tento identifikátor uznány po dobu nejvýše 72 hodin od data odstranění.

Soubor hodnot je distribuován z brány EUDCC Gateway.

Pro RAT: uvede se přesně 1 (jedno) neprázdné pole.

Pro NAAT: pole se nepoužije, a to ani v případě, že je identifikátor testu NAA k dispozici v databázi JRC.

Příklad:

"ma": "344" (SD BIOSENSOR Inc, STANDARD F COVID-19 Ag FIA)

t/sc

Datum a čas odběru vzorku pro test

Datum a čas, kdy byl vzorek pro test odebrán. Údaj o čase musí zahrnovat informace o časovém pásmu. Tato hodnota neoznačuje okamžik, kdy byl získán výsledek testu.

Uvede se přesně 1 (jedno) neprázdné pole.

Použije se jeden z následujících formátů ISO 8601. Jiné možnosti nejsou podporovány.

RRRR-MM-DDThh:mm:ssZ

RRRR-MM-DDThh:mm:ss[+-]hh

RRRR-MM-DDThh:mm:ss[+-]hhmm

RRRR-MM-DDThh:mm:ss[+-]hh:mm

Příklady:

"sc": "2021-08-20T10:03:12Z" (čas v UTC)

"sc": "2021-08-20T12:03:12+02" (čas v SELČ)

"sc": "2021-08-20T12:03:12+0200" (čas v SELČ)

"sc": "2021-08-20T12:03:12+02:00" (čas v SELČ)

t/tr

Výsledek testu

Výsledek testu. Kódovaná hodnota ze souboru hodnot test-result.json (na základě SNOMED CT, GPS).

Uvede se přesně 1 (jedno) neprázdné pole.

Příklad:

"tr": "260415000" (nedetekováno)

t/tc

Testovací středisko nebo zařízení

Jméno aktéra, který test provedl. Identifikátory jsou povoleny jako součást názvu, ale nedoporučuje se používat je jednotlivě bez názvu jako text. Maximálně 80 znaků UTF-8. Jakékoli dodatečné znaky by měly být zredukovány. Název není určen pro automatické ověřování.

Pro testy NAAT: uvede se přesně 1 (jedno) neprázdné pole.

Pro testy RAT: toto pole je nepovinné. Je-li toto pole uvedeno, nesmí být prázdné.

Příklad:

"tc": "Testovací středisko Západní oblast 245"

t/co

Členský stát nebo třetí země, v nichž byl test proveden

Země vyjádřená jako dvoupísmenný kód ISO3166 (DOPORUČENO) nebo odkaz na mezinárodní organizaci odpovědnou za provedení testu (např. UNHCR nebo WHO). Kódovaná hodnota ze souboru hodnot country-2-codes.json.

Soubor hodnot je distribuován z brány EUDCC Gateway.

Uvede se přesně 1 (jedno) pole.

Příklady:

"co": "CZ"

"co": "UNHCR"

t/is

Vydavatel certifikátu

Název organizace, která certifikát vydala. Identifikátory jsou povoleny jako součást názvu, ale nedoporučuje se používat je jednotlivě bez názvu jako text. Maximálně 80 znaků UTF-8.

Uvede se přesně 1 (jedno) neprázdné pole.

Příklady:

"is": "Ministerstvo zdravotnictví České republiky"

"is": "Zdravotnický orgán v severozápadním regionu"

t/ci

Jedinečný identifikátor certifikátu

Jedinečný identifikátor certifikátu (UVCI), jak je specifikován na adrese vaccination-proof_interoperability-guidelines_en.pdf (europa.eu)

Zahrnutí kontrolního součtu je nepovinné. Lze doplnit předponu "URN:UVCI:" .

Uvede se přesně 1 (jedno) neprázdné pole.

Příklady:

"ci": "URN:UVCI:01:NL:187/37512422923"

"ci": "URN:UVCI:01:AT:10807843F94AEE0EE5093FBC254BD813#B"

4.3.   Certifikát o zotavení

Skupina týkající se zotavení, pokud existuje, musí obsahovat přesně 1 (jeden) údaj popisující přesně jedno potvrzení o zotavení. Všechny prvky skupiny týkající se zotavení jsou povinné, prázdné hodnoty nejsou podporovány.

| ID pole | Název pole | Pokyny |
| --- | --- | --- |
| r/tg | Onemocnění, z něhož se držitel uzdravil, nebo původce onemocnění COVID-19 (SARS-CoV-2 nebo jedna z jeho variant) | Kódovaná hodnota ze souboru hodnot
  disease-agent-targeted.json.
  Tato hodnota má jeden údaj 840539006, což je kód pro COVID-19 ze SNOMED CT (GPS).
  Uvede se přesně 1 (jedno) neprázdné pole.
  Příklad:
  "tg": "840539006" |
| r/fr | Datum prvního pozitivního výsledku testu NAAT držitele | Datum, kdy byl odebrán vzorek pro test NAAT, který vedl k pozitivnímu výsledku, ve formátu RRRR-MM-DD (vyplnit datum bez časového údaje). Jiné formáty nejsou podporovány.
  Uvede se přesně 1 (jedno) neprázdné pole.
  Příklad:
  "fr": "2021-05-18" |
| r/co | Členský stát nebo třetí země, v nichž byl test proveden | Země vyjádřená jako dvoupísmenný kód ISO3166 (DOPORUČENO) nebo odkaz na mezinárodní organizaci odpovědnou za provedení testu (např. UNHCR nebo WHO). Kódovaná hodnota ze souboru hodnot
  country-2-codes.json.
  Soubor hodnot je distribuován z brány EUDCC Gateway.
  Uvede se přesně 1 (jedno) pole.
  Příklady:
  "co": "CZ"
  "co": "UNHCR" |
| r/is | Vydavatel certifikátu | Název organizace, která certifikát vydala. Identifikátory jsou povoleny jako součást názvu, ale nedoporučuje se používat je jednotlivě bez názvu jako text. Maximálně 80 znaků UTF-8.
  Uvede se přesně 1 (jedno) neprázdné pole. Příklad:
  "is": "Ministerstvo zdravotnictví České republiky"
  "is": "Centrální univerzitní nemocnice" |
| r/df | Certifikát platný od | První den, kdy je certifikát považován za platný. Toto datum nesmí být dřívější než datum vypočtené jako r/fr + 11 dnů.
  Datum musí být uvedeno ve formátu RRRR-MM-DD (úplné datum bez časového údaje). Jiné formáty nejsou podporovány.
  Uvede se přesně 1 (jedno) neprázdné pole.
  Příklad:
  "df": "2021-05-29" |
| r/du | Certifikát platný do | Poslední den, kdy je certifikát považován za platný, který stanoví vydavatel certifikátu. Toto datum nesmí být pozdější než datum vypočtené jako r/fr + 180 dnů.
  Datum musí být uvedeno ve formátu RRRR-MM-DD (úplné datum bez časového údaje). Jiné formáty nejsou podporovány.
  Uvede se přesně 1 (jedno) neprázdné pole.
  Příklad:
  "du": "2021-11-14" |
| r/ci | Jedinečný identifikátor certifikátu | Jedinečný identifikátor certifikátu (UVCI), jak je specifikován na adrese vaccination-proof_interoperability-guidelines_en.pdf (europa.eu)
  Zahrnutí kontrolního součtu je nepovinné. Lze doplnit předponu "URN:UVCI:" .
  Uvede se přesně 1 (jedno) neprázdné pole.
  Příklady:
  "ci": "URN:UVCI:01:NL:187/37512422923"
  "ci": "URN:UVCI:01:AT:10807843F94AEE0EE5093FBC254BD813#B" |

ID pole

Název pole

Pokyny

r/tg

Onemocnění, z něhož se držitel uzdravil, nebo původce onemocnění COVID-19 (SARS-CoV-2 nebo jedna z jeho variant)

Kódovaná hodnota ze souboru hodnot

disease-agent-targeted.json.

Tato hodnota má jeden údaj 840539006, což je kód pro COVID-19 ze SNOMED CT (GPS).

Uvede se přesně 1 (jedno) neprázdné pole.

Příklad:

"tg": "840539006"

r/fr

Datum prvního pozitivního výsledku testu NAAT držitele

Datum, kdy byl odebrán vzorek pro test NAAT, který vedl k pozitivnímu výsledku, ve formátu RRRR-MM-DD (vyplnit datum bez časového údaje). Jiné formáty nejsou podporovány.

Uvede se přesně 1 (jedno) neprázdné pole.

Příklad:

"fr": "2021-05-18"

r/co

Členský stát nebo třetí země, v nichž byl test proveden

Země vyjádřená jako dvoupísmenný kód ISO3166 (DOPORUČENO) nebo odkaz na mezinárodní organizaci odpovědnou za provedení testu (např. UNHCR nebo WHO). Kódovaná hodnota ze souboru hodnot

country-2-codes.json.

Soubor hodnot je distribuován z brány EUDCC Gateway.

Uvede se přesně 1 (jedno) pole.

Příklady:

"co": "CZ"

"co": "UNHCR"

r/is

Vydavatel certifikátu

Název organizace, která certifikát vydala. Identifikátory jsou povoleny jako součást názvu, ale nedoporučuje se používat je jednotlivě bez názvu jako text. Maximálně 80 znaků UTF-8.

Uvede se přesně 1 (jedno) neprázdné pole. Příklad:

"is": "Ministerstvo zdravotnictví České republiky"

"is": "Centrální univerzitní nemocnice"

r/df

Certifikát platný od

První den, kdy je certifikát považován za platný. Toto datum nesmí být dřívější než datum vypočtené jako r/fr + 11 dnů.

Datum musí být uvedeno ve formátu RRRR-MM-DD (úplné datum bez časového údaje). Jiné formáty nejsou podporovány.

Uvede se přesně 1 (jedno) neprázdné pole.

Příklad:

"df": "2021-05-29"

r/du

Certifikát platný do

Poslední den, kdy je certifikát považován za platný, který stanoví vydavatel certifikátu. Toto datum nesmí být pozdější než datum vypočtené jako r/fr + 180 dnů.

Datum musí být uvedeno ve formátu RRRR-MM-DD (úplné datum bez časového údaje). Jiné formáty nejsou podporovány.

Uvede se přesně 1 (jedno) neprázdné pole.

Příklad:

"du": "2021-11-14"

r/ci

Jedinečný identifikátor certifikátu

Jedinečný identifikátor certifikátu (UVCI), jak je specifikován na adrese vaccination-proof_interoperability-guidelines_en.pdf (europa.eu)

Zahrnutí kontrolního součtu je nepovinné. Lze doplnit předponu "URN:UVCI:" .

Uvede se přesně 1 (jedno) neprázdné pole.

Příklady:

"ci": "URN:UVCI:01:NL:187/37512422923"

"ci": "URN:UVCI:01:AT:10807843F94AEE0EE5093FBC254BD813#B"

---

Opravy

| 18.11.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 410/197 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 410/197

---

Oprava nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 ze dne 12. února 2021, kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost

(
  Úřední věstník Evropské unie L 57 ze dne 18. února 2021
  )

Strana 62, Příloha V, bod 3 první odstavec, za písmenem c):

místo:

„Pro účely provádění tohoto pododstavce se použijí tyto vzorce:

| — | v případě písmene a): je-li Ci ≥ MFCi, členský stát i obdrží MFCi |
| --- | --- |

—

v případě písmene a): je-li Ci ≥ MFCi, členský stát i obdrží MFCi

| — | v případě písmene b): je-li Ci < MFCi, členský stát i obdrží Ci |
| --- | --- |

—

v případě písmene b): je-li Ci < MFCi, členský stát i obdrží Ci

kde:

| — | i je dotčený členský stát |
| --- | --- |

—

i je dotčený členský stát

| — | MFC je maximální finanční příspěvek pro dotčený členský stát |
| --- | --- |

—

MFC je maximální finanční příspěvek pro dotčený členský stát

| — | C je výše odhadovaných celkových nákladů na plán pro oživení a odolnost“, |
| --- | --- |

—

C je výše odhadovaných celkových nákladů na plán pro oživení a odolnost“,

má být:

„Pro účely provádění tohoto odstavce se použijí tyto vzorce:

| — | v případě písmene a): je-li Ci ≥ MFCi, členský stát i obdrží MFCi, |
| --- | --- |

—

v případě písmene a): je-li Ci ≥ MFCi, členský stát i obdrží MFCi,

i

i

i

| — | v případě písmene b): je-li Ci < MFCi, členský stát i obdrží Ci, |
| --- | --- |

—

v případě písmene b): je-li Ci < MFCi, členský stát i obdrží Ci,

i

i

i

kde:

| — | i je dotčený členský stát, |
| --- | --- |

—

i je dotčený členský stát,

| — | MFC je maximální finanční příspěvek pro dotčený členský stát, |
| --- | --- |

—

MFC je maximální finanční příspěvek pro dotčený členský stát,

| — | C je výše odhadovaných celkových nákladů na plán pro oživení a odolnost.“. |
| --- | --- |

—

C je výše odhadovaných celkových nákladů na plán pro oživení a odolnost.“.

---

| 18.11.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 410/198 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 410/198

---

Oprava nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2021/771 ze dne 21. ledna 2021, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/848 stanovením zvláštních kritérií a podmínek pro kontroly účetních dokladů v rámci úředních kontrol ekologické produkce a úředních kontrol skupin hospodářských subjektů

(
  Úřední věstník Evropské unie L 165 ze dne 11. května 2021
  )

Strana 26, čl. 1 odst. 4) písm. d):

místo:

| „d) | informace uvedené v bodě 2.1 prvním pododstavci přílohy III nařízení (EU) 2018/848;“, |
| --- | --- |

„d)

informace uvedené v bodě 2.1 prvním pododstavci přílohy III nařízení (EU) 2018/848;“,

má být:

| „d) | informace uvedené v bodě 2.1.1 přílohy III nařízení (EU) 2018/848;“. |
| --- | --- |

„d)

informace uvedené v bodě 2.1.1 přílohy III nařízení (EU) 2018/848;“.

---

| 18.11.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 410/199 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 410/199

---

Oprava prováděcího nařízení Komise (EU) 2021/1100 ze dne 5. července 2021, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z Turecka

(
  Úřední věstník Evropské unie L 238 ze dne 6. července 2021
  )

Strana 76, čl. 1 odst. 1 první pododstavec:

místo:

„1.   Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz plochých válcovaných výrobků ze železa, nelegované oceli nebo ostatní legované oceli, též ve svitcích (včetně výrobků „zkracovaných na míru“ a „úzkých pásů“), po válcování za tepla již dále neopracovaných, neplátovaných, nepokovených ani nepotažených, které pocházejí z Turecka a které mají v současnosti kódy KN 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 00, 7208 38 00, 7208 39 00, 7208 40 00, 7208 52 10, 7208 52 99, 7208 53 00, 7208 54 00, ex 7211 13 00 (kód TARIC 7211130019), ex 7211 14 00 (kód TARIC 7211140095), ex 7211 19 00 (kód TARIC 7211190095), ex 7225 19 10 (kód TARIC 7225191090), 7225 30 90, ex 7225 40 60 (kód TARIC 7225406090), 7225 40 90, ex 7226 19 10 (kód TARIC 7226191095), ex 7226 91 91 (kód TARIC 7226919119) a 7226 91 99.“,

má být:

„1.   Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz plochých válcovaných výrobků ze železa, nelegované oceli nebo ostatní legované oceli, též ve svitcích (včetně výrobků „zkracovaných na míru“ a „úzkých pásů“), po válcování za tepla již dále neopracovaných, neplátovaných, nepokovených ani nepotažených, které pocházejí z Turecka a které mají v současnosti kódy KN 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 00, 7208 38 00, 7208 39 00, 7208 40 00, 7208 52 10, 7208 52 99, 7208 53 00, 7208 54 00, ex 7211 13 00 (kód TARIC 7211130019), ex 7211 14 00 (kódy TARIC 7211140010, 7211140095), ex 7211 19 00 (kódy TARIC 7211190010, 7211190095), ex 7225 19 10 (kód TARIC 7225191090), 7225 30 90, ex 7225 40 60 (kód TARIC 7225406090), 7225 40 90, ex 7226 19 10 (kód TARIC 7226191095), ex 7226 91 91 (kód TARIC 7226919119) a 7226 91 99.“

---