# Az Európai Unió L 372/2021

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 372 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 64. évfolyam2021. október 20. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 372

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

64. évfolyam2021. október 20.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/1833 felhatalmazáson alapuló rendelete (2021. július 14.) a 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a csoportszintű főtevékenységhez képest kiegészítő tevékenységnek minősülő tevékenységre vonatkozó kritériumok meghatározása tekintetében történő kiegészítéséről (
  1
  ) | 1 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács (EU) 2021/1834 határozata (2021. október 6.) a Régiók Bizottsága az Olasz Köztársaság által javasolt hat tagjának és négy póttagjának kinevezéséről | 11 |
| | * | A Tanács (EU) 2021/1835 határozata (2021. október 6.) a Régiók Bizottsága a Spanyol Királyság által javasolt két póttagjának kinevezéséről | 14 |
| | * | A Tanács (EU) 2021/1836 határozata (2021. október 15.) az Európai Unió által a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságánakaz Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szólómegállapodással létrehozott vegyes bizottságbana megállapodás módosítására irányuló határozat elfogadása tekintetébenképviselendő álláspont meghatározásáról | 16 |
| | * | A Tanács (EU) 2021/1837 határozata (2021. október 15.) a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodással létrehozott vegyes bizottságban a megállapodás szerinti választott bírói testület tagjaként szolgálni kész és arra alkalmas 25 személyt tartalmazó jegyzék összeállításáról szóló határozat módosításával kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspontról | 20 |
| | * | A Tanács (KKBP) 2021/1838 határozata (2021. október 18.) az Európai Unió Műholdközpontjának személyzeti szabályzatáról szóló (KKBP) 2017/824 határozat módosításáról | 24 |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/1839 végrehajtási határozata (2021. október 15.) a kreozot 8. terméktípusba tartozó biocid termékekben történő felhasználására vonatkozó jóváhagyás érvényességi idejének meghosszabbításáról (
  1
  ) | 27 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2021/1833 felhatalmazáson alapuló rendelete (2021. július 14.) a 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a csoportszintű főtevékenységhez képest kiegészítő tevékenységnek minősülő tevékenységre vonatkozó kritériumok meghatározása tekintetében történő kiegészítéséről (
  1
  )

1

1

HATÁROZATOK

*

A Tanács (EU) 2021/1834 határozata (2021. október 6.) a Régiók Bizottsága az Olasz Köztársaság által javasolt hat tagjának és négy póttagjának kinevezéséről

11

*

A Tanács (EU) 2021/1835 határozata (2021. október 6.) a Régiók Bizottsága a Spanyol Királyság által javasolt két póttagjának kinevezéséről

14

*

A Tanács (EU) 2021/1836 határozata (2021. október 15.) az Európai Unió által a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságánakaz Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szólómegállapodással létrehozott vegyes bizottságbana megállapodás módosítására irányuló határozat elfogadása tekintetébenképviselendő álláspont meghatározásáról

16

*

A Tanács (EU) 2021/1837 határozata (2021. október 15.) a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodással létrehozott vegyes bizottságban a megállapodás szerinti választott bírói testület tagjaként szolgálni kész és arra alkalmas 25 személyt tartalmazó jegyzék összeállításáról szóló határozat módosításával kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspontról

20

*

A Tanács (KKBP) 2021/1838 határozata (2021. október 18.) az Európai Unió Műholdközpontjának személyzeti szabályzatáról szóló (KKBP) 2017/824 határozat módosításáról

24

*

A Bizottság (EU) 2021/1839 végrehajtási határozata (2021. október 15.) a kreozot 8. terméktípusba tartozó biocid termékekben történő felhasználására vonatkozó jóváhagyás érvényességi idejének meghosszabbításáról (
  1
  )

1

27

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2021.10.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 372/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 372/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/1833 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2021. július 14.)

a 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a csoportszintű főtevékenységhez képest kiegészítő tevékenységnek minősülő tevékenységre vonatkozó kritériumok meghatározása tekintetében történő kiegészítéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a pénzügyi eszközök piacairól, valamint a 2002/92/EK irányelv és a 2011/61/EU irányelv módosításáról szóló, 2014. május 15-i 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 2. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Csoportszinten kell elvégezni annak értékelését, hogy a személyek árualapú származtatott termékekkel, kibocsátási egységekkel vagy azok származtatott termékeivel saját számlára kereskednek, vagy az említettekkel kapcsolatos befektetési szolgáltatásokat nyújtanak az Unióban a főtevékenységükhöz képest kiegészítő tevékenységként. A 2013/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 2. cikkének 11. pontjában szereplő fogalommeghatározással összhangban a „csoport” magában foglalja az anyavállalatot és annak valamennyi leányvállalatát. E rendelet alkalmazásában magában foglal továbbá az Unióban és harmadik országokban székhellyel rendelkező szervezeteket, függetlenül attól, hogy a csoport székhelye az Unión belül vagy kívül van-e. |
| --- | --- |

(1)

Csoportszinten kell elvégezni annak értékelését, hogy a személyek árualapú származtatott termékekkel, kibocsátási egységekkel vagy azok származtatott termékeivel saját számlára kereskednek, vagy az említettekkel kapcsolatos befektetési szolgáltatásokat nyújtanak az Unióban a főtevékenységükhöz képest kiegészítő tevékenységként. A 2013/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 2. cikkének 11. pontjában szereplő fogalommeghatározással összhangban a „csoport” magában foglalja az anyavállalatot és annak valamennyi leányvállalatát. E rendelet alkalmazásában magában foglal továbbá az Unióban és harmadik országokban székhellyel rendelkező szervezeteket, függetlenül attól, hogy a csoport székhelye az Unión belül vagy kívül van-e.

| (2) | Az értékelést három alternatív teszt („kiegészítő tevékenységre vonatkozó tesztek”) formájában kell elvégezni, amelyek a csoporton belüli személyek kereskedési tevékenységén alapulnak. A teszteknek azt kell meghatározniuk, hogy a csoporton belüli személyek saját számlára kereskednek-e. Ha ezek a személyek árualapú származtatott termékekkel, kibocsátási egységekkel vagy azok származtatott termékeivel kapcsolatban a csoport főtevékenységéhez képest olyan nagy mértékben nyújtanak befektetési szolgáltatásokat az Unióban, hogy azok a tevékenységek csoportszinten nem tekinthetők kiegészítő tevékenységnek, e személyek számára elő kell írni, hogy szerezzenek engedélyt befektetési vállalkozásként. Annak érdekében, hogy figyelembe lehessen venni az annak értékelésére kötelezett heterogén csoportok gazdasági hátterét, hogy a kereskedési tevékenységük kiegészítő tevékenység-e a főtevékenységükhöz képest, lehetővé kell tenni e személyek számára annak eldöntését, hogy a három alternatív teszt közül melyiket végzik el annak meghatározása érdekében, hogy a kereskedési tevékenységük kiegészítő tevékenység-e egy adott csoport főtevékenységéhez képest. Ha valamely személy kereskedési tevékenysége e tesztek bármelyike alapján kiegészítő jellegű, akkor azt a 2014/65/EU irányelv 2. cikke (1) bekezdésének j) pontja alkalmazásában a főtevékenységhez képest kiegészítő jellegű tevékenységnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(2)

Az értékelést három alternatív teszt („kiegészítő tevékenységre vonatkozó tesztek”) formájában kell elvégezni, amelyek a csoporton belüli személyek kereskedési tevékenységén alapulnak. A teszteknek azt kell meghatározniuk, hogy a csoporton belüli személyek saját számlára kereskednek-e. Ha ezek a személyek árualapú származtatott termékekkel, kibocsátási egységekkel vagy azok származtatott termékeivel kapcsolatban a csoport főtevékenységéhez képest olyan nagy mértékben nyújtanak befektetési szolgáltatásokat az Unióban, hogy azok a tevékenységek csoportszinten nem tekinthetők kiegészítő tevékenységnek, e személyek számára elő kell írni, hogy szerezzenek engedélyt befektetési vállalkozásként. Annak érdekében, hogy figyelembe lehessen venni az annak értékelésére kötelezett heterogén csoportok gazdasági hátterét, hogy a kereskedési tevékenységük kiegészítő tevékenység-e a főtevékenységükhöz képest, lehetővé kell tenni e személyek számára annak eldöntését, hogy a három alternatív teszt közül melyiket végzik el annak meghatározása érdekében, hogy a kereskedési tevékenységük kiegészítő tevékenység-e egy adott csoport főtevékenységéhez képest. Ha valamely személy kereskedési tevékenysége e tesztek bármelyike alapján kiegészítő jellegű, akkor azt a 2014/65/EU irányelv 2. cikke (1) bekezdésének j) pontja alkalmazásában a főtevékenységhez képest kiegészítő jellegű tevékenységnek kell tekinteni.

| (3) | Az első alternatív teszt értelmében egy személy tevékenységét kiegészítő jellegűnek kell tekinteni a főtevékenységhez képest, ha a készpénzben történő kiegyenlítés tárgyát képező, az Unióban kereskedett árualapú származtatott termékekben, kibocsátási egységekben vagy azok származtatott termékeiben fennálló nettó névleges kitettsége – kivéve azokat az árualapú származtatott termékeket, kibocsátási egységeket vagy azok származtatott termékeit, amelyekkel valamely kereskedési helyszínen kereskednek – az évi 3 milliárd EUR küszöbérték alatt marad (a de minimis küszöbértéken alapuló teszt). |
| --- | --- |

(3)

Az első alternatív teszt értelmében egy személy tevékenységét kiegészítő jellegűnek kell tekinteni a főtevékenységhez képest, ha a készpénzben történő kiegyenlítés tárgyát képező, az Unióban kereskedett árualapú származtatott termékekben, kibocsátási egységekben vagy azok származtatott termékeiben fennálló nettó névleges kitettsége – kivéve azokat az árualapú származtatott termékeket, kibocsátási egységeket vagy azok származtatott termékeit, amelyekkel valamely kereskedési helyszínen kereskednek – az évi 3 milliárd EUR küszöbérték alatt marad (a de minimis küszöbértéken alapuló teszt).

| (4) | A második alternatív teszt a valamely személy által folytatott kereskedési tevékenység volumenét a csoportnak az Unióban folytatott összes kereskedési tevékenységével veti össze (a továbbiakban: a kereskedésen alapuló teszt). Egy személy kereskedési tevékenységének volumenét úgy kell meghatározni, hogy a személy által folytatott összes kereskedési tevékenység volumenéből ki kell vonni azoknak a csoporton belüli likviditási vagy kockázatkezelési célú ügyleteknek a mennyiségét, amelyek objektíven mérhető módon csökkentik a kereskedelmi vagy likviditásfinanszírozási tevékenységekhez közvetlenül kapcsolódó kockázatokat, illetve azon ügyletek mennyiségét, amelyek valamely kereskedési helyszínen likviditás biztosítására vonatkozó kötelezettségeket teljesítenek („elsőbbségi ügyletek”). Azokat az ügyleteket, amelyek esetén a csoporton belüli személy mint szerződő fél a 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv vagy a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) szerint engedélyezett, nem lehet beleszámítani a személy kereskedési tevékenységébe. A csoportnak az Unióban folytatott összes kereskedési tevékenysége elsőbbségi ügyleteket, valamint olyan ügyleteket foglal magában, amelyek esetében a csoporton belüli személy mint szerződő fél a 2014/65/EU irányelv vagy a 2013/36/EU irányelv szerint engedélyezett. |
| --- | --- |

(4)

A második alternatív teszt a valamely személy által folytatott kereskedési tevékenység volumenét a csoportnak az Unióban folytatott összes kereskedési tevékenységével veti össze (a továbbiakban: a kereskedésen alapuló teszt). Egy személy kereskedési tevékenységének volumenét úgy kell meghatározni, hogy a személy által folytatott összes kereskedési tevékenység volumenéből ki kell vonni azoknak a csoporton belüli likviditási vagy kockázatkezelési célú ügyleteknek a mennyiségét, amelyek objektíven mérhető módon csökkentik a kereskedelmi vagy likviditásfinanszírozási tevékenységekhez közvetlenül kapcsolódó kockázatokat, illetve azon ügyletek mennyiségét, amelyek valamely kereskedési helyszínen likviditás biztosítására vonatkozó kötelezettségeket teljesítenek („elsőbbségi ügyletek”). Azokat az ügyleteket, amelyek esetén a csoporton belüli személy mint szerződő fél a 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv vagy a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) szerint engedélyezett, nem lehet beleszámítani a személy kereskedési tevékenységébe. A csoportnak az Unióban folytatott összes kereskedési tevékenysége elsőbbségi ügyleteket, valamint olyan ügyleteket foglal magában, amelyek esetében a csoporton belüli személy mint szerződő fél a 2014/65/EU irányelv vagy a 2013/36/EU irányelv szerint engedélyezett.

| (5) | A kereskedési tevékenység volumenét az árualapú származtatott termékekre, kibocsátási egységekre és azok származtatott termékeire vonatkozó, Unión belüli ügyletek bruttó névleges értékével kell meghatározni az előző hároméves időszak mozgóátlaga alapján. |
| --- | --- |

(5)

A kereskedési tevékenység volumenét az árualapú származtatott termékekre, kibocsátási egységekre és azok származtatott termékeire vonatkozó, Unión belüli ügyletek bruttó névleges értékével kell meghatározni az előző hároméves időszak mozgóátlaga alapján.

| (6) | A kereskedési tevékenységnek a kereskedésen alapuló teszt során paraméterként használt volumene a személy vagy csoport által főtevékenységként folytatott kereskedelmi tevékenység helyettesítő értéke. E helyettesítő értéket a személyek várhatóan könnyen és költséghatékonyan tudják alkalmazni, mivel az a megfelelési célból – például az ügyletekre vonatkozó adatszolgáltatás céljából – már összegyűjtött adatokon alapul, ugyanakkor tesztként is megbízható. |
| --- | --- |

(6)

A kereskedési tevékenységnek a kereskedésen alapuló teszt során paraméterként használt volumene a személy vagy csoport által főtevékenységként folytatott kereskedelmi tevékenység helyettesítő értéke. E helyettesítő értéket a személyek várhatóan könnyen és költséghatékonyan tudják alkalmazni, mivel az a megfelelési célból – például az ügyletekre vonatkozó adatszolgáltatás céljából – már összegyűjtött adatokon alapul, ugyanakkor tesztként is megbízható.

| (7) | Ez a helyettesítő érték azért megfelelő, mivel egy racionális kockázatkerülő jogalany, például áruk vagy kibocsátási egységek előállítója, feldolgozója vagy fogyasztója a főtevékenysége kereskedelmi tevékenységét vélhetően egyenértékű volumenű árualapú származtatott termékkel, kibocsátási egységgel vagy azok származtatott termékeivel fedezi. Ezért az árualapú származtatott termékekkel, kibocsátási egységekkel vagy azok származtatott termékeivel folytatott összes kereskedési tevékenységének az alaptermék bruttó névleges értékével mért volumene megfelelően helyettesíti a csoport főtevékenysége volumenét. Mivel azok a csoportok, amelyeknek a főtevékenysége nem kapcsolódik árukhoz vagy kibocsátási egységekhez, nem használnának árualapú származtatott termékeket vagy kibocsátási egységekhez kapcsolódó származtatott termékeket kockázatcsökkentő eszközként, az árualapú származtatott termékekkel, kibocsátási egységekkel vagy azok származtatott termékeivel folytatott kereskedésük nem minősülhet fedezésnek. |
| --- | --- |

(7)

Ez a helyettesítő érték azért megfelelő, mivel egy racionális kockázatkerülő jogalany, például áruk vagy kibocsátási egységek előállítója, feldolgozója vagy fogyasztója a főtevékenysége kereskedelmi tevékenységét vélhetően egyenértékű volumenű árualapú származtatott termékkel, kibocsátási egységgel vagy azok származtatott termékeivel fedezi. Ezért az árualapú származtatott termékekkel, kibocsátási egységekkel vagy azok származtatott termékeivel folytatott összes kereskedési tevékenységének az alaptermék bruttó névleges értékével mért volumene megfelelően helyettesíti a csoport főtevékenysége volumenét. Mivel azok a csoportok, amelyeknek a főtevékenysége nem kapcsolódik árukhoz vagy kibocsátási egységekhez, nem használnának árualapú származtatott termékeket vagy kibocsátási egységekhez kapcsolódó származtatott termékeket kockázatcsökkentő eszközként, az árualapú származtatott termékekkel, kibocsátási egységekkel vagy azok származtatott termékeivel folytatott kereskedésük nem minősülhet fedezésnek.

| (8) | Az árualapú származtatott termékek kockázatcsökkentő eszközként történő használata azonban nem tekinthető a személy vagy csoport által főtevékenységként folytatott összes kereskedelmi tevékenység tökéletes helyettesítőjének, mivel nem feltétlenül veszi figyelembe a származékos piacokhoz nem kapcsolódó befektetett eszközökre irányuló egyéb befektetéseket. |
| --- | --- |

(8)

Az árualapú származtatott termékek kockázatcsökkentő eszközként történő használata azonban nem tekinthető a személy vagy csoport által főtevékenységként folytatott összes kereskedelmi tevékenység tökéletes helyettesítőjének, mivel nem feltétlenül veszi figyelembe a származékos piacokhoz nem kapcsolódó befektetett eszközökre irányuló egyéb befektetéseket.

| (9) | A második teszt nem feltétlenül méri pontosan azon személyek főtevékenységét, amelyek a méretükhöz képest jelentős tőkebefektetéseket hajtanak végre például az infrastrukturális, szállítási és termelő létesítmények kialakítása területén. Nem veszi figyelembe továbbá azokat az eszközöket sem, amelyek nem fedezhetők a pénzügyi piacokon. Ezért szükséges egy harmadik módszert meghatározni, amely felhasználttőke-alapú mérőszámot alkalmaz annak mérésére, hogy az adott kereskedési tevékenység a csoport főtevékenységéhez képest kiegészítő tevékenység-e. |
| --- | --- |

(9)

A második teszt nem feltétlenül méri pontosan azon személyek főtevékenységét, amelyek a méretükhöz képest jelentős tőkebefektetéseket hajtanak végre például az infrastrukturális, szállítási és termelő létesítmények kialakítása területén. Nem veszi figyelembe továbbá azokat az eszközöket sem, amelyek nem fedezhetők a pénzügyi piacokon. Ezért szükséges egy harmadik módszert meghatározni, amely felhasználttőke-alapú mérőszámot alkalmaz annak mérésére, hogy az adott kereskedési tevékenység a csoport főtevékenységéhez képest kiegészítő tevékenység-e.

| (10) | A harmadik alternatív teszt, a felhasznált tőkén alapuló teszt célja, hogy figyelembe lehessen venni az annak értékelésére kötelezett heterogén csoportok gazdasági hátterét, hogy a kereskedési tevékenységük kiegészítő tevékenység-e a főtevékenységükhöz képest, ideértendők azok a csoportok, amelyek a méretükhöz képest jelentős tőkebefektetést hajtanak végre például az infrastrukturális, szállítási és termelő létesítmények kialakítása területén, valamint azok a csoportok, amelyek a pénzügyi piacokon könnyen nem fedezhető befektetéseket hajtanak végre. Mivel mindhárom teszt figyelembe veszi a különféle csoportok eltérő gazdasági hátterét, mindhármat megfelelő, alternatív és független módszernek kell tekinteni annak meghatározására, hogy a kereskedési tevékenység kiegészítő tevékenység-e egy adott csoport főtevékenységéhez képest. Ha valamely személy kereskedési tevékenysége e tesztek bármelyike alapján kiegészítő jellegűnek minősül, azt a 2014/65/EU irányelv 2. cikke (1) bekezdésének j) pontja alkalmazásában a főtevékenységhez képest kiegészítő jellegűnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(10)

A harmadik alternatív teszt, a felhasznált tőkén alapuló teszt célja, hogy figyelembe lehessen venni az annak értékelésére kötelezett heterogén csoportok gazdasági hátterét, hogy a kereskedési tevékenységük kiegészítő tevékenység-e a főtevékenységükhöz képest, ideértendők azok a csoportok, amelyek a méretükhöz képest jelentős tőkebefektetést hajtanak végre például az infrastrukturális, szállítási és termelő létesítmények kialakítása területén, valamint azok a csoportok, amelyek a pénzügyi piacokon könnyen nem fedezhető befektetéseket hajtanak végre. Mivel mindhárom teszt figyelembe veszi a különféle csoportok eltérő gazdasági hátterét, mindhármat megfelelő, alternatív és független módszernek kell tekinteni annak meghatározására, hogy a kereskedési tevékenység kiegészítő tevékenység-e egy adott csoport főtevékenységéhez képest. Ha valamely személy kereskedési tevékenysége e tesztek bármelyike alapján kiegészítő jellegűnek minősül, azt a 2014/65/EU irányelv 2. cikke (1) bekezdésének j) pontja alkalmazásában a főtevékenységhez képest kiegészítő jellegűnek kell tekinteni.

| (11) | A harmadik teszt a csoporton belüli személyek által folytatott kiegészítő tevékenységek helyettesítő értékeként azt a becsült tőkét alkalmazza, amelyet egy nem pénzügyi csoportnak tartania kell azon pozícióinak piaci kockázataival szemben, amelyek az árualapú származtatott termékekkel, kibocsátási egységekkel és azok származtatott termékeivel – az elsőbbségi ügyletekből származó termékek kivételével – folytatott, Unión belüli kereskedéséből erednek. Az említett pozíciókra alkalmazandó arányos névleges tőkesúlyokat a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság égisze alatt kidolgozott és az Unióban a 2013/36/EU irányelv útján végrehajtott keretrendszer határozza meg. E keretrendszeren belül az árualapú származtatott termékeken, kibocsátási egységeken vagy azok származtatott termékein az Unióban felvett nettó pozíció meghatározásának az árualapú származtatott termékekre, kibocsátási egységekre vagy azok származtatott termékeire vonatkozó ügyletek adott típusán – például határidős tőzsdei ügyleten, opción, tőzsdén kívüli határidős ügyleten vagy opciós utalványon – felvett hosszú és rövid pozíciók nettósításával kell történnie. A nettó pozíció meghatározása során a nettósítást az ügylet megkötésének helyétől, az ügylet partnerétől vagy lejáratától függetlenül kell végezni. Az árualapú származtatott termékekre, kibocsátási egységekre vagy azok származtatott termékeire vonatkozó releváns ügyletekben felvett bruttó pozíciót viszont az adott árualapú származtatott termékre, kibocsátási egységre vagy annak származtatott termékére vonatkozó ügylettípusok nettó pozícióinak összeadásával kell kiszámítani. Ebben az összefüggésben az árualapú származtatott termékekre, kibocsátási egységekre vagy azok származtatott termékeire vonatkozó ügylettípusokban felvett nettó pozíciók nem nettósíthatók egymáshoz képest. |
| --- | --- |

(11)

A harmadik teszt a csoporton belüli személyek által folytatott kiegészítő tevékenységek helyettesítő értékeként azt a becsült tőkét alkalmazza, amelyet egy nem pénzügyi csoportnak tartania kell azon pozícióinak piaci kockázataival szemben, amelyek az árualapú származtatott termékekkel, kibocsátási egységekkel és azok származtatott termékeivel – az elsőbbségi ügyletekből származó termékek kivételével – folytatott, Unión belüli kereskedéséből erednek. Az említett pozíciókra alkalmazandó arányos névleges tőkesúlyokat a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság égisze alatt kidolgozott és az Unióban a 2013/36/EU irányelv útján végrehajtott keretrendszer határozza meg. E keretrendszeren belül az árualapú származtatott termékeken, kibocsátási egységeken vagy azok származtatott termékein az Unióban felvett nettó pozíció meghatározásának az árualapú származtatott termékekre, kibocsátási egységekre vagy azok származtatott termékeire vonatkozó ügyletek adott típusán – például határidős tőzsdei ügyleten, opción, tőzsdén kívüli határidős ügyleten vagy opciós utalványon – felvett hosszú és rövid pozíciók nettósításával kell történnie. A nettó pozíció meghatározása során a nettósítást az ügylet megkötésének helyétől, az ügylet partnerétől vagy lejáratától függetlenül kell végezni. Az árualapú származtatott termékekre, kibocsátási egységekre vagy azok származtatott termékeire vonatkozó releváns ügyletekben felvett bruttó pozíciót viszont az adott árualapú származtatott termékre, kibocsátási egységre vagy annak származtatott termékére vonatkozó ügylettípusok nettó pozícióinak összeadásával kell kiszámítani. Ebben az összefüggésben az árualapú származtatott termékekre, kibocsátási egységekre vagy azok származtatott termékeire vonatkozó ügylettípusokban felvett nettó pozíciók nem nettósíthatók egymáshoz képest.

| (12) | A harmadik teszt szerint a csoport becsült tőkéjének összegét össze kell vetni a csoport által felhasznált tőke tényleges mennyiségével, amelynek tükröznie kell a főtevékenysége volumenét. A felhasznált tőkét a csoport teljes eszközállományának és rövid lejáratú hitelállományának különbsége alapján kell kiszámítani. A rövid lejáratú hitelállománynak a tizenkét hónapon belül esedékes hitelállományt kell magában foglalnia. |
| --- | --- |

(12)

A harmadik teszt szerint a csoport becsült tőkéjének összegét össze kell vetni a csoport által felhasznált tőke tényleges mennyiségével, amelynek tükröznie kell a főtevékenysége volumenét. A felhasznált tőkét a csoport teljes eszközállományának és rövid lejáratú hitelállományának különbsége alapján kell kiszámítani. A rövid lejáratú hitelállománynak a tizenkét hónapon belül esedékes hitelállományt kell magában foglalnia.

| (13) | A kiegészítő tevékenységre vonatkozó tesztek célja annak ellenőrzése, hogy a csoporton belüli, a 2014/65/EU irányelv szerint nem engedélyezett személyeknek az árualapú származtatott termékekkel, kibocsátási egységekkel és azok származtatott termékeivel az Unióban folytatott tevékenységük relatív vagy abszolút volumene miatt kell-e engedélyt kérelmezniük. A kiegészítő tevékenységre vonatkozó tesztek meghatározzák a csoporton belüli személyek által árualapú származtatott termékekkel, kibocsátási egységekkel és azok származtatott termékeivel az Unióban a 2014/65/EU irányelvvel összhangban amiatt engedély nélkül folytatható tevékenységek volumenét, mert a csoport főtevékenységéhez képest kiegészítő tevékenységnek minősülnek. Ezért a nem engedélyezett csoporttagok által folytatott valódi kiegészítő tevékenység volumenének értékelése érdekében a csoport által végzett kiegészítő tevékenység volumenének kiszámításakor mindhárom teszt esetében ki kell zárni az irányelv szerint engedélyezett csoporttagok által folytatott tevékenységet. |
| --- | --- |

(13)

A kiegészítő tevékenységre vonatkozó tesztek célja annak ellenőrzése, hogy a csoporton belüli, a 2014/65/EU irányelv szerint nem engedélyezett személyeknek az árualapú származtatott termékekkel, kibocsátási egységekkel és azok származtatott termékeivel az Unióban folytatott tevékenységük relatív vagy abszolút volumene miatt kell-e engedélyt kérelmezniük. A kiegészítő tevékenységre vonatkozó tesztek meghatározzák a csoporton belüli személyek által árualapú származtatott termékekkel, kibocsátási egységekkel és azok származtatott termékeivel az Unióban a 2014/65/EU irányelvvel összhangban amiatt engedély nélkül folytatható tevékenységek volumenét, mert a csoport főtevékenységéhez képest kiegészítő tevékenységnek minősülnek. Ezért a nem engedélyezett csoporttagok által folytatott valódi kiegészítő tevékenység volumenének értékelése érdekében a csoport által végzett kiegészítő tevékenység volumenének kiszámításakor mindhárom teszt esetében ki kell zárni az irányelv szerint engedélyezett csoporttagok által folytatott tevékenységet.

| (14) | Annak lehetővé tétele érdekében, hogy a piaci szereplők észszerűen megtervezhessék és működtethessék vállalkozásukat, és annak érdekében, hogy figyelembe lehessen venni a tevékenység szezonális mintázatait, az azt meghatározó alternatív teszteknek, hogy egy tevékenység mikor minősül a főtevékenységhez képest kiegészítő tevékenységnek, hároméves időszakon kell alapulniuk. Ezért a jogalanyoknak egyszerű hároméves mozgóátlag kiszámításával évente értékelniük kell, hogy átlépik-e a három alternatív teszt tekintetében meghatározott három küszöbérték valamelyikét. Ez a kötelezettség nem sértheti az illetékes hatóság azon jogát, hogy bármikor arra vonatkozó jelentést kérjen a személyektől, hogy milyen alapon értékelték a tevékenységüket a 2014/65/EU irányelv 2. cikke (1) bekezdése j) pontjának i. és ii. alpontja szerint a főtevékenységükhöz képest kiegészítő tevékenységnek. |
| --- | --- |

(14)

Annak lehetővé tétele érdekében, hogy a piaci szereplők észszerűen megtervezhessék és működtethessék vállalkozásukat, és annak érdekében, hogy figyelembe lehessen venni a tevékenység szezonális mintázatait, az azt meghatározó alternatív teszteknek, hogy egy tevékenység mikor minősül a főtevékenységhez képest kiegészítő tevékenységnek, hároméves időszakon kell alapulniuk. Ezért a jogalanyoknak egyszerű hároméves mozgóátlag kiszámításával évente értékelniük kell, hogy átlépik-e a három alternatív teszt tekintetében meghatározott három küszöbérték valamelyikét. Ez a kötelezettség nem sértheti az illetékes hatóság azon jogát, hogy bármikor arra vonatkozó jelentést kérjen a személyektől, hogy milyen alapon értékelték a tevékenységüket a 2014/65/EU irányelv 2. cikke (1) bekezdése j) pontjának i. és ii. alpontja szerint a főtevékenységükhöz képest kiegészítő tevékenységnek.

| (15) | Azokat az ügyleteket, amelyek objektíven mérhető módon csökkentik a kereskedelmi tevékenységhez vagy likviditásfinanszírozási tevékenységhez közvetlenül kapcsolódó kockázatokat, valamint a csoporton belüli ügyleteket, a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) rendelkezéseivel összhangban kell mérlegelni. Az olyan, származtatott termékekre vonatkozó ügyletek tekintetében azonban, amelyek objektíven mérhető módon csökkentik a kereskedelmi tevékenységhez vagy likviditásfinanszírozási tevékenységhez közvetlenül kapcsolódó kockázatokat, a 149/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (5) csak a nem szabályozott piacokon kereskedett származtatott termékekre hivatkozik, míg a 2014/65/EU irányelv 2. cikkének (4) bekezdése kiterjed a kereskedési helyszíneken kereskedett származtatott termékekre is. Ezért amennyiben a kiegészítő tevékenységre vonatkozó tesztek a szabályozott piacokon kereskedett származtatott termékekre és a nem szabályozott piacokon kereskedett származtatott termékekre egyaránt kiterjednek, figyelembe kell venni a szabályozott piacokon kereskedett származtatott termékeket az olyan ügyletek vonatkozásában, amelyek esetében úgy tekinthető, hogy objektíven mérhető módon csökkentik a kereskedelmi vagy likviditásfinanszírozási tevékenységhez közvetlenül kapcsolódó kockázatokat. |
| --- | --- |

(15)

Azokat az ügyleteket, amelyek objektíven mérhető módon csökkentik a kereskedelmi tevékenységhez vagy likviditásfinanszírozási tevékenységhez közvetlenül kapcsolódó kockázatokat, valamint a csoporton belüli ügyleteket, a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) rendelkezéseivel összhangban kell mérlegelni. Az olyan, származtatott termékekre vonatkozó ügyletek tekintetében azonban, amelyek objektíven mérhető módon csökkentik a kereskedelmi tevékenységhez vagy likviditásfinanszírozási tevékenységhez közvetlenül kapcsolódó kockázatokat, a 149/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (5) csak a nem szabályozott piacokon kereskedett származtatott termékekre hivatkozik, míg a 2014/65/EU irányelv 2. cikkének (4) bekezdése kiterjed a kereskedési helyszíneken kereskedett származtatott termékekre is. Ezért amennyiben a kiegészítő tevékenységre vonatkozó tesztek a szabályozott piacokon kereskedett származtatott termékekre és a nem szabályozott piacokon kereskedett származtatott termékekre egyaránt kiterjednek, figyelembe kell venni a szabályozott piacokon kereskedett származtatott termékeket az olyan ügyletek vonatkozásában, amelyek esetében úgy tekinthető, hogy objektíven mérhető módon csökkentik a kereskedelmi vagy likviditásfinanszírozási tevékenységhez közvetlenül kapcsolódó kockázatokat.

| (16) | Bizonyos körülmények között – például a meglévő piaci likviditás nem elegendő vagy nem áll rendelkezésre megfelelő származtatott termék – a kereskedelmi kockázatok nem fedezhetők közvetlenül kapcsolódó árualapú származtatott termékre vonatkozó ügylet, vagyis olyan ügylet igénybevételével, amelynek pontosan ugyanaz az alapterméke és a kiegyenlítési időpontja, mint a fedezett kockázatnak. Ilyen esetben a személy számára lehetővé kell tenni, hogy egy szorosan kapcsolódó eszközzel – például egy eltérő, de nagyon közeli alaptermékkel rendelkező eszközzel – helyettesítő fedezetet alkalmazzon a kitettsége fedezésére. Ezen túlmenően makro- vagy portfóliófedezeti műveletet alkalmazhatnak azok a személyek, amelyek árualapú származtatott ügyletet kötnek az összes kockázatukhoz vagy a csoport összes kockázatához kapcsolódó kockázat fedezésére. Ezeket a makro-, portfólió- vagy helyettesítő fedezetet jelentő, árualapú származtatott ügyleteket a kiegészítő tevékenységre vonatkozó tesztek alkalmazásában fedezeti ügyletnek kell tekinteni. Amikor a kiegészítő tevékenységre vonatkozó teszteket alkalmazó személy portfólió- vagy makrofedezeti műveletet végez, nem feltétlenül képes egyértelmű kapcsolatot megállapítani valamely konkrét árualapú származtatott ügylet, valamint a kereskedelmi és likviditásfinanszírozási tevékenységekhez közvetlenül kapcsolódó, az említett ügylettel fedezett konkrét kockázat között. A kereskedelmi és likviditásfinanszírozási tevékenységekhez közvetlenül kapcsolódó kockázatok összetettek lehetnek, kapcsolódhatnak például több földrajzi piachoz, több termékhez, időhorizonthoz vagy szervezethez. Az e kockázatok mérséklése érdekében kötött árualapú származtatott ügyletek portfóliója összetett kockázatkezelési rendszerekből származhat. Ilyen esetekben a kockázatkezelési rendszereknek meg kell akadályozniuk, hogy a nem fedezeti célú ügyleteket fedezeti ügyletekként kategorizálják, és kellően részletes bontásban kell bemutatniuk a fedezeti portfóliót ahhoz, hogy annak spekulatív elemei azonosíthatók és a küszöbérték-számításba bevonhatók legyenek. A pozíciók nem minősülhetnek kereskedelmi tevékenységhez kapcsolódó kockázatokat csökkentőnek kizárólag azon az alapon, hogy összességében kockázatcsökkentőnek tekintett portfólió részét képezik. |
| --- | --- |

(16)

Bizonyos körülmények között – például a meglévő piaci likviditás nem elegendő vagy nem áll rendelkezésre megfelelő származtatott termék – a kereskedelmi kockázatok nem fedezhetők közvetlenül kapcsolódó árualapú származtatott termékre vonatkozó ügylet, vagyis olyan ügylet igénybevételével, amelynek pontosan ugyanaz az alapterméke és a kiegyenlítési időpontja, mint a fedezett kockázatnak. Ilyen esetben a személy számára lehetővé kell tenni, hogy egy szorosan kapcsolódó eszközzel – például egy eltérő, de nagyon közeli alaptermékkel rendelkező eszközzel – helyettesítő fedezetet alkalmazzon a kitettsége fedezésére. Ezen túlmenően makro- vagy portfóliófedezeti műveletet alkalmazhatnak azok a személyek, amelyek árualapú származtatott ügyletet kötnek az összes kockázatukhoz vagy a csoport összes kockázatához kapcsolódó kockázat fedezésére. Ezeket a makro-, portfólió- vagy helyettesítő fedezetet jelentő, árualapú származtatott ügyleteket a kiegészítő tevékenységre vonatkozó tesztek alkalmazásában fedezeti ügyletnek kell tekinteni. Amikor a kiegészítő tevékenységre vonatkozó teszteket alkalmazó személy portfólió- vagy makrofedezeti műveletet végez, nem feltétlenül képes egyértelmű kapcsolatot megállapítani valamely konkrét árualapú származtatott ügylet, valamint a kereskedelmi és likviditásfinanszírozási tevékenységekhez közvetlenül kapcsolódó, az említett ügylettel fedezett konkrét kockázat között. A kereskedelmi és likviditásfinanszírozási tevékenységekhez közvetlenül kapcsolódó kockázatok összetettek lehetnek, kapcsolódhatnak például több földrajzi piachoz, több termékhez, időhorizonthoz vagy szervezethez. Az e kockázatok mérséklése érdekében kötött árualapú származtatott ügyletek portfóliója összetett kockázatkezelési rendszerekből származhat. Ilyen esetekben a kockázatkezelési rendszereknek meg kell akadályozniuk, hogy a nem fedezeti célú ügyleteket fedezeti ügyletekként kategorizálják, és kellően részletes bontásban kell bemutatniuk a fedezeti portfóliót ahhoz, hogy annak spekulatív elemei azonosíthatók és a küszöbérték-számításba bevonhatók legyenek. A pozíciók nem minősülhetnek kereskedelmi tevékenységhez kapcsolódó kockázatokat csökkentőnek kizárólag azon az alapon, hogy összességében kockázatcsökkentőnek tekintett portfólió részét képezik.

| (17) | A kockázatok idővel változhatnak, és az ehhez való alkalmazkodás érdekében előfordulhat, hogy az eredetileg kereskedelmi tevékenységhez kapcsolódó kockázatok csökkentése céljából létrehozott árualapú származtatott termékeket vagy kibocsátási egységekhez kapcsolódó származtatott termékeket további árualapú származtatott ügyletekkel vagy kibocsátási egységekhez kapcsolódó származtatott ügyletekkel kell kiegyenlíteni. Ennek következtében valamely kockázat fedezése adott esetben árualapú vagy kibocsátási egységekhez kapcsolódó származtatott ügyletek olyan kombinációja révén válik elérhetővé, amelybe beletartoznak a kereskedelmi kockázattól függetlenné vált árualapú származtatott ügyleteket kiegyenlítő árualapú származtatott ügyletek is. Emellett, ha egy kockázatot kezdetben árualapú vagy kibocsátási egységekhez kapcsolódó származtatott pozíció nyitásával kezelnek, akkor e kockázat későbbi változásakor nem lehet úgy átértékelni az említett pozíciót, mintha az kezdetben nem lett volna elsőbbségi. |
| --- | --- |

(17)

A kockázatok idővel változhatnak, és az ehhez való alkalmazkodás érdekében előfordulhat, hogy az eredetileg kereskedelmi tevékenységhez kapcsolódó kockázatok csökkentése céljából létrehozott árualapú származtatott termékeket vagy kibocsátási egységekhez kapcsolódó származtatott termékeket további árualapú származtatott ügyletekkel vagy kibocsátási egységekhez kapcsolódó származtatott ügyletekkel kell kiegyenlíteni. Ennek következtében valamely kockázat fedezése adott esetben árualapú vagy kibocsátási egységekhez kapcsolódó származtatott ügyletek olyan kombinációja révén válik elérhetővé, amelybe beletartoznak a kereskedelmi kockázattól függetlenné vált árualapú származtatott ügyleteket kiegyenlítő árualapú származtatott ügyletek is. Emellett, ha egy kockázatot kezdetben árualapú vagy kibocsátási egységekhez kapcsolódó származtatott pozíció nyitásával kezelnek, akkor e kockázat későbbi változásakor nem lehet úgy átértékelni az említett pozíciót, mintha az kezdetben nem lett volna elsőbbségi.

| (18) | Az (EU) 2017/592 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (6) olyan kritériumokkal egészíti ki a 2014/65/EU irányelvet, amelyekkel megállapítható, hogy egy tevékenység mikor tekintendő a főtevékenység szempontjából kiegészítő tevékenységnek. Az irányelvnek az (EU) 2021/338 európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) által 2021. február 16-án történő módosításakor bővültek a kiegészítő tevékenységekre vonatkozó mentességgel és a kiegészítő tevékenységre vonatkozó tesztekkel kapcsolatos rendelkezések, valamint a Bizottság felhatalmazást kapott arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadásával határozzon meg olyan kritériumokat, amelyek alapján megállapítható, hogy egy tevékenység mikor tekintendő a csoportszintű főtevékenységhez képest kiegészítő jellegűnek. Konkrétan a módosító irányelv eltörölte a piac teljes méretén alapuló tesztet, mivel az árualapú származtatott termékek helyzete az Unióban olyan mértékben változott, hogy a piac teljes méretén alapuló teszt alapján a jogalanyok már akkor sem lennének jogosultak a kiegészítő tevékenységekre vonatkozó mentességre, ha az üzleti magatartásuk nem változik. Ezenkívül bevezette a de minimis küszöbértéken alapuló tesztet, és módosította a kereskedésen alapuló tesztre és a felhasznált tőkén alapuló tesztre vonatkozó küszöbértékeket. Ezért az (EU) 2017/592 felhatalmazáson alapuló rendeletet hatályon kívül kell helyezni és e rendelettel kell felváltani, |
| --- | --- |

(18)

Az (EU) 2017/592 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (6) olyan kritériumokkal egészíti ki a 2014/65/EU irányelvet, amelyekkel megállapítható, hogy egy tevékenység mikor tekintendő a főtevékenység szempontjából kiegészítő tevékenységnek. Az irányelvnek az (EU) 2021/338 európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) által 2021. február 16-án történő módosításakor bővültek a kiegészítő tevékenységekre vonatkozó mentességgel és a kiegészítő tevékenységre vonatkozó tesztekkel kapcsolatos rendelkezések, valamint a Bizottság felhatalmazást kapott arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadásával határozzon meg olyan kritériumokat, amelyek alapján megállapítható, hogy egy tevékenység mikor tekintendő a csoportszintű főtevékenységhez képest kiegészítő jellegűnek. Konkrétan a módosító irányelv eltörölte a piac teljes méretén alapuló tesztet, mivel az árualapú származtatott termékek helyzete az Unióban olyan mértékben változott, hogy a piac teljes méretén alapuló teszt alapján a jogalanyok már akkor sem lennének jogosultak a kiegészítő tevékenységekre vonatkozó mentességre, ha az üzleti magatartásuk nem változik. Ezenkívül bevezette a de minimis küszöbértéken alapuló tesztet, és módosította a kereskedésen alapuló tesztre és a felhasznált tőkén alapuló tesztre vonatkozó küszöbértékeket. Ezért az (EU) 2017/592 felhatalmazáson alapuló rendeletet hatályon kívül kell helyezni és e rendelettel kell felváltani,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A kiegészítő tevékenységre vonatkozó tesztre alkalmas eszközosztályok

Ahhoz, hogy a 2014/65/EU irányelv 2. cikke (1) bekezdése j) pontjának i. és ii. alpontjában említett személyek tevékenységeit a csoport főtevékenységéhez képest kiegészítő tevékenységeknek lehessen tekinteni, azoknak az alábbi eszközosztályok közül egyhez vagy többhöz kapcsolódniuk kell:

| a) | árualapú származtatott termékek, amelyek áruhoz vagy az 2014/65/EU irányelv I. melléklete C. szakaszának 5., 6., 7. és 10. pontjában említett alaptermékhez kapcsolódnak; |
| --- | --- |

a)

árualapú származtatott termékek, amelyek áruhoz vagy az 2014/65/EU irányelv I. melléklete C. szakaszának 5., 6., 7. és 10. pontjában említett alaptermékhez kapcsolódnak;

| b) | a 2014/65/EU irányelv I. melléklete C. szakaszának 11. pontjában említett kibocsátási egységek vagy a 2014/65/EU irányelv I. melléklete C. szakaszának 4. pontjában említett kibocsátáskereskedelmi derivatívák. |
| --- | --- |

b)

a 2014/65/EU irányelv I. melléklete C. szakaszának 11. pontjában említett kibocsátási egységek vagy a 2014/65/EU irányelv I. melléklete C. szakaszának 4. pontjában említett kibocsátáskereskedelmi derivatívák.

2. cikk

Kiegészítő tevékenységre vonatkozó tesztek

(1)   Az 1. cikkben említett személyek tevékenységei a csoportszinű főtevékenységhez képest kiegészítő tevékenységnek tekintendők, amennyiben eleget tesznek az alábbi feltételek bármelyikének:

| a) | a készpénzben történő kiegyenlítés tárgyát képező, az Unióban kereskedett árualapú származtatott ügyletekben, kibocsátási egységekben vagy azok származtatott ügyleteiben fennálló, a 3. cikk szerint kiszámított nettó névleges kitettség – kivéve azokat az árualapú származtatott termékeket, kibocsátási egységeket vagy azok származtatott ügyleteit, amelyekkel valamely kereskedési helyszínen kereskednek – az évi 3 milliárd EUR küszöbérték alatt marad (de minimis küszöbértéken alapuló teszt); |
| --- | --- |

a)

a készpénzben történő kiegyenlítés tárgyát képező, az Unióban kereskedett árualapú származtatott ügyletekben, kibocsátási egységekben vagy azok származtatott ügyleteiben fennálló, a 3. cikk szerint kiszámított nettó névleges kitettség – kivéve azokat az árualapú származtatott termékeket, kibocsátási egységeket vagy azok származtatott ügyleteit, amelyekkel valamely kereskedési helyszínen kereskednek – az évi 3 milliárd EUR küszöbérték alatt marad (de minimis küszöbértéken alapuló teszt);

| b) | az adott tevékenységeknek a 4. cikk (1) bekezdése szerint kiszámított volumene a csoport egyéb kereskedési tevékenységeinek a 4. cikk (2) bekezdése szerint kiszámított teljes volumenének legfeljebb 50 %-át teszi ki; |
| --- | --- |

b)

az adott tevékenységeknek a 4. cikk (1) bekezdése szerint kiszámított volumene a csoport egyéb kereskedési tevékenységeinek a 4. cikk (2) bekezdése szerint kiszámított teljes volumenének legfeljebb 50 %-át teszi ki;

| c) | az adott tevékenységek végrehajtásához felhasznált tőkének az 5. cikk (1) és (3) bekezdése szerint kiszámított becsült összege nem haladja meg a főtevékenység végrehajtásához csoportszinten felhasznált tőkének az 5. cikk (4) bekezdése szerint kiszámított összegének 50 %-át. |
| --- | --- |

c)

az adott tevékenységek végrehajtásához felhasznált tőkének az 5. cikk (1) és (3) bekezdése szerint kiszámított becsült összege nem haladja meg a főtevékenység végrehajtásához csoportszinten felhasznált tőkének az 5. cikk (4) bekezdése szerint kiszámított összegének 50 %-át.

(2)   A csoport magában foglalja az anyavállalatot és annak minden leányvállalatát. Magában foglal továbbá az Unióban és harmadik országokban székhellyel rendelkező szervezeteket, függetlenül attól, hogy a csoport székhelye az Unión belül vagy kívül van-e.

3. cikk

De minimis küszöbértéken alapuló teszt

(1)   A 2. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett, fennálló nettó névleges kitettséget úgy kell kiszámítani, hogy átlagolni kell a készpénzben történő kiegyenlítés tárgyát képező, árualapú származtatott termékekre, kibocsátási egységekre vagy azok származtatott termékeire vonatkozó, valamely csoporton belüli személy által az előző 12 hónapban az Unióban kötött összes ügylet hónap végi összesített fennálló nettó névleges értékeit.

Az első albekezdésben említett, fennálló nettó névleges értékeket a készpénzben történő kiegyenlítés tárgyát képező, árualapú származtatott termékekre, kibocsátási egységekre vagy azok származtatott termékeire vonatkozó, nem kereskedési helyszínen az Unióban található bármely személy által a 6. cikk (2) bekezdésében említett releváns éves beszámolási időszakban szerződő félként kötött összes ügylet alapján kell kiszámítani.

Az első és második albekezdésben említett, készpénzben történő kiegyenlítés tárgyát képező, árualapú származtatott termékekre vagy kibocsátáskereskedelmi derivatívákra vonatkozó ügyletek magukban foglalnak minden olyan, árukra vagy kibocsátási egységekre vonatkozó származtatott ügyletet, amelyet készpénzben kell kiegyenlíteni, vagy amely a felek valamelyikének választása szerint készpénzben kiegyenlíthető, de nem határidő lejárta vagy más megszűnési ok indokolja.

(2)   Az első bekezdésben említett összesítés nem terjed ki a 2014/65/EU irányelv 2. cikke (4) bekezdése negyedik albekezdésének a), b) és c) pontjában említett ügyletekből, illetve az azon ügyletekből fakadó pozíciókra, amelyek esetében a csoporton belüli személy mint szerződő fél a 2014/65/EU irányelv vagy a 2013/36/EU irányelv szerint engedélyezett.

(3)   Az (1) bekezdésben említett fennálló nettó névleges értékeket az 5. cikk (2) bekezdése szerinti nettósítási módszerrel kell meghatározni.

(4)   Az e cikkben említett összesítésekből származó értékeket EUR-ban kell kifejezni.

4. cikk

Kereskedésen alapuló teszt

(1)   A 2. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett, valamely csoporton belüli személy által az Unióban folytatott tevékenységek volumenét az árualapú származtatott termékekre, a kibocsátási egységekre és azok származtatott termékeire vonatkozó, az e személy mint szerződő fél által kötött összes ügylet bruttó névleges értékének összesítésével kell kiszámítani.

Az első albekezdésben említett összesítés nem terjed ki a 2014/65/EU irányelv 2. cikke (4) bekezdése negyedik albekezdésének a), b) és c) pontjában említett ügyletekre, illetve azokra az ügyletekre sem, amelyek esetében a csoporton belüli személy mint szerződő fél a 2014/65/EU irányelv vagy a 2013/36/EU irányelv szerint engedélyezett.

(2)   A csoport egyéb kereskedési tevékenységeinek a 2. cikk (1) bekezdés b) pontjában említett teljes volumenét az árualapú származtatott termékekre, kibocsátási egységekre és azok származtatott termékeire vonatkozó, a csoporton belüli személyek mint szerződő felek által kötött összes ügylet bruttó névleges értékének összesítésével kell kiszámítani.

Az első albekezdésben említett összesítés a 2014/65/EU irányelv 2. cikke (4) bekezdése negyedik albekezdésének a), b) és c) pontjában említett ügyletekre, illetve azokra az ügyletekre terjed ki, amelyek esetében a csoporton belüli személy mint szerződő fél a 2014/65/EU irányelv vagy a 2013/36/EU irányelv szerint engedélyezett.

(3)   Az (1) és a (2) bekezdésben említett összes kereskedési tevékenységet a nem kereskedési helyszínen az Unióban található bármely személy által szerződő félként kötött összes ügylet bruttó névleges értékének, valamint a 6. cikk (2) bekezdésében említett releváns éves beszámolási időszakban az Unióban található kereskedési helyszínen kötött bármely egyéb ügylet bruttó névleges értékének összesítésével kell kiszámítani.

(4)   Az e cikkben említett összesített értékeket EUR-ban kell kifejezni.

5. cikk

Felhasznált tőkén alapuló teszt

(1)   A 2. cikk (1) bekezdés c) pontjában említett tevékenységek végrehajtásához felhasznált tőke a következők összege:

| a) | minden egyes nettó pozíció – akár hosszú, akár rövid pozíció – 15 %-a, szorozva az árualapú származtatott termékek, kibocsátási egységek vagy azok származtatott termékei árával; |
| --- | --- |

a)

minden egyes nettó pozíció – akár hosszú, akár rövid pozíció – 15 %-a, szorozva az árualapú származtatott termékek, kibocsátási egységek vagy azok származtatott termékei árával;

| b) | minden egyes bruttó pozíció – hosszú és rövid pozíció – 3 %-a, szorozva az árualapú származtatott termékek, kibocsátási egységek vagy azok származtatott termékei árával. |
| --- | --- |

b)

minden egyes bruttó pozíció – hosszú és rövid pozíció – 3 %-a, szorozva az árualapú származtatott termékek, kibocsátási egységek vagy azok származtatott termékei árával.

Az első albekezdésben említett pozíciókat a nem kereskedési helyszínen, az Unióban található bármely személy által szerződő félként kötött összes ügylet, valamint a 6. cikk (2) bekezdésében említett releváns éves beszámolási időszakban az Unióban található kereskedési helyszínen kötött bármely egyéb ügylet alapján kell kiszámítani.

(2)   Az (1) bekezdés első albekezdése a) pontjának alkalmazásában az árualapú származtatott termékeken, kibocsátási egységeken vagy azok származtatott termékein az Unióban felvett nettó pozíciót a hosszú és rövid pozíciók nettósításával kell meghatározni:

| a) | a valamely adott árut alaptermékként tartalmazó árualapú származtatott ügyletek egyes típusaiban az adott árut alaptermékként tartalmazó ügylettípusok esetén felvett nettó pozíció kiszámítása érdekében; |
| --- | --- |

a)

a valamely adott árut alaptermékként tartalmazó árualapú származtatott ügyletek egyes típusaiban az adott árut alaptermékként tartalmazó ügylettípusok esetén felvett nettó pozíció kiszámítása érdekében;

| b) | a kibocsátási egységekre vonatkozó ügyletekben az azokban felvett nettó pozíció kiszámítása érdekében; vagy |
| --- | --- |

b)

a kibocsátási egységekre vonatkozó ügyletekben az azokban felvett nettó pozíció kiszámítása érdekében; vagy

| c) | a kibocsátási egységek származtatott termékeire vonatkozó ügyletek egyes típusaiban az azokban felvett nettó pozíció kiszámítása érdekében. |
| --- | --- |

c)

a kibocsátási egységek származtatott termékeire vonatkozó ügyletek egyes típusaiban az azokban felvett nettó pozíció kiszámítása érdekében.

Az (1) bekezdés első albekezdése a) pontjának alkalmazásában az alaptermékként ugyanazt az árut tartalmazó, különböző típusú ügyletekben vagy az alaptermékként ugyanazt a kibocsátási egységet tartalmazó, különböző típusú származtatott ügyletekben felvett nettó pozíciók nettósíthatók egymással szemben.

(3)   Az (1) bekezdés első albekezdése b) pontjának alkalmazásában az árualapú származtatott termékekre, kibocsátási egységekre vagy azok származtatott termékeire vonatkozó ügyletekben felvett bruttó pozíciót az alaptermékként valamely adott árut tartalmazó ügylettípusok, kibocsátási egységekre vonatkozó ügyletek vagy alaptermékként valamely adott kibocsátási egységet tartalmazó ügylettípusok esetén felvett nettó pozíciók abszolút értéke összegének kiszámításával kell meghatározni.

Az (1) bekezdés első albekezdése b) pontjának alkalmazásában az alaptermékként ugyanazt az árut tartalmazó, különböző típusú származtatott ügyletekben vagy az alaptermékként ugyanazt a kibocsátási egységet tartalmazó, különböző típusú származtatott ügyletekben felvett nettó pozíciók nem nettósíthatók egymással szemben.

A becsült tőke számítása nem veszi figyelembe a 2014/65/EU irányelv 2. cikke (4) bekezdése negyedik albekezdésének a), b) és c) pontjában említett ügyletekből származó pozíciókat, illetve azokat az ügyleteket, amelyek esetében a csoporton belüli személy mint szerződő fél a 2014/65/EU irányelv vagy a 2013/36/EU irányelv szerint engedélyezett.

(4)   A csoport főtevékenységének végrehajtásához felhasznált tőke a csoport teljes eszközállományának és a csoport releváns éves számítási időszak végén elkészített összevont pénzügyi beszámolójában rögzített rövid lejáratú hitelállománynak a különbsége. E bekezdés alkalmazásában a rövid lejáratú hitelállomány a 12 hónapnál rövidebb lejáratú hitelállományt jelenti.

(5)   Az e cikkben említett számításokból származó értékeket EUR-ban kell kifejezni.

6. cikk

Számítási eljárás

(1)   A 3. cikkben említett de minimis küszöbértéken alapuló tesztnek a számítás napját megelőző három éves számítási időszakon kell alapulnia: a kapott éves értékek egyszerű átlagát össze kell vetni a 2. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett küszöbértékkel. A 4. cikkben említett kereskedési tevékenységek volumenének és az 5. cikkben említett felhasznált tőkének a kiszámítása a számítás napját megelőző három éves számítási időszak alatti napi kereskedési tevékenységek egyszerű átlagán vagy az e kereskedési tevékenységekhez ezen időszakban juttatott becsült tőkén alapul. A számításokat évente, az éves számítási időszakot követő naptári év első negyedévében kell elvégezni: a kapott éves értékek egyszerű átlagát össze kell vetni a 2. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontjában említett vonatkozó küszöbértékekkel.

(2)   Az (1) bekezdés alkalmazásában az éves számítási időszak az adott év január 1-jén kezdődő, és ugyanazon év december 31-én befejeződő időszakot jelenti.

(3)   Az (1) bekezdés alkalmazásában a kereskedési tevékenységek volumenének vagy az azokhoz juttatott becsült tőkének a 2022. évi számítása a három előző, a 2019. január 1-jén, a 2020. január 1-jén és a 2021. január 1-jén kezdődő éves számítási időszakot veszi figyelembe, a 2023. évi számítás pedig értelemszerűen a 2020. január 1-jén, a 2021. január 1-jén és a 2022. január 1-jén kezdődő három előző éves számítási időszakot veszi figyelembe.

(4)   A (3) bekezdéstől eltérve, a napi kereskedési tevékenységek vagy az e kereskedési tevékenységekhez juttatott becsült tőke számításához tartozó referenciaidőszak csak a legutóbbi éves számítási időszakot foglalja magában, ha a következő két feltétel mindegyike teljesül:

| a) | a napi kereskedési tevékenységek volumene vagy az e kereskedési tevékenységekhez juttatott tőke több mint 10 %-kal csökken a három előző éves számítási időszak legkorábbi éves számítási időszakát és a legutóbbi éves számítási időszakot összevetve; és |
| --- | --- |

a)

a napi kereskedési tevékenységek volumene vagy az e kereskedési tevékenységekhez juttatott tőke több mint 10 %-kal csökken a három előző éves számítási időszak legkorábbi éves számítási időszakát és a legutóbbi éves számítási időszakot összevetve; és

| b) | a napi kereskedési tevékenységek volumene vagy az e kereskedési tevékenységekhez juttatott tőke a három éves számítási időszak legutóbbi éves számítási időszakában alacsonyabb, mint az azt megelőző két számítási időszakban. |
| --- | --- |

b)

a napi kereskedési tevékenységek volumene vagy az e kereskedési tevékenységekhez juttatott tőke a három éves számítási időszak legutóbbi éves számítási időszakában alacsonyabb, mint az azt megelőző két számítási időszakban.

7. cikk

Kockázatcsökkentőnek minősülő ügyletek

(1)   A 2014/65/EU irányelv 2. cikke (4) bekezdése negyedik albekezdése b) pontjának alkalmazásában a származtatott ügylet akkor tekintendő a kereskedelmi vagy likviditásfinanszírozási tevékenységhez közvetlenül kapcsolódó kockázatokat objektíven mérhető módon csökkentőnek, ha az alábbi feltételek közül egy vagy több teljesül:

| a) | az ügylet csökkenti azon eszközök, szolgáltatások, inputok, termékek, áruk vagy kötelezettségek értékében bekövetkező esetleges változásokból fakadó kockázatokat, amelyeket a személy vagy annak csoportja birtokol, előállít, termel, feldolgoz, nyújt, beszerez, forgalmaz, bérbe ad, értékesít vagy teljesít, illetve amelyek birtoklását, előállítását, termelését, feldolgozását, nyújtását, beszerzését, forgalmazását, bérbe adását, értékesítését vagy teljesítését a rendes üzletmenete alapján észszerűen tervezi; |
| --- | --- |

a)

az ügylet csökkenti azon eszközök, szolgáltatások, inputok, termékek, áruk vagy kötelezettségek értékében bekövetkező esetleges változásokból fakadó kockázatokat, amelyeket a személy vagy annak csoportja birtokol, előállít, termel, feldolgoz, nyújt, beszerez, forgalmaz, bérbe ad, értékesít vagy teljesít, illetve amelyek birtoklását, előállítását, termelését, feldolgozását, nyújtását, beszerzését, forgalmazását, bérbe adását, értékesítését vagy teljesítését a rendes üzletmenete alapján észszerűen tervezi;

| b) | az ügylet a kamatlábak, az inflációs ráták, a devizaárfolyamok vagy a hitelkockázat ingadozásaiból fakadóan az a) pontban említett eszközök, szolgáltatások, inputok, termékek, áruk vagy kötelezettségek értékére ható esetleges közvetett hatások kapcsán felmerülő kockázatokat fedezi; |
| --- | --- |

b)

az ügylet a kamatlábak, az inflációs ráták, a devizaárfolyamok vagy a hitelkockázat ingadozásaiból fakadóan az a) pontban említett eszközök, szolgáltatások, inputok, termékek, áruk vagy kötelezettségek értékére ható esetleges közvetett hatások kapcsán felmerülő kockázatokat fedezi;

| c) | az ügylet az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) 3. cikke alapján elfogadott nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok szerinti fedezeti műveletnek minősül. |
| --- | --- |

c)

az ügylet az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) 3. cikke alapján elfogadott nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok szerinti fedezeti műveletnek minősül.

(2)   Az (1) bekezdés alkalmazásában az önmagában vagy más származtatott termékekkel ötvözve kockázatcsökkentő ügyletnek minősülő ügylet tekintetében a nem pénzügyi szervezet:

| a) | belső politikáiban ismerteti a következőket:






  i. | a kereskedelmi vagy likviditásfinanszírozási tevékenységhez közvetlenül kapcsolódó kockázatok csökkentésére használt portfólió részét képező, árualapú származtatott termékekre, kibocsátási egységekre vagy azok származtatott termékeire vonatkozó ügyletek típusai és elfogadhatósági kritériumai; |
| --- | --- | --- |

a)

belső politikáiban ismerteti a következőket:

i.

a kereskedelmi vagy likviditásfinanszírozási tevékenységhez közvetlenül kapcsolódó kockázatok csökkentésére használt portfólió részét képező, árualapú származtatott termékekre, kibocsátási egységekre vagy azok származtatott termékeire vonatkozó ügyletek típusai és elfogadhatósági kritériumai;

| ii. | a portfólió és az általa csökkentett kockázatok közötti összefüggés; |
| --- | --- |

ii.

a portfólió és az általa csökkentett kockázatok közötti összefüggés;

| iii. | azok az intézkedések, amelyeket annak biztosítása érdekében fogadtak el, hogy az említett termékekre vonatkozó ügyletek kizárólagos célja a nem pénzügyi szervezet kereskedelmi vagy likviditásfinanszírozási tevékenységéhez közvetlenül kapcsolódó kockázatok csökkentése legyen, és hogy minden egyéb célt szolgáló ügyletet egyértelműen lehessen azonosítani; |
| --- | --- |

iii.

azok az intézkedések, amelyeket annak biztosítása érdekében fogadtak el, hogy az említett termékekre vonatkozó ügyletek kizárólagos célja a nem pénzügyi szervezet kereskedelmi vagy likviditásfinanszírozási tevékenységéhez közvetlenül kapcsolódó kockázatok csökkentése legyen, és hogy minden egyéb célt szolgáló ügyletet egyértelműen lehessen azonosítani;

| b) | kellően részletes bontásban képes bemutatni a portfóliókat az azokat alkotó árualapú származtatott termékeknek, kibocsátási egységeknek vagy azok származtatott termékeinek az osztályai, az alaptermék, az időhorizont és bármely egyéb releváns tényező tekintetében. |
| --- | --- |

b)

kellően részletes bontásban képes bemutatni a portfóliókat az azokat alkotó árualapú származtatott termékeknek, kibocsátási egységeknek vagy azok származtatott termékeinek az osztályai, az alaptermék, az időhorizont és bármely egyéb releváns tényező tekintetében.

8. cikk

Hatályon kívül helyezés

Az (EU) 2017/592 felhatalmazáson alapuló rendelet hatályát veszti.

Az (EU) 2017/592 rendeletre való hivatkozásokat az e rendeletre való hivatkozásokként kell tekinteni, és az e rendelet mellékletében lévő megfelelési táblázat szerint kell értelmezni.

9. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2021. július 14-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 173., 2014.6.12., 349. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/34/EU irányelve (2013. június 26.) a meghatározott típusú vállalkozások éves pénzügyi kimutatásairól, összevont (konszolidált) éves pénzügyi kimutatásairól és a kapcsolódó beszámolókról, a 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 78/660/EGK és a 83/349/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 182., 2013.6.29., 19. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/36/EU irányelve (2013. június 26.) a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 176., 2013.6.27., 338. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 648/2012/EU rendelete (2012. július 4.) a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról (HL L 201., 2012.7.27., 1. o.).

4

(5)  A Bizottság 149/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2012. december 19.) a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a közvetett elszámolási megállapodásokról, az elszámolási kötelezettségről, a nyilvános jegyzékről, a kereskedési helyszínhez való hozzáférésről, a nem pénzügyi szerződő felekről és a nem központi szerződő fél által elszámolt tőzsdén kívüli származtatott ügyletek tekintetében alkalmazott kockázatcsökkentési technikákról szóló szabályozási technikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 52., 2013.2.23., 11. o.).

5

(6)  A Bizottság (EU) 2017/592 felhatalmazáson alapuló rendelete (2016. december 1.) a 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a főtevékenységhez képest kiegészítő tevékenységnek minősülő tevékenységre vonatkozó kritériumokat megállapító szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 87., 2017.3.31., 492. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/338 irányelve (2021. február 16.) a 2014/65/EU irányelv tájékoztatási követelmények, termékirányítás és pozíciólimitek tekintetében, valamint a 2013/36/EU és az (EU) 2019/878 irányelv befektetési vállalkozásokra való alkalmazása tekintetében, a Covid19-válság utáni helyreállítás elősegítése érdekében történő módosításáról (HL L 68., 2021.2.26., 14. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 1606/2002/EK rendelete (2002. július 19.) a nemzetközi számviteli standardok alkalmazásáról (HL L 243., 2002.9.11., 1. o.).

8

---

MELLÉKLET

Megfelelési táblázat

| Ez a rendelet | Az (EU) 2017/592 felhatalmazáson alapuló rendelet |
| --- | --- |
| 1. cikk | 2. cikk, (1) bekezdés |
| 2. cikk | 1. cikk |
| 3. cikk | 2. cikk, (2), (3) és (4) bekezdés
  3. cikk, (3) és (4) bekezdés |
| 4. cikk | 2. cikk, (2), (3) és (4) bekezdés
  3. cikk, (1) bekezdés, a) pont; 3. cikk, (2) bekezdés, a) és b) pont; 3. cikk, (3) és (4) bekezdés |
| 5. cikk | 3. cikk, (1) bekezdés, b) pont; 3. cikk, (5)–(10) bekezdés |
| 6. cikk | 4. cikk |
| 7. cikk | 5. cikk |
| 8. cikk | – |
| 9. cikk | 6. cikk |

Ez a rendelet

Az (EU) 2017/592 felhatalmazáson alapuló rendelet

1. cikk

2. cikk, (1) bekezdés

2. cikk

1. cikk

3. cikk

2. cikk, (2), (3) és (4) bekezdés

3. cikk, (3) és (4) bekezdés

4. cikk

2. cikk, (2), (3) és (4) bekezdés

3. cikk, (1) bekezdés, a) pont; 3. cikk, (2) bekezdés, a) és b) pont; 3. cikk, (3) és (4) bekezdés

5. cikk

3. cikk, (1) bekezdés, b) pont; 3. cikk, (5)–(10) bekezdés

6. cikk

4. cikk

7. cikk

5. cikk

8. cikk

–

9. cikk

6. cikk

---

HATÁROZATOK

| 2021.10.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 372/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 372/11

---

A TANÁCS (EU) 2021/1834 HATÁROZATA

(2021. október 6.)

a Régiók Bizottsága az Olasz Köztársaság által javasolt hat tagjának és négy póttagjának kinevezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,

tekintettel a Régiók Bizottsága összetételének megállapításáról szóló, 2019. május 21-i (EU) 2019/852 tanácsi határozatra (1),

tekintettel az olasz kormány javaslataira,

mivel:

| (1) | A Szerződés 300. cikkének (3) bekezdése értelmében a Régiók Bizottsága a regionális és helyi testületek olyan képviselőiből áll, akik valamely regionális vagy helyi testületben választással nyert képviselői megbízatással rendelkeznek, vagy valamely választott testületnek politikai felelősséggel tartoznak. |
| --- | --- |

(1)

A Szerződés 300. cikkének (3) bekezdése értelmében a Régiók Bizottsága a regionális és helyi testületek olyan képviselőiből áll, akik valamely regionális vagy helyi testületben választással nyert képviselői megbízatással rendelkeznek, vagy valamely választott testületnek politikai felelősséggel tartoznak.

| (2) | A Tanács 2020. január 20-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2020. január 26-tól 2025. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló (EU) 2020/102 határozatot (2). A Tanács 2020. május 19-én elfogadta a Régiók Bizottsága az Olasz Köztársaság által javasolt egy póttagjának kinevezéséről szóló (EU) 2020/682 határozatot (3). A Tanács 2020. december 7-én elfogadta a Régiók Bizottsága az Olasz Köztársaság által javasolt két póttagjának kinevezéséről szóló (EU) 2020/2076 határozatot (4). |
| --- | --- |

(2)

A Tanács 2020. január 20-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2020. január 26-tól 2025. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló (EU) 2020/102 határozatot (2). A Tanács 2020. május 19-én elfogadta a Régiók Bizottsága az Olasz Köztársaság által javasolt egy póttagjának kinevezéséről szóló (EU) 2020/682 határozatot (3). A Tanács 2020. december 7-én elfogadta a Régiók Bizottsága az Olasz Köztársaság által javasolt két póttagjának kinevezéséről szóló (EU) 2020/2076 határozatot (4).

| (3) | A Régiók Bizottsága hat tagjának helye megüresedett Massimiliano FEDRIGA, Christian SOLINAS és Donato TOMA lemondását követően, illetve azon nemzeti megbízatás lejártát követően, amelynek alapján Manuela BORA, Enrico ROSSI és Alessandra SARTORE kinevezését javasolták. |
| --- | --- |

(3)

A Régiók Bizottsága hat tagjának helye megüresedett Massimiliano FEDRIGA, Christian SOLINAS és Donato TOMA lemondását követően, illetve azon nemzeti megbízatás lejártát követően, amelynek alapján Manuela BORA, Enrico ROSSI és Alessandra SARTORE kinevezését javasolták.

| (4) | A Régiók Bizottsága négy póttagjának helye megüresedett Vincenzo DE LUCA, Domenico GIANNETTA és Arno KOMPATSCHER lemondását követően, illetve azon nemzeti megbízatás lejártát követően, amelynek alapján Pierluigi MARQUIS kinevezését javasolták. |
| --- | --- |

(4)

A Régiók Bizottsága négy póttagjának helye megüresedett Vincenzo DE LUCA, Domenico GIANNETTA és Arno KOMPATSCHER lemondását követően, illetve azon nemzeti megbízatás lejártát követően, amelynek alapján Pierluigi MARQUIS kinevezését javasolták.

| (5) | Az olasz kormány a következő személyeket, akik regionális testületet képviselnek és valamely regionális testületben választással nyert képviselői megbízatással rendelkeznek, a Régiók Bizottsága tagjaivá javasolta kinevezni a jelenlegi hivatali idő hátralévő részére, azaz 2025. január 25-ig: Guido CASTELLI (Assessore della Regione Marche – Marche régió regionális minisztere), Michele EMILIANO (Presidente della Regione Puglia – Puglia régió elnöke) és Eugenio GIANI (Presidente della Regione Toscana – Toszkána régió elnöke). |
| --- | --- |

(5)

Az olasz kormány a következő személyeket, akik regionális testületet képviselnek és valamely regionális testületben választással nyert képviselői megbízatással rendelkeznek, a Régiók Bizottsága tagjaivá javasolta kinevezni a jelenlegi hivatali idő hátralévő részére, azaz 2025. január 25-ig: Guido CASTELLI (Assessore della Regione Marche – Marche régió regionális minisztere), Michele EMILIANO (Presidente della Regione Puglia – Puglia régió elnöke) és Eugenio GIANI (Presidente della Regione Toscana – Toszkána régió elnöke).

| (6) | Az olasz kormány Nicola CAPUTO-t – aki egy regionális testület olyan képviselője, aki politikai felelősséggel tartozik valamely választott testületnek (Assessore della Regione Campania – Campania régió regionális minisztere) – kinevezésre javasolta a Régiók Bizottsága póttagjának a 2025. január 25-ig tartó hivatali idő hátralévő részére. |
| --- | --- |

(6)

Az olasz kormány Nicola CAPUTO-t – aki egy regionális testület olyan képviselője, aki politikai felelősséggel tartozik valamely választott testületnek (Assessore della Regione Campania – Campania régió regionális minisztere) – kinevezésre javasolta a Régiók Bizottsága póttagjának a 2025. január 25-ig tartó hivatali idő hátralévő részére.

| (7) | Az olasz kormány Luciano Emilio CAVERI-t – aki regionális testületet képvisel és valamely regionális testületben választással nyert képviselői megbízatással rendelkezik (Assessore e Consigliere della Regione autonoma Valle d’Aosta – Valle d’Aosta autonóm régió regionális minisztere és tanácsosa) – kinevezésre javasolta a Régiók Bizottsága póttagjának a 2025. január 25-ig tartó hivatali idő hátralévő részére. |
| --- | --- |

(7)

Az olasz kormány Luciano Emilio CAVERI-t – aki regionális testületet képvisel és valamely regionális testületben választással nyert képviselői megbízatással rendelkezik (Assessore e Consigliere della Regione autonoma Valle d’Aosta – Valle d’Aosta autonóm régió regionális minisztere és tanácsosa) – kinevezésre javasolta a Régiók Bizottsága póttagjának a 2025. január 25-ig tartó hivatali idő hátralévő részére.

| (8) | Az olasz kormány Arno KOMPATSCHER-t – aki regionális testületet képvisel és valamely regionális testületben választással nyert képviselői megbízatással rendelkezik (Consigliere della Provincia autonoma di Bolzano – Presidente della Regione Trentino Alto-Adige e della Provincia autonoma di Bolzano – Bolzano autonóm tartomány tanácsosa – Trentino Alto-Adige régió és Bolzano autonóm tartomány elnöke) – kinevezésre javasolta a Régiók Bizottsága tagjának 2023. október 31-ig. |
| --- | --- |

(8)

Az olasz kormány Arno KOMPATSCHER-t – aki regionális testületet képvisel és valamely regionális testületben választással nyert képviselői megbízatással rendelkezik (Consigliere della Provincia autonoma di Bolzano – Presidente della Regione Trentino Alto-Adige e della Provincia autonoma di Bolzano – Bolzano autonóm tartomány tanácsosa – Trentino Alto-Adige régió és Bolzano autonóm tartomány elnöke) – kinevezésre javasolta a Régiók Bizottsága tagjának 2023. október 31-ig.

| (9) | Az olasz kormány Christian SOLINAS-t – aki regionális testületet képvisel és valamely regionális testületben választással nyert képviselői megbízatással rendelkezik (Presidente della Regione Sardegna – Szardínia régió elnöke) – kinevezésre javasolta a Régiók Bizottsága póttagjának 2024. február 28-ig. |
| --- | --- |

(9)

Az olasz kormány Christian SOLINAS-t – aki regionális testületet képvisel és valamely regionális testületben választással nyert képviselői megbízatással rendelkezik (Presidente della Regione Sardegna – Szardínia régió elnöke) – kinevezésre javasolta a Régiók Bizottsága póttagjának 2024. február 28-ig.

| (10) | Az olasz kormány Donatella TESEI-t – aki regionális testületet képvisel és valamely regionális testületben választással nyert képviselői megbízatással rendelkezik (Presidente della Regione Umbria – Umbria régió elnöke) – kinevezésre javasolta a Régiók Bizottsága tagjának 2024. október 31-ig. |
| --- | --- |

(10)

Az olasz kormány Donatella TESEI-t – aki regionális testületet képvisel és valamely regionális testületben választással nyert képviselői megbízatással rendelkezik (Presidente della Regione Umbria – Umbria régió elnöke) – kinevezésre javasolta a Régiók Bizottsága tagjának 2024. október 31-ig.

| (11) | Az olasz kormány Donato TOMA-t – aki regionális testületet képvisel és valamely regionális testületben választással nyert képviselői megbízatással rendelkezik (Presidente della Regione Molise – Molise régió elnöke) – kinevezésre javasolta a Régiók Bizottsága póttagjának 2023. április 30-ig. |
| --- | --- |

(11)

Az olasz kormány Donato TOMA-t – aki regionális testületet képvisel és valamely regionális testületben választással nyert képviselői megbízatással rendelkezik (Presidente della Regione Molise – Molise régió elnöke) – kinevezésre javasolta a Régiók Bizottsága póttagjának 2023. április 30-ig.

| (12) | Az olasz kormány Nicola ZINGARETTI-t – aki regionális testületet képvisel és valamely regionális testületben választással nyert képviselői megbízatással rendelkezik (Presidente della Regione Lazio – Lazio régió elnöke) – kinevezésre javasolta a Régiók Bizottsága tagjának 2023. március 31-ig, |
| --- | --- |

(12)

Az olasz kormány Nicola ZINGARETTI-t – aki regionális testületet képvisel és valamely regionális testületben választással nyert képviselői megbízatással rendelkezik (Presidente della Regione Lazio – Lazio régió elnöke) – kinevezésre javasolta a Régiók Bizottsága tagjának 2023. március 31-ig,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács a következő személyeket, akik regionális vagy helyi testületet képviselnek és választással nyert képviselői megbízatással rendelkeznek vagy valamely választott testületnek politikai felelősséggel tartoznak, kinevezi a Régiók Bizottsága:

| a) | tagjaivá:






  — | Guido CASTELLI (Assessore della Regione Marche – Marche régió regionális minisztere), a jelenlegi hivatali idő hátralévő részére, azaz 2025. január 25-ig, |
| --- | --- | --- |

a)

tagjaivá:

—

Guido CASTELLI (Assessore della Regione Marche – Marche régió regionális minisztere), a jelenlegi hivatali idő hátralévő részére, azaz 2025. január 25-ig,

| — | Michele EMILIANO (Presidente della Regione Puglia – Puglia régió elnöke), a jelenlegi hivatali idő hátralévő részére, azaz 2025. január 25-ig, |
| --- | --- |

—

Michele EMILIANO (Presidente della Regione Puglia – Puglia régió elnöke), a jelenlegi hivatali idő hátralévő részére, azaz 2025. január 25-ig,

| — | Eugenio GIANI (Presidente della Regione Toscana – Toszkána régió elnöke), a jelenlegi hivatali idő hátralévő részére, azaz 2025. január 25-ig, |
| --- | --- |

—

Eugenio GIANI (Presidente della Regione Toscana – Toszkána régió elnöke), a jelenlegi hivatali idő hátralévő részére, azaz 2025. január 25-ig,

| — | Arno KOMPATSCHER (Consigliere della Provincia autonoma di Bolzano – Presidente della Regione Trentino Alto-Adige e della Provincia autonoma di Bolzano – Bolzano autonóm tartomány tanácsosa – Trentino Alto-Adige régió és Bolzano autonóm tartomány elnöke) (megbízatás változása), 2023. október 31-ig, |
| --- | --- |

—

Arno KOMPATSCHER (Consigliere della Provincia autonoma di Bolzano – Presidente della Regione Trentino Alto-Adige e della Provincia autonoma di Bolzano – Bolzano autonóm tartomány tanácsosa – Trentino Alto-Adige régió és Bolzano autonóm tartomány elnöke) (megbízatás változása), 2023. október 31-ig,

| — | Donatella TESEI (Presidente della Regione Umbria – Umbria régió elnöke), 2024. október 31-ig, |
| --- | --- |

—

Donatella TESEI (Presidente della Regione Umbria – Umbria régió elnöke), 2024. október 31-ig,

| — | Nicola ZINGARETTI (Presidente della Regione Lazio – Lazio régió elnöke), 2023. március 31-ig, |
| --- | --- |

—

Nicola ZINGARETTI (Presidente della Regione Lazio – Lazio régió elnöke), 2023. március 31-ig,

valamint

| b) | póttagjaivá:






  — | Nicola CAPUTO (Assessore della Regione Campania – Campania régió regionális minisztere), a jelenlegi hivatali idő hátralévő részére, azaz 2025. január 25-ig, |
| --- | --- | --- |

b)

póttagjaivá:

—

Nicola CAPUTO (Assessore della Regione Campania – Campania régió regionális minisztere), a jelenlegi hivatali idő hátralévő részére, azaz 2025. január 25-ig,

| — | Luciano Emilio CAVERI (Assessore e Consigliere della Regione autonoma Valle d’Aosta – Valle d’Aosta autonóm régió regionális minisztere és tanácsosa), a jelenlegi hivatali idő hátralévő részére, azaz 2025. január 25-ig, |
| --- | --- |

—

Luciano Emilio CAVERI (Assessore e Consigliere della Regione autonoma Valle d’Aosta – Valle d’Aosta autonóm régió regionális minisztere és tanácsosa), a jelenlegi hivatali idő hátralévő részére, azaz 2025. január 25-ig,

| — | Christian SOLINAS (Presidente della Regione Sardegna – Szardínia régió elnöke), 2024. február 28-ig (megbízatás változása), |
| --- | --- |

—

Christian SOLINAS (Presidente della Regione Sardegna – Szardínia régió elnöke), 2024. február 28-ig (megbízatás változása),

| — | Donato TOMA (Presidente della Regione Molise – Molise régió elnöke), 2023. április 30-ig (megbízatás változása). |
| --- | --- |

—

Donato TOMA (Presidente della Regione Molise – Molise régió elnöke), 2023. április 30-ig (megbízatás változása).

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Luxembourgban, 2021. október 6-án.

a Tanács részéről

az elnök

A. VIZJAK

---

(1)  
  HL L 139., 2019.5.27., 13. o.

1

(2)  A Tanács (EU) 2020/102 határozata (2020. január 20.) a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2020. január 26-tól 2025. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 20., 2020.1.24., 2. o.).

2

(3)  A Tanács (EU) 2020/682 határozata (2020. május 19.) a Régiók Bizottsága az Olasz Köztársaság által javasolt egy póttagjának kinevezéséről (HL L 161., 2020.5.25., 9. o.).

3

(4)  A Tanács (EU) 2020/2076 határozata (2020. december 7.) a Régiók Bizottsága az Olasz Köztársaság által javasolt két póttagjának kinevezéséről (HL L 424., 2020.12.15., 55. o.).

4

---

| 2021.10.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 372/14 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 372/14

---

A TANÁCS (EU) 2021/1835 HATÁROZATA

(2021. október 6.)

a Régiók Bizottsága a Spanyol Királyság által javasolt két póttagjának kinevezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,

tekintettel a Régiók Bizottsága összetételének megállapításáról szóló, 2019. május 21-i (EU) 2019/852 tanácsi határozatra (1),

tekintettel a spanyol kormány javaslataira,

mivel:

| (1) | A Szerződés 300. cikkének (3) bekezdése értelmében a Régiók Bizottsága a regionális és helyi testületek olyan képviselőiből áll, akik valamely regionális vagy helyi testületben választással nyert képviselői megbízatással rendelkeznek, vagy valamely választott testületnek politikai felelősséggel tartoznak. |
| --- | --- |

(1)

A Szerződés 300. cikkének (3) bekezdése értelmében a Régiók Bizottsága a regionális és helyi testületek olyan képviselőiből áll, akik valamely regionális vagy helyi testületben választással nyert képviselői megbízatással rendelkeznek, vagy valamely választott testületnek politikai felelősséggel tartoznak.

| (2) | A Tanács 2019. december 10-én elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2020. január 26-tól 2025. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló (EU) 2019/2157 határozatot (2). |
| --- | --- |

(2)

A Tanács 2019. december 10-én elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2020. január 26-tól 2025. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló (EU) 2019/2157 határozatot (2).

| (3) | A Régiók Bizottsága két póttagjának helye megüresedett azon nemzeti megbízatás lejártát követően, amelynek alapján Ignacio Jesús AGUADO CRESPO kinevezését javasolták, valamint Mikel IRUJO AMEZAGA lemondását követően. |
| --- | --- |

(3)

A Régiók Bizottsága két póttagjának helye megüresedett azon nemzeti megbízatás lejártát követően, amelynek alapján Ignacio Jesús AGUADO CRESPO kinevezését javasolták, valamint Mikel IRUJO AMEZAGA lemondását követően.

| (4) | A spanyol kormány a következő személyeket, akik regionális testületet képviselnek és valamely választott testületnek politikai felelősséggel tartoznak, a Régiók Bizottsága póttagjaivá javasolta kinevezni a jelenlegi hivatali idő hátralévő részére, azaz 2025. január 25-ig: José Francisco HERRERA ANTONAYA, Director General de Cooperación con el Estado y la Unión Europea, Comunidad de Madrid (az állammal és az Európai Unióval való együttműködésért felelős főigazgató, Madridi Közösség) és Sergio PÉREZ GARCÍA, Director General de Acción Exterior, Gobierno de Navarra (külügyi főigazgató, Navarra kormánya), |
| --- | --- |

(4)

A spanyol kormány a következő személyeket, akik regionális testületet képviselnek és valamely választott testületnek politikai felelősséggel tartoznak, a Régiók Bizottsága póttagjaivá javasolta kinevezni a jelenlegi hivatali idő hátralévő részére, azaz 2025. január 25-ig: José Francisco HERRERA ANTONAYA, Director General de Cooperación con el Estado y la Unión Europea, Comunidad de Madrid (az állammal és az Európai Unióval való együttműködésért felelős főigazgató, Madridi Közösség) és Sergio PÉREZ GARCÍA, Director General de Acción Exterior, Gobierno de Navarra (külügyi főigazgató, Navarra kormánya),

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács a jelenlegi hivatali idő hátralévő részére, azaz 2025. január 25-ig a Régiók Bizottsága póttagjaivá nevezi ki a következő személyeket, akik regionális testületet képviselnek és valamely választott testületnek politikai felelősséggel tartoznak:

| — | José Francisco HERRERA ANTONAYA, Director General de Cooperación con el Estado y la Unión Europea, Comunidad de Madrid (az állammal és az Európai Unióval való együttműködésért felelős főigazgató, Madridi Közösség); |
| --- | --- |

—

José Francisco HERRERA ANTONAYA, Director General de Cooperación con el Estado y la Unión Europea, Comunidad de Madrid (az állammal és az Európai Unióval való együttműködésért felelős főigazgató, Madridi Közösség);

| — | Sergio PÉREZ GARCÍA, Director General de Acción Exterior, Gobierno de Navarra (külügyi főigazgató, Navarra kormánya). |
| --- | --- |

—

Sergio PÉREZ GARCÍA, Director General de Acción Exterior, Gobierno de Navarra (külügyi főigazgató, Navarra kormánya).

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Luxembourgban, 2021. október 6-án.

a Tanács részéről

az elnök

A. VIZJAK

---

(1)  
  HL L 139., 2019.5.27., 13. o.

1

(2)  A Tanács (EU) 2019/2157 határozata (2019. december 10.) a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2020. január 26-tól 2025. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 327., 2019.12.17., 78. o.).

2

---

| 2021.10.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 372/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 372/16

---

A TANÁCS (EU) 2021/1836 HATÁROZATA

(2021. október 15.)

az Európai Unió által a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságánakaz Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szólómegállapodással létrehozott vegyes bizottságbana megállapodás módosítására irányuló határozat elfogadása tekintetébenképviselendő álláspont meghatározásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 50. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 218. cikke (9) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az Unió az (EU) 2020/135 tanácsi határozat (1) révén megkötötte a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodást (a továbbiakban: a kilépésről rendelkező megállapodás), és a megállapodás 2020. február 1-jén hatályba lépett. |
| --- | --- |

(1)

Az Unió az (EU) 2020/135 tanácsi határozat (1) révén megkötötte a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodást (a továbbiakban: a kilépésről rendelkező megállapodás), és a megállapodás 2020. február 1-jén hatályba lépett.

| (2) | A kilépésről rendelkező megállapodás 164. cikke (5) bekezdésének d) pontja felhatalmazza a vegyes bizottságot az említett megállapodást módosító határozatok elfogadására, feltéve, hogy ezek a módosítások a hibák kijavítása, a kihagyások vagy más hiányosságok kezelése, illetve az e megállapodás aláírásakor előre nem látható helyzetek kezelése érdekében szükségesek, és az ilyen határozatok nem módosítják az említett megállapodás lényegi elemeit. A kilépésről rendelkező megállapodás 166. cikkének (2) bekezdése értelmében a vegyes bizottság által elfogadott határozatok kötelező erejűek az Unióra és az Egyesült Királyságra nézve, és az Uniónak és az Egyesült Királyságnak végre kell hajtania ezeket a határozatokat, amelyek a kilépésről rendelkező megállapodással azonos joghatással bírnak. |
| --- | --- |

(2)

A kilépésről rendelkező megállapodás 164. cikke (5) bekezdésének d) pontja felhatalmazza a vegyes bizottságot az említett megállapodást módosító határozatok elfogadására, feltéve, hogy ezek a módosítások a hibák kijavítása, a kihagyások vagy más hiányosságok kezelése, illetve az e megállapodás aláírásakor előre nem látható helyzetek kezelése érdekében szükségesek, és az ilyen határozatok nem módosítják az említett megállapodás lényegi elemeit. A kilépésről rendelkező megállapodás 166. cikkének (2) bekezdése értelmében a vegyes bizottság által elfogadott határozatok kötelező erejűek az Unióra és az Egyesült Királyságra nézve, és az Uniónak és az Egyesült Királyságnak végre kell hajtania ezeket a határozatokat, amelyek a kilépésről rendelkező megállapodással azonos joghatással bírnak.

| (3) | A szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottság egy határozata és egy ajánlása tévedésből nem szerepel a kilépésről rendelkező megállapodás I. mellékletének I. részében. Négy másik határozatot és egy ajánlást az átmeneti időszak vége előtt fogadtak el. Ezeket a határozatokat és ajánlásokat ezért bele kell foglalni az említett mellékletbe. |
| --- | --- |

(3)

A szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottság egy határozata és egy ajánlása tévedésből nem szerepel a kilépésről rendelkező megállapodás I. mellékletének I. részében. Négy másik határozatot és egy ajánlást az átmeneti időszak vége előtt fogadtak el. Ezeket a határozatokat és ajánlásokat ezért bele kell foglalni az említett mellékletbe.

| (4) | A vegyes bizottságnak a kilépésről rendelkező megállapodás 164. cikke (5) bekezdésének d) pontja értelmében határozatot kell elfogadnia e kihagyások és hiányosságok kezelése érdekében. |
| --- | --- |

(4)

A vegyes bizottságnak a kilépésről rendelkező megállapodás 164. cikke (5) bekezdésének d) pontja értelmében határozatot kell elfogadnia e kihagyások és hiányosságok kezelése érdekében.

| (5) | Helyénvaló ezért meghatározni az Unió által a vegyes bizottságban képviselendő álláspontot, |
| --- | --- |

(5)

Helyénvaló ezért meghatározni az Unió által a vegyes bizottságban képviselendő álláspontot,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A kilépésről rendelkező megállapodás 164. cikkének (1) bekezdésével létrehozott vegyes bizottságban az Unió által a megállapodás 164. cikke (5) bekezdésének d) pontjával összhangban hozandó határozattal kapcsolatban képviselendő álláspont a vegyes bizottság e határozathoz csatolt határozattervezetén alapul.

2. cikk

A vegyes bizottság határozatát ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

3. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Luxembourgban, 2021. október 15-én.

a Tanács részéről

az elnök

J. CIGLER KRALJ

---

(1)  
  HL L 29., 2020.1.31., 1. o.

1

---

TERVEZET

A NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGÁNAKAZ EURÓPAI UNIÓBÓL ÉS AZ EURÓPAI ATOMENERGIA-KÖZÖSSÉGBŐL TÖRTÉNŐ KILÉPÉSÉRŐL SZÓLÓ MEGÁLLAPODÁSSAL LÉTREHOZOTT VEGYES BIZOTTSÁG [...]/2021 HATÁROZATA

(...)

a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságánakaz Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történőkilépéséről szóló megállapodás módosításáról

A VEGYES BIZOTTSÁG,

tekintettel a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről rendelkező megállapodásra (1) (a továbbiakban: a kilépésről rendelkező megállapodás) és különösen annak 164. cikke (5) bekezdésének d) pontjára,

mivel:

| (1) | A kilépésről rendelkező megállapodás 164. cikke (5) bekezdésének d) pontja felhatalmazza a 164. cikkének (1) bekezdése értelmében létrehozott vegyes bizottságot (a továbbiakban: a vegyes bizottság) az e megállapodást módosító határozatok elfogadására, feltéve, hogy az ilyen módosítások a hibák kijavítása, a kihagyások vagy más hiányosságok kezelése, vagy a megállapodás aláírásakor előre nem látható helyzetek kezelése érdekében szükségesek, és feltéve, hogy az ilyen határozatok nem módosítják e megállapodás lényegi elemeit. A kilépésről rendelkező megállapodás 166. cikkének (2) bekezdése értelmében a vegyes bizottság által elfogadott határozatok kötelező erejűek az Unióra és az Egyesült Királyságra nézve. Az Uniónak és az Egyesült Királyságnak végre kell hajtania az ilyen határozatokat, amelyek a kilépésről rendelkező megállapodással azonos joghatással bírnak. |
| --- | --- |

(1)

A kilépésről rendelkező megállapodás 164. cikke (5) bekezdésének d) pontja felhatalmazza a 164. cikkének (1) bekezdése értelmében létrehozott vegyes bizottságot (a továbbiakban: a vegyes bizottság) az e megállapodást módosító határozatok elfogadására, feltéve, hogy az ilyen módosítások a hibák kijavítása, a kihagyások vagy más hiányosságok kezelése, vagy a megállapodás aláírásakor előre nem látható helyzetek kezelése érdekében szükségesek, és feltéve, hogy az ilyen határozatok nem módosítják e megállapodás lényegi elemeit. A kilépésről rendelkező megállapodás 166. cikkének (2) bekezdése értelmében a vegyes bizottság által elfogadott határozatok kötelező erejűek az Unióra és az Egyesült Királyságra nézve. Az Uniónak és az Egyesült Királyságnak végre kell hajtania az ilyen határozatokat, amelyek a kilépésről rendelkező megállapodással azonos joghatással bírnak.

| (2) | A jogbiztonság érdekében a kilépésről rendelkező megállapodás I. mellékletének I. részét módosítani kell a szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottság kilépésről rendelkező megállapodásban előzőleg nem szereplő öt határozatának és két ajánlásának hozzáadásával, valamint két határozat elhagyásával és felváltásával, |
| --- | --- |

(2)

A jogbiztonság érdekében a kilépésről rendelkező megállapodás I. mellékletének I. részét módosítani kell a szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottság kilépésről rendelkező megállapodásban előzőleg nem szereplő öt határozatának és két ajánlásának hozzáadásával, valamint két határozat elhagyásával és felváltásával,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A kilépésről rendelkező megállapodás a következőképpen módosul:

| (1) | A kilépésről rendelkező megállapodás I. mellékletének I. része az „Alkalmazandó jogszabályok (A sorozat)” címszó alatt kiegészül a szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottságnak a 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 19. cikkének (2) bekezdésében említett tanúsítvány kibocsátásáról szóló A1. sz. ajánlásával (2); |
| --- | --- |

(1)

A kilépésről rendelkező megállapodás I. mellékletének I. része az „Alkalmazandó jogszabályok (A sorozat)” címszó alatt kiegészül a szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottságnak a 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 19. cikkének (2) bekezdésében említett tanúsítvány kibocsátásáról szóló A1. sz. ajánlásával (2);

| (2) | A kilépésről rendelkező megállapodás I. mellékletének I. része az „Elektronikus adatcsere (E sorozat)” címszó alatt kiegészül az E6. sz., annak az időpontnak a meghatározásáról szóló határozattal (3), amikor egy elektronikus üzenet a szociális biztonságra vonatkozó információk elektronikus adatcseréje (EESSI) rendszerben jogi szempontból kézbesítettnek minősül; |
| --- | --- |

(2)

A kilépésről rendelkező megállapodás I. mellékletének I. része az „Elektronikus adatcsere (E sorozat)” címszó alatt kiegészül az E6. sz., annak az időpontnak a meghatározásáról szóló határozattal (3), amikor egy elektronikus üzenet a szociális biztonságra vonatkozó információk elektronikus adatcseréje (EESSI) rendszerben jogi szempontból kézbesítettnek minősül;

| (3) | A kilépésről rendelkező megállapodás I. mellékletének I. része a „Horizontális kérdések (H sorozat)” címszó alatt kiegészül a szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottságnak a 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 67. és 70. cikkében, valamint az S9 sz. határozatban említett határidőknek a Covid19-világjárvány miatti meghosszabbításáról szóló H9. sz. határozatával (4); |
| --- | --- |

(3)

A kilépésről rendelkező megállapodás I. mellékletének I. része a „Horizontális kérdések (H sorozat)” címszó alatt kiegészül a szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottságnak a 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 67. és 70. cikkében, valamint az S9 sz. határozatban említett határidőknek a Covid19-világjárvány miatti meghosszabbításáról szóló H9. sz. határozatával (4);

| (4) | A kilépésről rendelkező megállapodás I. mellékletének I. része a „Horizontális kérdések (H sorozat)” címszó alatt kiegészül a szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottságnak a szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottság Adatkezelési Technikai Bizottságának működési rendjéről és összetételéről szóló H 10. sz. határozatával (5); |
| --- | --- |

(4)

A kilépésről rendelkező megállapodás I. mellékletének I. része a „Horizontális kérdések (H sorozat)” címszó alatt kiegészül a szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottságnak a szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottság Adatkezelési Technikai Bizottságának működési rendjéről és összetételéről szóló H 10. sz. határozatával (5);

| (5) | A kilépésről rendelkező megállapodás I. mellékletének I. része a „Horizontális kérdések (H sorozat)” címszó alatt kiegészül a szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottságnak a 987/2009/EK rendelet 67. és 70. cikkében, valamint az S9 sz. határozatban említett határidőknek a Covid19-világjárvány miatti meghosszabbításáról szóló H11 sz. határozatával (6); |
| --- | --- |

(5)

A kilépésről rendelkező megállapodás I. mellékletének I. része a „Horizontális kérdések (H sorozat)” címszó alatt kiegészül a szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottságnak a 987/2009/EK rendelet 67. és 70. cikkében, valamint az S9 sz. határozatban említett határidőknek a Covid19-világjárvány miatti meghosszabbításáról szóló H11 sz. határozatával (6);

| (6) | A kilépésről rendelkező megállapodás I. mellékletének I. része a „Horizontális kérdések (H sorozat)” címszó alatt kiegészül a szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottságnak a valamely tagállam intézménye által a 883/2004/EK és a 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazása céljából egy személy helyzetének bemutatására kiállított hordozható dokumentumok hitelességet igazoló elemekkel történő ellátásáról szóló H2. sz. ajánlásával (7); |
| --- | --- |

(6)

A kilépésről rendelkező megállapodás I. mellékletének I. része a „Horizontális kérdések (H sorozat)” címszó alatt kiegészül a szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottságnak a valamely tagállam intézménye által a 883/2004/EK és a 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazása céljából egy személy helyzetének bemutatására kiállított hordozható dokumentumok hitelességet igazoló elemekkel történő ellátásáról szóló H2. sz. ajánlásával (7);

| (7) | A kilépésről rendelkező megállapodás I. mellékletének I. része a „Betegség (S sorozat)” címszó alatt kiegészül a szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottságnak a 883/2004/EK rendelet 35. és 41. cikkének végrehajtására vonatkozó visszatérítési eljárásokról szóló S11. határozatával (8); |
| --- | --- |

(7)

A kilépésről rendelkező megállapodás I. mellékletének I. része a „Betegség (S sorozat)” címszó alatt kiegészül a szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottságnak a 883/2004/EK rendelet 35. és 41. cikkének végrehajtására vonatkozó visszatérítési eljárásokról szóló S11. határozatával (8);

| (8) | A kilépésről rendelkező megállapodás I. mellékletének I. részéből a következő jogi aktusokat el kell hagyni és azokat fel kell váltani:






  a) | A szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottságnak a szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottság Adatkezelési Technikai Bizottságának működési rendjéről és összetételéről szóló H8. sz. határozata (9), amelynek helyébe a szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottságnak a szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottság Adatkezelési Technikai Bizottságának működési rendjéről és összetételéről szóló H 10. sz. határozata (10) lép, |
| --- | --- | --- |

(8)

A kilépésről rendelkező megállapodás I. mellékletének I. részéből a következő jogi aktusokat el kell hagyni és azokat fel kell váltani:

a)

A szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottságnak a szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottság Adatkezelési Technikai Bizottságának működési rendjéről és összetételéről szóló H8. sz. határozata (9), amelynek helyébe a szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottságnak a szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottság Adatkezelési Technikai Bizottságának működési rendjéről és összetételéről szóló H 10. sz. határozata (10) lép,

| b) | A szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottságnak a 883/2004/EK rendelet 35. és 41. cikkének végrehajtására vonatkozó visszatérítési eljárásokról szóló S9 sz. határozata (11), amelynek helyébe a szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottságnak a 883/2004/EK rendelet 35. és 41. cikkének végrehajtására vonatkozó visszatérítési eljárásokról szóló S11. határozata (12) lép. |
| --- | --- |

b)

A szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottságnak a 883/2004/EK rendelet 35. és 41. cikkének végrehajtására vonatkozó visszatérítési eljárásokról szóló S9 sz. határozata (11), amelynek helyébe a szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottságnak a 883/2004/EK rendelet 35. és 41. cikkének végrehajtására vonatkozó visszatérítési eljárásokról szóló S11. határozata (12) lép.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadását követő napon lép hatályba.

Kelt....,

a vegyes bizottság részéről

a társelnökök

---

(1)  
  HL L 29., 2020.1.31., 7. o.

1

(2)  
  HL C 183., 2018.5.29., 5. o.

2

(3)  
  HL C 355., 2018.10.4., 5. o.

3

(4)  
  HL C 259., 2020.8.7., 9. o.

4

(5)  
  HL C 89., 2021.3.16., 6. o.

5

(6)  
  HL C 170., 2021.5.6., 4. o.

6

(7)  
  HL C 147., 2019.4.29., 6. o.

7

(8)  
  HL C 236., 2021.6.18., 4. o.

8

(9)  
  HL C 263., 2016.7.20., 3. o.

9

(10)  
  HL C 89., 2021.3.16., 6. o.

10

(11)  
  HL C 279., 2013.9.27., 8. o.

11

(12)  
  HL C 236., 2021.6.18., 4. o.

12

---

| 2021.10.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 372/20 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 372/20

---

A TANÁCS (EU) 2021/1837 HATÁROZATA

(2021. október 15.)

a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodással létrehozott vegyes bizottságban a megállapodás szerinti választott bírói testület tagjaként szolgálni kész és arra alkalmas 25 személyt tartalmazó jegyzék összeállításáról szóló határozat módosításával kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspontról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 50. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 218. cikke (9) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodást (a továbbiakban: a kilépésről rendelkező megállapodás) az Unió az (EU) 2020/135 tanácsi határozat (1) révén megkötötte, és az 2020. február 1-jén hatályba lépett. |
| --- | --- |

(1)

A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodást (a továbbiakban: a kilépésről rendelkező megállapodás) az Unió az (EU) 2020/135 tanácsi határozat (1) révén megkötötte, és az 2020. február 1-jén hatályba lépett.

| (2) | A kilépésről rendelkező megállapodás 171. cikkének (1) bekezdése alapján a vegyes bizottság a kilépésről rendelkező megállapodásban meghatározott átmeneti időszak végéig összeállította azon 25 személy jegyzékét, akik készek és alkalmasak arra, hogy egy választott bírói testület tagjaiként szolgáljanak. A vegyes bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy a jegyzék mindenkor megfeleljen a követelményeknek. |
| --- | --- |

(2)

A kilépésről rendelkező megállapodás 171. cikkének (1) bekezdése alapján a vegyes bizottság a kilépésről rendelkező megállapodásban meghatározott átmeneti időszak végéig összeállította azon 25 személy jegyzékét, akik készek és alkalmasak arra, hogy egy választott bírói testület tagjaiként szolgáljanak. A vegyes bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy a jegyzék mindenkor megfeleljen a követelményeknek.

| (3) | A kilépésről rendelkező megállapodás 171. cikkének (2) bekezdése alapján a jegyzék nem tartalmazhat olyan személyeket, akik az uniós intézmények, illetve valamely tagállam kormányának vagy az Egyesült Királyság kormányának tagjai, tisztviselői vagy egyéb alkalmazottai. |
| --- | --- |

(3)

A kilépésről rendelkező megállapodás 171. cikkének (2) bekezdése alapján a jegyzék nem tartalmazhat olyan személyeket, akik az uniós intézmények, illetve valamely tagállam kormányának vagy az Egyesült Királyság kormányának tagjai, tisztviselői vagy egyéb alkalmazottai.

| (4) | Az Unió által javasolt jegyzékben szereplő személyek egyikét a Bíróság főtanácsnokának nevezték ki, így már nem teljesíti a választott bírói tisztség betöltésére vonatkozó, a kilépésről rendelkező megállapodásban meghatározott feltételeket. |
| --- | --- |

(4)

Az Unió által javasolt jegyzékben szereplő személyek egyikét a Bíróság főtanácsnokának nevezték ki, így már nem teljesíti a választott bírói tisztség betöltésére vonatkozó, a kilépésről rendelkező megállapodásban meghatározott feltételeket.

| (5) | Ezért e tagot fel kell váltani egy olyan személlyel, aki szerepel a kilépésről rendelkező megállapodás szerinti választott bírói testületnek az Unió által kinevezett tagjaiként szolgálni kész és arra alkalmas személyeknek az (EU) 2020/2232 tanácsi határozat (2) II. mellékletében szereplő tartaléklistáján. |
| --- | --- |

(5)

Ezért e tagot fel kell váltani egy olyan személlyel, aki szerepel a kilépésről rendelkező megállapodás szerinti választott bírói testületnek az Unió által kinevezett tagjaiként szolgálni kész és arra alkalmas személyeknek az (EU) 2020/2232 tanácsi határozat (2) II. mellékletében szereplő tartaléklistáján.

| (6) | Helyénvaló meghatározni a vegyes bizottságban az Unió által képviselendő álláspontot, |
| --- | --- |

(6)

Helyénvaló meghatározni a vegyes bizottságban az Unió által képviselendő álláspontot,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A kilépésről rendelkező megállapodás 164. cikkének (1) bekezdésével létrehozott vegyes bizottságban a kilépésről rendelkező megállapodás szerinti választott bírói testület tagjaként szolgálni kész és arra alkalmas 25 személyt tartalmazó jegyzék összeállításáról szóló határozat módosításával kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspontot csatolták e határozathoz.

2. cikk

A vegyes bizottság határozatát az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

3. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Luxembourgban, 2021. október 15-én.

a Tanács részéről

az elnök

J. CIGLER KRALJ

---

(1)  A Tanács (EU) 2020/135 határozata (2020. január 30.) a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodás megkötéséről (HL L 29., 2020.1.31., 1. o.).

1

(2)  A Tanács (EU) 2020/2232 határozata (2020. december 22.) az Európai Unió által a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodással létrehozott vegyes bizottságban a megállapodás szerinti választott bírói testület tagjaként szolgálni kész és arra alkalmas 25 személyt tartalmazó jegyzék összeállításáról, valamint a megállapodás szerinti választott bírói testületnek az Unió által kinevezett tagjaiként szolgálni kész és arra alkalmas személyek tartaléklistájáról szóló határozat elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspontról (HL L 437., 2020.12.28., 182. o.).

2

---

MELLÉKLET

A NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGÁNAK AZ EURÓPAI UNIÓBÓL ÉS AZ EURÓPAI ATOMENERGIA-KÖZÖSSÉGBŐL TÖRTÉNŐ KILÉPÉSÉRŐL SZÓLÓ MEGÁLLAPODÁSSAL LÉTREHOZOTT VEGYES BIZOTTSÁG [...]/2021 HATÁROZATA

(...)

a megállapodás szerinti választott bírói testület tagjaként szolgálni kész és arra alkalmas 25 személyt tartalmazó jegyzék összeállításáról szóló 7/2020 határozat módosításáról

A VEGYES BIZOTTSÁG,

tekintettel a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodásra (1) és különösen annak 171. cikke (1) és (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodás (a továbbiakban: a kilépésről rendelkező megállapodás) 171. cikkének (1) bekezdése alapján a vegyes bizottság az említett megállapodásban meghatározott átmeneti időszak végéig összeállította azon 25 személy jegyzékét, akik készek és alkalmasak arra, hogy egy választott bírói testület rendes tagjaként szolgáljanak. A vegyes bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy a jegyzék mindenkor megfeleljen a követelményeknek. |
| --- | --- |

(1)

A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodás (a továbbiakban: a kilépésről rendelkező megállapodás) 171. cikkének (1) bekezdése alapján a vegyes bizottság az említett megállapodásban meghatározott átmeneti időszak végéig összeállította azon 25 személy jegyzékét, akik készek és alkalmasak arra, hogy egy választott bírói testület rendes tagjaként szolgáljanak. A vegyes bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy a jegyzék mindenkor megfeleljen a követelményeknek.

| (2) | A kilépésről rendelkező megállapodás 171. cikkének (2) bekezdése alapján a jegyzék nem tartalmazhat olyan személyeket, akik az uniós intézmények, illetve valamely tagállam kormányának vagy az Egyesült Királyság kormányának tagjai, tisztviselői vagy egyéb alkalmazottai. |
| --- | --- |

(2)

A kilépésről rendelkező megállapodás 171. cikkének (2) bekezdése alapján a jegyzék nem tartalmazhat olyan személyeket, akik az uniós intézmények, illetve valamely tagállam kormányának vagy az Egyesült Királyság kormányának tagjai, tisztviselői vagy egyéb alkalmazottai.

| (3) | Az Unió által javasolt jegyzékben szereplő személyek egyikét egy uniós intézmény tagjának nevezték ki, így már nem teljesíti a választott bírói tisztség betöltésére vonatkozó, a kilépésről rendelkező megállapodásban meghatározott feltételeket. |
| --- | --- |

(3)

Az Unió által javasolt jegyzékben szereplő személyek egyikét egy uniós intézmény tagjának nevezték ki, így már nem teljesíti a választott bírói tisztség betöltésére vonatkozó, a kilépésről rendelkező megállapodásban meghatározott feltételeket.

| (4) | Ezért a személyeknek a vegyes bizottság 7/2020 határozata (2) I. mellékletében foglalt jegyzékében az említett személyt fel kell váltani, |
| --- | --- |

(4)

Ezért a személyeknek a vegyes bizottság 7/2020 határozata (2) I. mellékletében foglalt jegyzékében az említett személyt fel kell váltani,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Azon 25 személynek a vegyes bizottság 7/2020 határozata I. mellékletében foglalt jegyzéke, akik készek és alkalmasak arra, hogy kilépésről rendelkező megállapodás szerint választott bíróként szolgáljanak, a következőképpen módosul:

Tamara ĆAPETA helyére Ezio PERILLO lép.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadását követő napon lép hatályba.

Kelt ...,

a vegyes bizottság részéről

a társelnökök

---

(1)  
  HL L 29., 2020.1.31., 7. o.

1

(2)  
  HL L 443., 2020.12.30., 22. o.

2

---

| 2021.10.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 372/24 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 372/24

---

A TANÁCS (KKBP) 2021/1838 HATÁROZATA

(2021. október 18.)

az Európai Unió Műholdközpontjának személyzeti szabályzatáról szóló (KKBP) 2017/824 határozat módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió Műholdközpontjáról és az Európai Unió Műholdközpontjának felállításáról szóló 2001/555/KKBP együttes fellépés hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. június 26-i 2014/401/KKBP tanácsi határozatra (1) és különösen annak 8. cikke (5) bekezdésére,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője által az Európai Unió Műholdközpontja igazgatótanácsának elnökeként benyújtott javaslatra,

mivel:

| (1) | Az Európai Unió Műholdközpontja (a továbbiakban: a SATCEN) az Uniónak az összehangolt személyzeti szabályokat alkalmazó szervezetekhez tartozó szerve. Az Európai Unió Bíróságának közelmúltbeli ítélkezési gyakorlata fényében az Európai Unió Műholdközpontjának a Tanács által 2017. május 15-én a (KKBP) 2017/824 határozattal (2) elfogadott személyzeti szabályzatát (a továbbiakban: a SATCEN személyzeti szabályzata) hozzá kell igazítani a 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendeletben (3) megállapított, az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzatához és az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételekhez, valamint az Európai Védelmi Ügynökség személyzeti szabályzatához (4). A SATCEN személyzeti szabályzatában rendelkezni kell különösen az Európai Unió Bíróságának a SATCEN és alkalmazottai között felmerülő jogviták eldöntésével kapcsolatos hatásköréről, hasonlóképpen ahhoz, ahogyan ez a hatáskör az Unió bármely alkalmazottja és annak munkáltatója közötti jogviták eldöntése tekintetében is fennáll. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unió Műholdközpontja (a továbbiakban: a SATCEN) az Uniónak az összehangolt személyzeti szabályokat alkalmazó szervezetekhez tartozó szerve. Az Európai Unió Bíróságának közelmúltbeli ítélkezési gyakorlata fényében az Európai Unió Műholdközpontjának a Tanács által 2017. május 15-én a (KKBP) 2017/824 határozattal (2) elfogadott személyzeti szabályzatát (a továbbiakban: a SATCEN személyzeti szabályzata) hozzá kell igazítani a 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendeletben (3) megállapított, az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzatához és az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételekhez, valamint az Európai Védelmi Ügynökség személyzeti szabályzatához (4). A SATCEN személyzeti szabályzatában rendelkezni kell különösen az Európai Unió Bíróságának a SATCEN és alkalmazottai között felmerülő jogviták eldöntésével kapcsolatos hatásköréről, hasonlóképpen ahhoz, ahogyan ez a hatáskör az Unió bármely alkalmazottja és annak munkáltatója közötti jogviták eldöntése tekintetében is fennáll.

| (2) | A SATCEN igazgatótanácsa a SATCEN igazgatójának javaslata alapján elkészítette az SATCEN személyzeti szabályzatának a Tanács által elfogadandó módosításait, |
| --- | --- |

(2)

A SATCEN igazgatótanácsa a SATCEN igazgatójának javaslata alapján elkészítette az SATCEN személyzeti szabályzatának a Tanács által elfogadandó módosításait,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A (KKBP) 2017/824 határozat a következőképpen módosul:

| 1. | a VIII. fejezet címe helyébe a következő cím lép:

  „
  Jogorvoslatok
  ”; |
| --- | --- |

1.

a VIII. fejezet címe helyébe a következő cím lép:

„
  Jogorvoslatok
  ”;

| 2. | a 28. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „28. cikk
  Jogorvoslatok

  (1)   Az e személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó bármely személy kérheti az igazgatót, hogy vele kapcsolatban az e személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó ügyekben határozatot hozzon. Az igazgatónak a kérelem keltétől számított négy hónapon belül közölnie kell az érintettel az indokolt határozatát. Amennyiben ezen időszak végéig a kérelemre nem érkezik válasz, ezt úgy kell tekinteni, mint a kérelmet elutasító hallgatólagos határozatot, amellyel kapcsolatban a következő bekezdéseknek megfelelően panasz nyújtható be.


  (2)   Az e személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó bármely személy panaszt nyújthat be az igazgatónál az őt hátrányosan érintő intézkedéssel kapcsolatban, akkor is, ha az igazgató határozatot hozott, és akkor is, ha az igazgató az e személyzeti szabályzat által előírt intézkedés meghozatalát elmulasztotta. A panaszt három hónapon belül kell benyújtani. Ennek az időtartamnak a kezdete:






  a) | amennyiben általános természetű intézkedésről van szó, az intézkedés közzétételének napja; |
| --- | --- | --- |

2.

a 28. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„28. cikk

Jogorvoslatok

(1)   Az e személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó bármely személy kérheti az igazgatót, hogy vele kapcsolatban az e személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó ügyekben határozatot hozzon. Az igazgatónak a kérelem keltétől számított négy hónapon belül közölnie kell az érintettel az indokolt határozatát. Amennyiben ezen időszak végéig a kérelemre nem érkezik válasz, ezt úgy kell tekinteni, mint a kérelmet elutasító hallgatólagos határozatot, amellyel kapcsolatban a következő bekezdéseknek megfelelően panasz nyújtható be.

(2)   Az e személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó bármely személy panaszt nyújthat be az igazgatónál az őt hátrányosan érintő intézkedéssel kapcsolatban, akkor is, ha az igazgató határozatot hozott, és akkor is, ha az igazgató az e személyzeti szabályzat által előírt intézkedés meghozatalát elmulasztotta. A panaszt három hónapon belül kell benyújtani. Ennek az időtartamnak a kezdete:

a)

amennyiben általános természetű intézkedésről van szó, az intézkedés közzétételének napja;

| b) | amennyiben az intézkedés egy bizonyos személyt érint, az érintett személy határozatról való értesítésének napja, de legkésőbb az a nap, amikor az említett személy kézhez kapta az értesítést; ha azonban az egy bizonyos személyt érintő intézkedés egy másik személyt is hátrányosan érint, e másik személy vonatkozásában az a nap, amikor ez utóbbi személy erről értesítést kap, de semmiképpen sem később, mint a közzététel napja; |
| --- | --- |

b)

amennyiben az intézkedés egy bizonyos személyt érint, az érintett személy határozatról való értesítésének napja, de legkésőbb az a nap, amikor az említett személy kézhez kapta az értesítést; ha azonban az egy bizonyos személyt érintő intézkedés egy másik személyt is hátrányosan érint, e másik személy vonatkozásában az a nap, amikor ez utóbbi személy erről értesítést kap, de semmiképpen sem később, mint a közzététel napja;

| c) | a válaszadásra előírt határidő lejártának napja, amennyiben a panasz az (1) bekezdésben meghatározottak szerinti, egy kérelem elutasítását jelentő hallgatólagos határozatot érint. |
| --- | --- |

c)

a válaszadásra előírt határidő lejártának napja, amennyiben a panasz az (1) bekezdésben meghatározottak szerinti, egy kérelem elutasítását jelentő hallgatólagos határozatot érint.

(3)   Az igazgató a panasz benyújtásának napjától számított négy hónapon belül köteles értesíteni az érintett személyt az indokolt határozatáról. Amennyiben ezen időszak végéig a panaszra nem érkezik válasz, azt úgy kell tekinteni, mint a panaszt elutasító hallgatólagos határozatot, amely ellen az (5) bekezdés szerint jogorvoslati kérelem nyújtható be.

Elutasító válasz esetén a személyzet érintett tagja kérheti közvetítés igénybevételét. Az ilyen közvetítés igénybevétele nem kötelező.

(4)   Az igazgatónak hároméves, megújítható időtartamra közvetítőt kell kineveznie.

A közvetítőnek képesítéssel rendelkező független jogi szakértőnek kell lennie. Az igazgató és a személyzet érintett tagja köteles minden olyan dokumentumot átadni a közvetítőnek, amely a közvetítő megítélése szerint az ügy vizsgálatához szükséges.

A közvetítőnek a megállapításait attól a naptól számított két hónapon belül kell ismertetnie, amely napon az ügyről tájékoztatták.

Az említett megállapítások sem az igazgatóra, sem a személyzet érintett tagjára nézve nem kötelező erejűek.

Abban az esetben, ha a megállapításokat az igazgató utasítja el, a közvetítés költségeit a Központ viseli; ha azonban a megállapításokat a személyzet tagja utasítja el, a költségek 50 %-át a személyzet tagja állja.

(5)   Az Európai Unió Bírósága (a továbbiakban: a Bíróság) rendelkezik hatáskörrel a Központ és az e személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó bármely személy között keletkező minden olyan jogvita tekintetében, amely az adott személyt a (2) bekezdés értelmében hátrányosan érintő intézkedés jogszerűségére vonatkozik.

A Bíróság a pénzügyi természetű jogviták terén korlátlan felülvizsgálati jogkörrel rendelkezik.

A személyzet tagjai jogorvoslattal élhetnek a Bíróság előtt, a következőkre figyelemmel:

| a) | a Bírósághoz csak akkor lehet jogorvoslati kérelmet benyújtani, ha:






  i. | ezt megelőzően a (2) bekezdés alapján, az ott megjelölt határidőn belül sor került a panasz igazgatóhoz való benyújtására; és |
| --- | --- | --- |

a)

a Bírósághoz csak akkor lehet jogorvoslati kérelmet benyújtani, ha:

i.

ezt megelőzően a (2) bekezdés alapján, az ott megjelölt határidőn belül sor került a panasz igazgatóhoz való benyújtására; és

| ii. | a panaszt kifejezett vagy hallgatólagos határozattal elutasították; |
| --- | --- |

ii.

a panaszt kifejezett vagy hallgatólagos határozattal elutasították;

| b) | az a) pont szerinti jogorvoslati kérelmet három hónapon belül kell benyújtani. Ennek az időtartamnak a kezdete:






  i. | a panaszra válaszként hozott határozatról szóló értesítés napja; vagy |
| --- | --- | --- |

b)

az a) pont szerinti jogorvoslati kérelmet három hónapon belül kell benyújtani. Ennek az időtartamnak a kezdete:

i.

a panaszra válaszként hozott határozatról szóló értesítés napja; vagy

| ii. | amennyiben a jogorvoslat egy, a (2) bekezdés szerint benyújtott panasz elutasítását jelentő hallgatólagos határozatot érint, a válaszadásra előírt határidő lejártának időpontja; amennyiben azonban a panaszt a hallgatólagos határozatot követően, de még a jogorvoslati kérelem benyújtására meghatározott határidő lejárta előtt kifejezett határozattal is elutasítják, úgy a jogorvoslati kérelem benyújtására rendelkezésre álló időszak újraindul; |
| --- | --- |

ii.

amennyiben a jogorvoslat egy, a (2) bekezdés szerint benyújtott panasz elutasítását jelentő hallgatólagos határozatot érint, a válaszadásra előírt határidő lejártának időpontja; amennyiben azonban a panaszt a hallgatólagos határozatot követően, de még a jogorvoslati kérelem benyújtására meghatározott határidő lejárta előtt kifejezett határozattal is elutasítják, úgy a jogorvoslati kérelem benyújtására rendelkezésre álló időszak újraindul;

| c) | a b) ponttól eltérve, az érintett személy közvetlenül azután, hogy a (2) bekezdés szerint benyújtotta panaszát az igazgatóhoz, jogorvoslati kérelmet nyújthat be a Bírósághoz, amennyiben ahhoz kérelmet mellékel a megtámadott intézkedés végrehajtásának felfüggesztésére vagy ideiglenes intézkedések elfogadására irányulóan. Ebben az esetben a Bíróságon az alapeljárást a panasz kifejezett vagy hallgatólagos elutasításáról szóló határozat meghozatalának időpontjáig felfüggesztik.”; |
| --- | --- |

c)

a b) ponttól eltérve, az érintett személy közvetlenül azután, hogy a (2) bekezdés szerint benyújtotta panaszát az igazgatóhoz, jogorvoslati kérelmet nyújthat be a Bírósághoz, amennyiben ahhoz kérelmet mellékel a megtámadott intézkedés végrehajtásának felfüggesztésére vagy ideiglenes intézkedések elfogadására irányulóan. Ebben az esetben a Bíróságon az alapeljárást a panasz kifejezett vagy hallgatólagos elutasításáról szóló határozat meghozatalának időpontjáig felfüggesztik.”;

| 3. | a X. mellékletet el kell hagyni. |
| --- | --- |

3.

a X. mellékletet el kell hagyni.

2. cikk

Ez a határozat 2021. november 1-jén lép hatályba. Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Luxembourgban, 2021. október 18-án.

a Tanács részéről

az elnök

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  
  HL L 188., 2014.6.27., 73. o.

1

(2)  A Tanács (KKBP) 2017/824 határozata (2017. május 15.) az Európai Unió Műholdközpontjának személyzeti szabályzatáról (HL L 123., 2017.5.16., 7. o.).

2

(3)  A Tanács 259/68/EGK, Euratom, ESZAK rendelete (1968. február 29.) az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatáról, egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeiről, valamint a Bizottság tisztviselőire ideiglenesen alkalmazandó különleges intézkedések bevezetéséről (HL L 56., 1968.3.4., 1. o.).

3

(4)  A Tanács (EU) 2016/1351 határozata (2016. augusztus 4.) az Európai Védelmi Ügynökség személyzeti szabályzatáról és a 2004/676/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 219., 2016.8.12., 1. o.).

4

---

| 2021.10.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 372/27 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 372/27

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/1839 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2021. október 15.)

a kreozot 8. terméktípusba tartozó biocid termékekben történő felhasználására vonatkozó jóváhagyás érvényességi idejének meghosszabbításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a biocid termékek forgalmazásáról és felhasználásáról szóló, 2012. május 22-i 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 14. cikke (5) bekezdésére,

a biocid termékekkel foglalkozó állandó bizottsággal való konzultációt követően,

mivel:

| (1) | A kreozotot mint 8. terméktípusba tartozó biocid termékekben felhasználható hatóanyagot felvették a 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) I. mellékletébe, ezért – az említett irányelv I. mellékletében meghatározott specifikációknak és feltételeknek való megfelelés esetén – az 528/2012/EU rendelet 86. cikke értelmében jóváhagyott hatóanyagnak tekintendő. |
| --- | --- |

(1)

A kreozotot mint 8. terméktípusba tartozó biocid termékekben felhasználható hatóanyagot felvették a 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) I. mellékletébe, ezért – az említett irányelv I. mellékletében meghatározott specifikációknak és feltételeknek való megfelelés esetén – az 528/2012/EU rendelet 86. cikke értelmében jóváhagyott hatóanyagnak tekintendő.

| (2) | 2016. október 27-én az 528/2012/EU rendelet 13. cikke (1) bekezdésének megfelelően kérelmet nyújtottak be a kreozot 8. terméktípusba tartozó biocid termékekben történő felhasználására vonatkozó jóváhagyás meghosszabbítása iránt. |
| --- | --- |

(2)

2016. október 27-én az 528/2012/EU rendelet 13. cikke (1) bekezdésének megfelelően kérelmet nyújtottak be a kreozot 8. terméktípusba tartozó biocid termékekben történő felhasználására vonatkozó jóváhagyás meghosszabbítása iránt.

| (3) | 2019. szeptember 16-án az Egyesült Királyság korábbi értékelő illetékes hatósága megújításra irányuló ajánlást nyújtott be az Európai Vegyianyag-ügynökséghez (a továbbiakban: Ügynökség). Lengyelország illetékes hatósága 2020. január 30-án vette át az értékelő illetékes hatóság szerepét a kérelemmel kapcsolatban. |
| --- | --- |

(3)

2019. szeptember 16-án az Egyesült Királyság korábbi értékelő illetékes hatósága megújításra irányuló ajánlást nyújtott be az Európai Vegyianyag-ügynökséghez (a továbbiakban: Ügynökség). Lengyelország illetékes hatósága 2020. január 30-án vette át az értékelő illetékes hatóság szerepét a kérelemmel kapcsolatban.

| (4) | Mivel 2020 júliusáig még nem állt rendelkezésre az Ügynökségnek a hatóanyag jóváhagyásának megújításáról szóló véleménye, a kreozot jóváhagyásának érvényességi idejét az (EU) 2020/1038 bizottsági végrehajtási határozat (3)2021. október 31-ig meghosszabbította, hogy elegendő idő álljon rendelkezésre a kérelem értékelésének elvégzéséhez. |
| --- | --- |

(4)

Mivel 2020 júliusáig még nem állt rendelkezésre az Ügynökségnek a hatóanyag jóváhagyásának megújításáról szóló véleménye, a kreozot jóváhagyásának érvényességi idejét az (EU) 2020/1038 bizottsági végrehajtási határozat (3)2021. október 31-ig meghosszabbította, hogy elegendő idő álljon rendelkezésre a kérelem értékelésének elvégzéséhez.

| (5) | Az 528/2012/EU rendelet 14. cikke (3) bekezdésének megfelelően az Ügynökség 2020. december 4-én elfogadta véleményét (4), amelynek során figyelembe vette az értékelő illetékes hatóság következtetéseit. |
| --- | --- |

(5)

Az 528/2012/EU rendelet 14. cikke (3) bekezdésének megfelelően az Ügynökség 2020. december 4-én elfogadta véleményét (4), amelynek során figyelembe vette az értékelő illetékes hatóság következtetéseit.

| (6) | A kreozot, mivel az 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) alapján 1B. kategóriájú rákkeltő anyagként van besorolva, és megfelel a perzisztens, bioakkumulatív és mérgező anyagokra, valamint a nagyon perzisztens és nagyon bioakkumulatív anyagokra vonatkozó kritériumoknak az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) XIII. melléklete szerint, teljesíti az 528/2012/EU rendelet 5. cikke (1) bekezdésének a) és e) pontjában foglalt kizárási kritériumokat. Bár már megkezdődött a vizsgálata annak, hogy az 528/2012/EU rendelet 5. cikke (2) bekezdésének első albekezdésében foglalt feltételek közül legalább egy teljesül-e, és ezért a kreozot jóváhagyása meghosszabbítható-e, a vizsgálat nem lesz befejezhető a jóváhagyás jelenlegi lejárati időpontja előtt. |
| --- | --- |

(6)

A kreozot, mivel az 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) alapján 1B. kategóriájú rákkeltő anyagként van besorolva, és megfelel a perzisztens, bioakkumulatív és mérgező anyagokra, valamint a nagyon perzisztens és nagyon bioakkumulatív anyagokra vonatkozó kritériumoknak az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) XIII. melléklete szerint, teljesíti az 528/2012/EU rendelet 5. cikke (1) bekezdésének a) és e) pontjában foglalt kizárási kritériumokat. Bár már megkezdődött a vizsgálata annak, hogy az 528/2012/EU rendelet 5. cikke (2) bekezdésének első albekezdésében foglalt feltételek közül legalább egy teljesül-e, és ezért a kreozot jóváhagyása meghosszabbítható-e, a vizsgálat nem lesz befejezhető a jóváhagyás jelenlegi lejárati időpontja előtt.

| (7) | Ezen túlmenően a kreozotra, vegyületeire, valamint a velük kezelt faanyagokra az 1907/2006/EK rendelet XVII. mellékletében megállapított korlátozások vonatkoznak. Az (EU) 2019/961 bizottsági végrehajtási határozat (7) értelmében Franciaországnak az 1907/2006/EK rendelet XV. melléklete szerinti dokumentációt kell benyújtania az Ügynökségnek, uniós korlátozási eljárást kezdeményezve az említett rendelet 69–73. cikkének megfelelően. További vizsgálatokat kell végezni annak biztosítása érdekében, hogy a kreozot hatóanyag jóváhagyása megújításának az 528/2012/EU rendelet szerinti értékelése összhangban legyen az 1907/2006/EK rendelet szerinti uniós korlátozási eljárással, továbbá hogy biztosított legyen a kreozot és az azzal kezelt faanyagok hatékony ellenőrzése. |
| --- | --- |

(7)

Ezen túlmenően a kreozotra, vegyületeire, valamint a velük kezelt faanyagokra az 1907/2006/EK rendelet XVII. mellékletében megállapított korlátozások vonatkoznak. Az (EU) 2019/961 bizottsági végrehajtási határozat (7) értelmében Franciaországnak az 1907/2006/EK rendelet XV. melléklete szerinti dokumentációt kell benyújtania az Ügynökségnek, uniós korlátozási eljárást kezdeményezve az említett rendelet 69–73. cikkének megfelelően. További vizsgálatokat kell végezni annak biztosítása érdekében, hogy a kreozot hatóanyag jóváhagyása megújításának az 528/2012/EU rendelet szerinti értékelése összhangban legyen az 1907/2006/EK rendelet szerinti uniós korlátozási eljárással, továbbá hogy biztosított legyen a kreozot és az azzal kezelt faanyagok hatékony ellenőrzése.

| (8) | Következésképpen a kreozot 8. terméktípusba tartozó biocid termékekben történő felhasználására vonatkozó jóváhagyás a kérelmező által nem befolyásolható okokból valószínűleg az annak megújításáról szóló határozat meghozatala előtt le fog járni. Ezért a kreozot jóváhagyásának érvényességi idejét helyénvaló a kérelem értékeléséhez elegendő hosszúságú időszakkal újból meghosszabbítani. |
| --- | --- |

(8)

Következésképpen a kreozot 8. terméktípusba tartozó biocid termékekben történő felhasználására vonatkozó jóváhagyás a kérelmező által nem befolyásolható okokból valószínűleg az annak megújításáról szóló határozat meghozatala előtt le fog járni. Ezért a kreozot jóváhagyásának érvényességi idejét helyénvaló a kérelem értékeléséhez elegendő hosszúságú időszakkal újból meghosszabbítani.

| (9) | Figyelembe véve az annak megállapításához szükséges időtartamot, hogy az 528/2012/EU rendelet 5. cikke (2) bekezdésének első albekezdésében foglalt feltételek közül legalább egy teljesül-e, és hogy ezért a kreozot jóváhagyása meghosszabbítható-e, a kreozot jóváhagyásának érvényességi idejét helyénvaló 2022. október 31-ig meghosszabbítani. |
| --- | --- |

(9)

Figyelembe véve az annak megállapításához szükséges időtartamot, hogy az 528/2012/EU rendelet 5. cikke (2) bekezdésének első albekezdésében foglalt feltételek közül legalább egy teljesül-e, és hogy ezért a kreozot jóváhagyása meghosszabbítható-e, a kreozot jóváhagyásának érvényességi idejét helyénvaló 2022. október 31-ig meghosszabbítani.

| (10) | A jóváhagyás érvényességi idejétől eltekintve a kreozot továbbra is a 98/8/EK irányelv I. mellékletében meghatározott specifikációk és feltételek szerint minősül jóváhagyottnak, |
| --- | --- |

(10)

A jóváhagyás érvényességi idejétől eltekintve a kreozot továbbra is a 98/8/EK irányelv I. mellékletében meghatározott specifikációk és feltételek szerint minősül jóváhagyottnak,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A kreozot 8. terméktípusba tartozó biocid termékekben történő felhasználására vonatkozó jóváhagyás érvényességi ideje meghosszabbításra kerül és 2022. október 31-én jár le.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2021. október 15-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 167., 2012.6.27., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 98/8/EK irányelve (1998. február 16.) a biocid termékek forgalomba hozataláról (HL L 123., 1998.4.24., 1. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2020/1038 végrehajtási határozata (2020. július 15.) a kreozot 8. terméktípusba tartozó biocid termékekben történő felhasználására vonatkozó jóváhagyás érvényességi idejének meghosszabbításáról (HL L 227., 2020.7.16., 74. o.).

3

(4)  A biocid termékekkel foglalkozó bizottság (BPC) véleménye a hatóanyag jóváhagyásának meghosszabbítása iránti kérelemről: kreozot, terméktípus: 8., ECHA/BPC/274/2020, elfogadva 2020. december 4-én.

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 1272/2008/EK rendelete (2008. december 16.) az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról, a 67/548/EGK és az 1999/45/EK irányelv módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint az 1907/2006/EK rendelet módosításáról (HL L 353., 2008.12.31., 1. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 1907/2006/EK rendelete (2006. december 18.) a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról, az 1999/45/EK irányelv módosításáról, valamint a 793/93/EGK tanácsi rendelet, az 1488/94/EK bizottsági rendelet, a 76/769/EGK tanácsi irányelv, a 91/155/EGK, a 93/67/EGK, a 93/105/EK és a 2000/21/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 396., 2006.12.30., 1. o.).

6

(7)  A Bizottság (EU) 2019/961 végrehajtási határozata (2019. június 7.) a Francia Köztársaság által a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) szóló 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 129. cikkével összhangban hozott bizonyos, kreozottal vagy egyéb kreozotjellegű anyaggal kezelt faanyagok használatának és forgalomba hozatalának korlátozására irányuló átmeneti intézkedés engedélyezéséről (HL L 154., 2019.6.12., 44. o.).

7

---