# Euroopa Liidu L 449/2021

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 449 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 64. aastakäik15. detsember 2021 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 449

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

64. aastakäik15. detsember 2021

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | ÜRO eeskiri nr 100: ühtsed sätted, mis käsitlevad sõidukite tüübikinnitust seoses elektrilise jõuülekande erinõuetega [2021/2190] | 1 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

*

ÜRO eeskiri nr 100: ühtsed sätted, mis käsitlevad sõidukite tüübikinnitust seoses elektrilise jõuülekande erinõuetega [2021/2190]

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

| 15.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 449/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 449/1

---

Rahvusvaheise avaliku õiguse alusel on õiguslik toime ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni originaaltekstidel. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumise kuupäeva tuleb kontrollida ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni staatusdokumendi TRANS/WP.29/343 viimasest versioonist, mis on kättesaadav Internetis: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

ÜRO eeskiri nr 100: ühtsed sätted, mis käsitlevad sõidukite tüübikinnitust seoses elektrilise jõuülekande erinõuetega [2021/2190]

Sisaldab kogu kehtivat teksti kuni:

Sisaldab kogu kehtivat teksti kuni:

03-seeria muudatused – jõustumiskuupäev: 9. juuni 2021

SISUKORD

Eeskiri

| 1. | Kohaldamisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Mõisted |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tüübikinnituse taotlemine |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tüübikinnitus |
| --- | --- |

4.

| 5. | I osa. Elektrilise jõuülekande nõuetega seotud nõuded sõidukile |
| --- | --- |

5.

| 6. | II osa. Nõuded laetavale energiasalvestussüsteemile selle ohutuse seisukohast |
| --- | --- |

6.

| 7. | Tüübi muutmine ja tüübikinnituse laiendamine |
| --- | --- |

7.

| 8. | Toodangu nõuetele vastavus |
| --- | --- |

8.

| 9. | Karistused toodangu nõuetele mittevastavuse korral |
| --- | --- |

9.

| 10. | Tootmise lõpetamine |
| --- | --- |

10.

| 11. | Tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ja tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressid |
| --- | --- |

11.

| 12. | Üleminekusätted |
| --- | --- |

12.

Lisad

| 1. | 1. osa. Teatis, milles käsitletakse sõidukitüübi tüübikinnituse andmist, tüübikinnituse laiendamist, tüübikinnituse andmata jätmist, tüübikinnituse tühistamist või tootmise lõpetamist seoses elektriohutusega eeskirja nr 100 kohaselt |
| --- | --- |

1.

2. osa. Teatis, milles käsitletakse tüübikinnituse andmist, tüübikinnituse laiendamist, tüübikinnituse andmata jätmist, tüübikinnituse tühistamist või tootmise lõpetamist seoses laetava energiasalvestussüsteemi tüübi kui komponendi või eraldi seadmestikuga eeskirja nr 100 kohaselt

| 2. | Tüübikinnitusmärkide kujundus |
| --- | --- |

2.

| 3. | Pingestatud osade otsepuute eest kaitsmine |
| --- | --- |

3.

| 4. | Potentsiaaliühtlustuse kontrollimine |
| --- | --- |

4.

| 5.A. | Sõidukipõhistel katsetel kasutatav isolatsioonitakistuse mõõtmise meetod |
| --- | --- |

5.A.

| 5.B. | Laetava energiasalvestussüsteemi komponendipõhistel katsetel kasutatav isolatsioonitakistuse mõõtmise meetod |
| --- | --- |

5.B.

| 6. | Isolatsioonitakistuse integreeritud jälgimissüsteemi toimimise kontrollimise meetod |
| --- | --- |

6.

| 7.A. | Kontrollimeetod katseasutuste jaoks sõiduki elektrilise konstruktsiooni dokumendipõhise isolatsioonitakistuse vastavuse kinnitamiseks pärast kokkupuudet veega |
| --- | --- |

7.A.

| 7.B. | Sõidukipõhine katsemeetod vee mõju eest kaitsmiseks |
| --- | --- |

7.B.

| 8. | Vesinikuheite määramine laetava energiasalvestussüsteemi laadimise ajal |
| --- | --- |

8.

| 9. | Laetava energiasalvestussüsteemi katsete käik |
| --- | --- |

9.

| 9.A. | Vibratsioonikatse |
| --- | --- |

9.A.

| 9.B. | Termolöök ja tsüklikatse |
| --- | --- |

9.B.

| 9.C. | Mehaaniline löök |
| --- | --- |

9.C.

| 9.D. | Mehaaniline terviklikkus |
| --- | --- |

9.D.

| 9.E. | Tulekindlus |
| --- | --- |

9.E.

| 9.F. | Väline lühisekaitse |
| --- | --- |

9.F.

| 9.G. | Ülelaadimiskaitse |
| --- | --- |

9.G.

| 9.H. | Alalaadimiskaitse |
| --- | --- |

9.H.

| 9.I. | Ülekuumenemiskaitse |
| --- | --- |

9.I.

| 9.J. | Liigvoolukaitse |
| --- | --- |

9.J.

1.   Kohaldamisala

| 1.1. | I osa. Ohutusnõuded elektrilise jõuülekande kohta nende M- ja N-kategooria (1) maanteesõidukite korral, mille maksimaalne valmistajakiirus on üle 25 km/h ja mis on varustatud elektrilise jõuülekandega (välja arvatud elektrivõrguga püsivalt ühendatud sõidukid).
  Käesoleva eeskirja I osa ei hõlma järgmist:






  a) | maanteesõidukite avariijärgse ohutuse nõuded; |
| --- | --- | --- |

1.1.

I osa. Ohutusnõuded elektrilise jõuülekande kohta nende M- ja N-kategooria (1

Käesoleva eeskirja I osa ei hõlma järgmist:

a)

maanteesõidukite avariijärgse ohutuse nõuded;

| b) | kõrgepingekomponendid ja -süsteemid, mis ei ole elektrilise jõuülekande kõrgepingesiiniga galvaaniliselt ühendatud. |
| --- | --- |

b)

kõrgepingekomponendid ja -süsteemid, mis ei ole elektrilise jõuülekande kõrgepingesiiniga galvaaniliselt ühendatud.

| 1.2. | II osa. Ohutusnõuded laetava energiasalvestussüsteemi kohta elektrilise jõuülekandega M- ja N-kategooria maanteesõidukite korral (välja arvatud elektrivõrguga püsivalt ühendatud sõidukid).
  Käesoleva eeskirja II osa ei kohaldata aku suhtes, mille peamine otstarve on tagada mootori käivitamiseks ja/või valgustuse ja/või sõiduki muude abisüsteemide jaoks vajalik elektritoide. |
| --- | --- |

1.2.

II osa. Ohutusnõuded laetava energiasalvestussüsteemi kohta elektrilise jõuülekandega M- ja N-kategooria maanteesõidukite korral (välja arvatud elektrivõrguga püsivalt ühendatud sõidukid).

Käesoleva eeskirja II osa ei kohaldata aku suhtes, mille peamine otstarve on tagada mootori käivitamiseks ja/või valgustuse ja/või sõiduki muude abisüsteemide jaoks vajalik elektritoide.

2.   Mõisted

Käesolevas eeskirjas kasutatakse järgmisi mõisteid.

| 2.1. | „Aktiivset juhtimist võimaldav režiim“ – sõiduki režiim, mille puhul gaasipedaalile vajutamine (või samaväärse juhtseadise aktiveerimine) või pidurisüsteemi vabastamine paneb elektrilise jõuülekande kaudu sõiduki liikuma. |
| --- | --- |

2.1.

„Aktiivset juhtimist võimaldav režiim

| 2.2. | „Vesilahuse elektrolüüt“ – ühendite (näiteks happed, alused) vesilahusel põhinev elektrolüüt, milles dissotsieerumisel tekivad juhtivad ioonid. |
| --- | --- |

2.2.

„Vesilahuse elektrolüüt

| 2.3. | „Automaatkatkesti“ – seadis, mis rakendumisel katkestab elektritoiteallika juhtivusliku ühenduse elektrilise jõuülekande ülejäänud kõrgepingeahelaga. |
| --- | --- |

2.3.

„Automaatkatkesti

| 2.4. | „Hargnemisjuhtmestik“ – ühendusjuhtmed, mis katsetamise eesmärgil ühendatakse laetava energiasalvestussüsteemi automaatkatkesti jõuülekandepoolega. |
| --- | --- |

2.4.

„Hargnemisjuhtmestik

| 2.5. | „Akuelement“ – eraldi korpuses paiknev elektrokeemiline üksus, millel on üks plusselektrood ja üks miinuselektrood ning mille klemmide pinge on erinev ning mida kasutatakse laetava energiasalvestusseadmena. |
| --- | --- |

2.5.

„Akuelement

| 2.6. | „Elektrit juhtiv ühendus“ – pistikühendus välisest toiteallikast laetava energiasalvestussüsteemi laadimiseks. |
| --- | --- |

2.6.

„Elektrit juhtiv ühendus

| 2.7. | „Pistmik“ – selline seadis (koos korpusega), mille abil kõrgepingejuhtmed ja sobiv vastasdetail ühendatakse mehaaniliselt kokku ja lahti. |
| --- | --- |

2.7.

„Pistmik

| 2.8. | „Ühendussüsteem laetava energiasalvestussüsteemi laadimiseks“ – vooluahel koos sõiduki pistikupesaga, mida kasutatakse laetava energiasalvestussüsteemi laadimiseks välisest elektritoiteallikast. |
| --- | --- |

2.8.

„Ühendussüsteem laetava energiasalvestussüsteemi laadimiseks

| 2.9. | „C määr / nC“ – püsiv voolutugevus katseseadisel, mille laadimine ja tühjakslaadimine 0 %st 100 %ni või vastupidi võtab aega 1/n tundi. |
| --- | --- |

2.9.

„C määr / nC

| 2.10. | „Otsepuude“ – inimeste kokkupuude pingestatud kõrgepingeosadega. |
| --- | --- |

2.10.

„Otsepuude

| 2.11. | „Elektrienergia muundamissüsteem“ – elektrilise käitamise eesmärgil elektrienergiat genereeriv ja edastav süsteem. |
| --- | --- |

2.11.

„Elektrienergia muundamissüsteem

| 2.12. | „Elektriline jõuülekanne“ – vooluahel, kuhu kuulub veomootor (kuuluvad veomootorid) ja kuhu võivad kuuluda laetav energiasalvestussüsteem, elektrienergia muundamissüsteem, elektroonilised muundurid, nendega seotud elektrijuhtmestik ja pistmikud ning ühendussüsteem laetava energiasalvestussüsteemi laadimiseks. |
| --- | --- |

2.12.

„Elektriline jõuülekanne

| 2.13. | „Elektriline šassii“ – elektrit juhtivatest osadest koosnev elektriliselt ühendatud kogum, mille potentsiaal võetakse võrdlusaluseks. |
| --- | --- |

2.13.

„Elektriline šassii“ – elektrit juhtivatest osadest koosnev elektriliselt ühendatud kogum, mille potentsiaal võetakse võrdlusaluseks.

| 2.14. | „Vooluahel“ – omavahel ühendatud juhtivate osade kogum, mis tavapärastes töötingimustes on pingestatud. |
| --- | --- |

2.14.

„Vooluahel“ – omavahel ühendatud juhtivate osade kogum, mis tavapärastes töötingimustes on pingestatud.

| 2.15. | „Elektriosa kaitsetõke“ – kõrgepingeosadega otsepuute eest kaitsev osa. |
| --- | --- |

2.15.

„Elektriosa kaitsetõke

| 2.16. | „Elektrolüüdi leke“ – elektrolüüdi vedelal kujul väljapääsemine laetavast energiasalvestussüsteemist. |
| --- | --- |

2.16.

„Elektrolüüdi leke

| 2.17. | „Elektrooniline muundur“ – elektrilise käitamise eesmärgil elektrienergia reguleerimist ja/või muundamist võimaldav seade. |
| --- | --- |

2.17.

„Elektrooniline muundur

| 2.18. | „Kaitsekest“ – siseosi ümbritsev ja neid mis tahes otsepuute eest kaitsev osa. |
| --- | --- |

2.18.

„Kaitsekest

| 2.19. | „Plahvatus“ – sellise energiahulga järsk vabanemine, mis tekitab rõhulaineid ja/või eemalepaiskuvaid osasid, mis võivad katseseadise ümbruses kahjustada esemeid ja/või inimesi. |
| --- | --- |

2.19.

„Plahvatus

| 2.20. | „Elektrit juhtiv katmata osa“ – kaitseastme IPXXB kohane elektrit juhtiv osa, mida on võimalik puudutada ja mis võib isolatsioonirikke korral elektriliselt pingestuda. See hõlmab ka kaetud osi, mille katet saab eemaldada tööriistu kasutamata. |
| --- | --- |

2.20.

„Elektrit juhtiv katmata osa“ – kaitseastme IPXXB kohane elektrit juhtiv osa, mida on võimalik puudutada ja mis võib isolatsioonirikke korral elektriliselt pingestuda. See hõlmab ka kaetud osi, mille katet saab eemaldada tööriistu kasutamata.

| 2.21. | „Väline elektritoiteallikas“ – väljaspool sõidukit asuv vahelduvvoolu- või alalisvoolutoiteallikas. |
| --- | --- |

2.21.

„Väline elektritoiteallikas

| 2.22. | „Tulekahju“ – leekide väljumine katseseadisest. Sädemeid ja kaarlahendust ei käsitata leekidena. |
| --- | --- |

2.22.

„Tulekahju

| 2.23. | „Tuleohtlik elektrolüüt“ – elektrolüüt, mis sisaldab 3. kategooria tuleohtlikku vedelikku ÜRO ohtlike kaupade veo soovituste näidiseeskirjade kohaselt (17. muudetud versioon 2011. aasta juunist, I köide, peatükk 2.3) (2). |
| --- | --- |

2.23.

„Tuleohtlik elektrolüüt

2

| 2.24. | „Kõrgepinge“ – sellise elektrilise komponendi või ahela klassifikaator, mille tööpinge ruutkeskmine (rms) on alalisvoolu korral > 60 V ja ≤ 1500 V ning vahelduvvoolu korral > 30 V ja ≤ 1000 V. |
| --- | --- |

2.24.

„Kõrgepinge

| 2.25. | „Kõrgepingesiin“ – kõrgepingel töötav vooluahel, sealhulgas ühendussüsteem laetava energiasalvestussüsteemi laadimiseks. Üksteisega galvaaniliselt ühendatud vooluahelate korral, mis vastavad punktis 2.42 nimetatud pingetingimustele, liigitatakse kõrgepingesiiniks üksnes need komponendid või osad, mis töötavad kõrgepingel. |
| --- | --- |

2.25.

„Kõrgepingesiin

| 2.26. | „Kaudpuude“ – inimeste kokkupuude elektrit juhtivate katmata osadega. |
| --- | --- |

2.26.

„Kaudpuude

| 2.27. | „Pingestatud osad“ – elektrit juhtiv(ad) osa(d), mis tavapärastes töötingimustes on elektriliselt pingestatud. |
| --- | --- |

2.27.

„Pingestatud osad

| 2.28. | „Pagasiruum“ – sõidukis pagasi jaoks ettenähtud ruum, mida sõitjateruumist eraldab esivahesein või tagavahesein ja mida piiravad lagi, pagasiluuk, põrand, külgseinad ning tõke ja kaitsekest, mis kaitsevad sõitjaid otsepuute eest pingestatud kõrgepingeosadega. |
| --- | --- |

2.28.

„Pagasiruum

| 2.29. | „Tootja“ – isik või asutus, kes tüübikinnitusasutusele tõendab tüübikinnitusprotsessi kõiki aspekte ja tagab toodangu vastavuse. Ei ole oluline, et kõnealune isik või asutus oleks otseselt kaasatud tüübikinnituseks esitatud sõiduki või komponendi valmistamise kõigil etappidel. |
| --- | --- |

2.29.

„Tootja

| 2.30. | „Mittevesilahuse elektrolüüt“ – elektrolüüt, mis ei põhine veel kui lahustil. |
| --- | --- |

2.30.

„Mittevesilahuse elektrolüüt

| 2.31. | „Tavapärased töötingimused“ – hõlmab režiime ja tingimusi, mida võib sõiduki tüüpilise kasutamise ajal mõistlikult ette näha, kaasa arvatud sõitmine ettenähtud kiirustel, parkimine ja seismine liikluses, samuti laadimine sõidukil oleva laadimispesaga kokkusobiva laaduriga. Siia ei kuulu olukorrad, kus sõiduk on saanud kahjustada kas kokkupõrke, teel oleva prügi või vandaalitsemise tõttu, on saanud tule- või veekahjustusi või on hoolduses või seisukorras, mille korral on vaja hooldust. |
| --- | --- |

2.31.

„Tavapärased töötingimused

| 2.32. | „Isolatsioonitakistuse integreeritud jälgimissüsteem“ – seadis kõrgepingesiinide ja elektrilise šassii vahelise isolatsioonitakistuse järelevalveks. |
| --- | --- |

2.32.

„Isolatsioonitakistuse integreeritud jälgimissüsteem

| 2.33. | „Avatud tüüpi veoaku“ – sellist tüüpi aku, mida tuleb täita vedelikuga ja mis tekitab atmosfääri vabanevat gaasilist vesinikku. |
| --- | --- |

2.33.

„Avatud tüüpi veoaku

| 2.34. | „Sõitjateruum“ – sõitjatele ettenähtud ruum, mida piiravad lagi, põrand, külgseinad, uksed, aknaklaasid, esivahesein ja tagavahesein või tagaluuk, samuti elektriosa kaitsetõkked ja kaitsekestad, mis kaitsevad sõitjaid otsepuute eest pingestatud kõrgepingeosadega. |
| --- | --- |

2.34.

„Sõitjateruum

| 2.35. | „Kaitseaste IPXXB“ – selline kaitse kokkupuute eest pingestatud kõrgepingeosadega, mis tagatakse kas elektriosa kaitsetõkkega või kaitsekestaga ja mida katsetatakse liigestega katsesõrme (IPXXB) abil, nagu on kirjeldatud 3. lisas. |
| --- | --- |

2.35.

„Kaitseaste IPXXB

| 2.36. | „Kaitseaste IPXXD“ – selline kaitse kokkupuute eest pingestatud kõrgepingeosadega, mis tagatakse kas elektriosa kaitsetõkkega või kaitsekestaga ja mida katsetatakse katsejuhtme (IPXXD) abil, nagu on kirjeldatud 3. lisas. |
| --- | --- |

2.36.

„Kaitseaste IPXXD

| 2.37. | „Laetav energiasalvestussüsteem“ – selline laetav energiasalvestussüsteem, mis elektrilise käitamise eesmärgil annab elektrienergiat.
  Laetavaks energiasalvestussüsteemiks ei loeta akut, mille peamine otstarve on tagada mootori käivitamiseks ja/või valgustuse ja/või sõiduki muude abisüsteemide jaoks vajalik elektritoide.
  Laetav energiasalvestussüsteem võib sisaldada füüsilise toe, termoregulatsiooni, elektroonilise juhtimise ja korpuse jaoks vajalikke süsteeme. |
| --- | --- |

2.37.

„Laetav energiasalvestussüsteem

Laetavaks energiasalvestussüsteemiks ei loeta akut, mille peamine otstarve on tagada mootori käivitamiseks ja/või valgustuse ja/või sõiduki muude abisüsteemide jaoks vajalik elektritoide.

Laetav energiasalvestussüsteem võib sisaldada füüsilise toe, termoregulatsiooni, elektroonilise juhtimise ja korpuse jaoks vajalikke süsteeme.

| 2.38. | „Laetava energiasalvestussüsteemi allsüsteem“ – laetava energiasalvestussüsteemi komponentide kogum, mis salvestab energiat. Laetava energiasalvestussüsteemi allsüsteem võib sisaldada kogu laetava energiasalvestussüsteemi juhtimissüsteemi, kuid ei pea seda sisaldama. |
| --- | --- |

2.38.

„Laetava energiasalvestussüsteemi allsüsteem

| 2.39. | „Purunemine“ – mis tahes funktsionaalse akuelementide rühma korpuses olev(ad) ava(d), mis on tekkinud või laienenud teatava sündmuse tagajärjel ning mis on piisavalt suur(ed), et 12 mm läbimõõduga katsesõrm (IPXXB) mahuks sellest läbi ja puutuks kokku pingestatud osadega (vt 3. lisa). |
| --- | --- |

2.39.

„Purunemine

| 2.40. | „Hoolduseks lahtiühendamise seade“ – seade vooluahela väljalülitamiseks laetava energiasalvestussüsteemi, kütuseelementide patarei jms kontrolli ja hoolduse ajaks. |
| --- | --- |

2.40.

„Hoolduseks lahtiühendamise seade

| 2.41. | „Tahke isolaator“ – elektrijuhtmestiku isoleerkate, mis katab pingestatud kõrgepingeosasid ja kaitseb mis tahes suunast otsepuute eest. |
| --- | --- |

2.41.

„Tahke isolaator

| 2.42. | „Pinge eritingimus“ – olukord, kus galvaaniliselt ühendatud vooluahela maksimumpinge pingestatud alalisvooluosa ja mis tahes muu pingestatud osa vahel (alalisvool või vahelduvvool) on ≤ 30 vahelduvpinget (ruutkeskmine) ja ≤ 60 V alalispinget.
  Märkus. Kui sellise vooluahela alalisvooluosa on ühendatud šassiiga ja kehtib pinge eritingimus, siis on maksimumpinge mis tahes pingestatud osa ja elektrilise šassii vahel ≤ 30 V vahelduvpinget (ruutkeskmine) ja ≤ 60 V alalispinget. |
| --- | --- |

2.42.

„Pinge eritingimus

Märkus. Kui sellise vooluahela alalisvooluosa on ühendatud šassiiga ja kehtib pinge eritingimus, siis on maksimumpinge mis tahes pingestatud osa ja elektrilise šassii vahel ≤ 30 V vahelduvpinget (ruutkeskmine) ja ≤ 60 V alalispinget.

| 2.43. | „Laetustase“ – katseseadise olemasolev elektrilaeng väljendatuna protsendina seadise nimimahtuvusest. |
| --- | --- |

2.43.

„Laetustase

| 2.44. | „Katseseadis“ – laetav energiasalvestussüsteem tervikuna või selle allsüsteem, mida katsetatakse käesoleva eeskirja kohaselt. |
| --- | --- |

2.44.

„Katseseadis

| 2.45. | „Ülekuumenemisjuhtum“ – olukord, kus temperatuur laetava energiasalvestussüsteemi sees on palju kõrgem kui (tootja ettenähtud) maksimaalne töötemperatuur. |
| --- | --- |

2.45.

„Ülekuumenemisjuhtum

| 2.46. | „Kontrollimatu ülekuumenemine“ – akuelemendi temperatuuri juhitamatu tõus, mille põhjustab eksotermiline reaktsioon elemendi sees. |
| --- | --- |

2.46.

„Kontrollimatu ülekuumenemine

| 2.47. | „Ülekuumenemise levimine“ – järjestikused kontrollimatud ülekuumenemised laetavas energiasalvestussüsteemis, mis saavad alguse sellesse laetavasse energiasalvestussüsteemi kuuluva akuelemendi kontrollimatust ülekuumenemisest. |
| --- | --- |

2.47.

„Ülekuumenemise levimine

| 2.48. | „Laetava energiasalvestussüsteemi tüüp“ – süsteemid, mis ei erine üksteisest järgmiste oluliste näitajate poolest:






  a) | tootja kaubanimi või kaubamärk; |
| --- | --- | --- |

2.48.

„Laetava energiasalvestussüsteemi tüüp

a)

tootja kaubanimi või kaubamärk;

| b) | akuelementide keemilised omadused, mahtuvus ja mõõtmed; |
| --- | --- |

b)

akuelementide keemilised omadused, mahtuvus ja mõõtmed;

| c) | akuelementide arv, nende ühendamise viis ja füüsiline tugi; |
| --- | --- |

c)

akuelementide arv, nende ühendamise viis ja füüsiline tugi;

| d) | korpuse ehitus, materjalid ja mõõtmed ning |
| --- | --- |

d)

korpuse ehitus, materjalid ja mõõtmed ning

| e) | füüsiliseks toeks, termoregulatsiooniks ja elektrooniliseks juhtimiseks vajalikud kõrvalseadised. |
| --- | --- |

e)

füüsiliseks toeks, termoregulatsiooniks ja elektrooniliseks juhtimiseks vajalikud kõrvalseadised.

| 2.49. | „Sõiduki pistik“ – seadis, mis pannakse sõiduki pistikupesasse, et varustada sõidukit elektrienergiaga välisest elektritoiteallikast. |
| --- | --- |

2.49.

„Sõiduki pistik

| 2.50. | „Sõiduki pistikupesa“ – selline seadis välise energiaga laetaval sõidukil, millesse pannakse sõiduki pistik elektrienergia ülekandmiseks välisest elektritoiteallikast. |
| --- | --- |

2.50.

„Sõiduki pistikupesa

| 2.51. | „Sõidukitüüp“ – sõidukid, mis ei erine üksteisest järgmiste oluliste näitajate poolest:






  a) | elektrilise jõuülekande ja galvaaniliselt ühendatud kõrgepingesiini paigaldus; |
| --- | --- | --- |

2.51.

„Sõidukitüüp

a)

elektrilise jõuülekande ja galvaaniliselt ühendatud kõrgepingesiini paigaldus;

| b) | elektrilise jõuülekande ja galvaaniliselt ühendatud kõrgepingekomponentide laad ja tüüp. |
| --- | --- |

b)

elektrilise jõuülekande ja galvaaniliselt ühendatud kõrgepingekomponentide laad ja tüüp.

| 2.52. | „Rõhu langetamine“ – akuelemendi või laetava energiasalvestussüsteemi allsüsteemi või laetava energiasalvestussüsteemi liigse siserõhu vähendamine konstruktsioonis ettenähtud viisil, et vältida purunemist või plahvatust. |
| --- | --- |

2.52.

„Rõhu langetamine

| 2.53. | „Tööpinge“ – vooluahela pinge ruutkeskmise (rms) suurim tootja ettenähtud väärtus, mis võib avatud vooluahela korral või tavapärastes töötingimustes esineda mis tahes elektrit juhtivate osade vahel. Kui vooluahel on galvaanilise isolatsiooni abil osadeks jagatud, määratakse kindlaks tööpinge iga jagatud osa kohta. |
| --- | --- |

2.53.

„Tööpinge

3.   Tüübikinnituse taotlemine

| 3.1. | I osa. Sõiduki tüübikinnitus seoses elektrilise jõuülekande erinõuetega |
| --- | --- |

3.1.

I osa. Sõiduki tüübikinnitus seoses elektrilise jõuülekande erinõuetega

| 3.1.1. | Sõiduki tüübikinnituse taotluse seoses elektrilise jõuülekande erinõuetega esitab sõiduki tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja. |
| --- | --- |

3.1.1.

Sõiduki tüübikinnituse taotluse seoses elektrilise jõuülekande erinõuetega esitab sõiduki tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.

| 3.1.2. | Taotlusega koos tuleb esitada järgmised dokumendid kolmes eksemplaris ja järgmised andmed: |
| --- | --- |

3.1.2.

Taotlusega koos tuleb esitada järgmised dokumendid kolmes eksemplaris ja järgmised andmed:

| 3.1.2.1. | Sõidukitüübi üksikasjalik kirjeldus, lähtudes elektrilisest jõuülekandest ja sellega galvaaniliselt ühendatud kõrgepingesiinist. |
| --- | --- |

3.1.2.1.

Sõidukitüübi üksikasjalik kirjeldus, lähtudes elektrilisest jõuülekandest ja sellega galvaaniliselt ühendatud kõrgepingesiinist.

| 3.1.2.2. | Laetava energiasalvestussüsteemiga sõidukite puhul täiendavad tõendid, mis näitavad, et laetav energiasalvestussüsteem vastab käesoleva eeskirja punkti 6 nõuetele. |
| --- | --- |

3.1.2.2.

Laetava energiasalvestussüsteemiga sõidukite puhul täiendavad tõendid, mis näitavad, et laetav energiasalvestussüsteem vastab käesoleva eeskirja punkti 6 nõuetele.

| 3.1.3. | Tüübikinnituskatsete eest vastutavale tehnilisele teenistusele esitatakse tüübikinnituse saamiseks esitatud sõidukitüüpi esindav sõiduk ning vajaduse korral, tootja valikul ja kokkuleppel tehnilise teenistusega täiendav(ad) sõiduk(id) või sõiduki need osad, mis on tehnilise teenistuse hinnangul olulised käesoleva eeskirja punktis 6 osutatud katse(te) sooritamiseks. |
| --- | --- |

3.1.3.

Tüübikinnituskatsete eest vastutavale tehnilisele teenistusele esitatakse tüübikinnituse saamiseks esitatud sõidukitüüpi esindav sõiduk ning vajaduse korral, tootja valikul ja kokkuleppel tehnilise teenistusega täiendav(ad) sõiduk(id) või sõiduki need osad, mis on tehnilise teenistuse hinnangul olulised käesoleva eeskirja punktis 6 osutatud katse(te) sooritamiseks.

| 3.2. | II osa. Laetava energiasalvestussüsteemi tüübikinnitus |
| --- | --- |

3.2.

II osa. Laetava energiasalvestussüsteemi tüübikinnitus

| 3.2.1. | Laetava energiasalvestussüsteemi tüübikinnituse taotluse seoses laetava energiasalvestussüsteemi ohutusnõuetega esitab laetava energiasalvestussüsteemi tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja. |
| --- | --- |

3.2.1.

Laetava energiasalvestussüsteemi tüübikinnituse taotluse seoses laetava energiasalvestussüsteemi ohutusnõuetega esitab laetava energiasalvestussüsteemi tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.

| 3.2.2. | Sellele lisatakse järgmised dokumendid kolmes eksemplaris ning järgmised andmed: |
| --- | --- |

3.2.2.

Sellele lisatakse järgmised dokumendid kolmes eksemplaris ning järgmised andmed:

| 3.2.2.1. | Laetava energiasalvestussüsteemi tüübi üksikasjalik kirjeldus laetava energiasalvestussüsteemi ohutuse seisukohast. |
| --- | --- |

3.2.2.1.

Laetava energiasalvestussüsteemi tüübi üksikasjalik kirjeldus laetava energiasalvestussüsteemi ohutuse seisukohast.

| 3.2.3. | Tüübikinnituskatsete eest vastutavale tehnilisele teenistusele esitatakse komponent või komponendid, mis vastab/vastavad tüübikinnituse saamiseks esitatud laetavale energiasalvestussüsteemile, ning tootja valikul ja kokkuleppel tehnilise teenistusega need sõiduki osad, mis on tehnilise teenistuse hinnangul olulised katse sooritamiseks. |
| --- | --- |

3.2.3.

Tüübikinnituskatsete eest vastutavale tehnilisele teenistusele esitatakse komponent või komponendid, mis vastab/vastavad tüübikinnituse saamiseks esitatud laetavale energiasalvestussüsteemile, ning tootja valikul ja kokkuleppel tehnilise teenistusega need sõiduki osad, mis on tehnilise teenistuse hinnangul olulised katse sooritamiseks.

| 3.3. | Enne tüübikinnituse andmist veendub tüübikinnitusasutus piisavate meetmete olemasolus, millega tagatakse toodangu nõuetele vastavuse tulemuslik kontroll. |
| --- | --- |

3.3.

Enne tüübikinnituse andmist veendub tüübikinnitusasutus piisavate meetmete olemasolus, millega tagatakse toodangu nõuetele vastavuse tulemuslik kontroll.

4.   Tüübikinnitus

| 4.1. | Kui käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saamiseks esitatud tüüp vastab käesoleva eeskirja nõuetele, antakse sellele tüübikinnitus. |
| --- | --- |

4.1.

Kui käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saamiseks esitatud tüüp vastab käesoleva eeskirja nõuetele, antakse sellele tüübikinnitus.

| 4.2. | Igale tüübikinnituse saanud tüübile antakse tüübikinnitusnumber vastavalt kokkuleppe (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) 4. liitele. |
| --- | --- |

4.2.

Igale tüübikinnituse saanud tüübile antakse tüübikinnitusnumber vastavalt kokkuleppe (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) 4. liitele.

| 4.3. | Teade sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, andmata jätmise, laiendamise, tühistamise või tootmise lõpetamise kohta esitatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele käesoleva eeskirja 1. lisa 1. või 2. osas esitatud näidisele vastaval vormil. |
| --- | --- |

4.3.

Teade sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, andmata jätmise, laiendamise, tühistamise või tootmise lõpetamise kohta esitatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele käesoleva eeskirja 1. lisa 1. või 2. osas esitatud näidisele vastaval vormil.

| 4.4. | Igale käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud tüübile vastavale sõidukile või laetavale energiasalvestussüsteemile tuleb tüübikinnituse vormil kindlaksmääratud hästi märgatavasse ja kergesti juurdepääsetavasse kohta kinnitada rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, millel on: |
| --- | --- |

4.4.

Igale käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud tüübile vastavale sõidukile või laetavale energiasalvestussüsteemile tuleb tüübikinnituse vormil kindlaksmääratud hästi märgatavasse ja kergesti juurdepääsetavasse kohta kinnitada rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, millel on:

| 4.4.1. | ringjoonega ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (3); |
| --- | --- |

4.4.1.

ringjoonega ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (3

| 4.4.2. | punktis 4.4.1 kirjeldatud ringist paremal käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, mõttekriips ja tüübikinnituse number. |
| --- | --- |

4.4.2.

punktis 4.4.1 kirjeldatud ringist paremal käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, mõttekriips ja tüübikinnituse number.

| 4.4.3. | kui laetav energiasalvestussüsteem on saanud tüübikinnituse, lisatakse R-tähe järele sümbol „ES“. |
| --- | --- |

4.4.3.

kui laetav energiasalvestussüsteem on saanud tüübikinnituse, lisatakse R-tähe järele sümbol „ES“.

| 4.5. | Kui sõiduk vastab sõidukitüübile, mis on käesolevale eeskirjale vastava tüübikinnituse andnud riigis saanud tüübikinnituse ühe või mitme asjaomasele kokkuleppele lisatud muu eeskirja alusel, ei ole punktis 4.4.1 sätestatud tähist vaja korrata; sel juhul paigutatakse kõikide käesolevale eeskirjale vastava tüübikinnituse andnud riigis tüübikinnituse andmise aluseks olnud eeskirjade numbrid, tüübikinnitusnumbrid ning lisatähised punktis 4.4.1 sätestatud tähisest paremale tulpadesse. |
| --- | --- |

4.5.

Kui sõiduk vastab sõidukitüübile, mis on käesolevale eeskirjale vastava tüübikinnituse andnud riigis saanud tüübikinnituse ühe või mitme asjaomasele kokkuleppele lisatud muu eeskirja alusel, ei ole punktis 4.4.1 sätestatud tähist vaja korrata; sel juhul paigutatakse kõikide käesolevale eeskirjale vastava tüübikinnituse andnud riigis tüübikinnituse andmise aluseks olnud eeskirjade numbrid, tüübikinnitusnumbrid ning lisatähised punktis 4.4.1 sätestatud tähisest paremale tulpadesse.

| 4.6. | Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu. |
| --- | --- |

4.6.

Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu.

| 4.6.1. | Sõiduki tüübikinnitusmärk paigutatakse tootja kinnitatud sõiduki andmeplaadile või selle lähedusse. |
| --- | --- |

4.6.1.

Sõiduki tüübikinnitusmärk paigutatakse tootja kinnitatud sõiduki andmeplaadile või selle lähedusse.

| 4.6.2. | Laetava energiasalvestussüsteemi tüübikinnitusmärgi kinnitab tootja laetava energiasalvestussüsteemi põhielemendile. |
| --- | --- |

4.6.2.

Laetava energiasalvestussüsteemi tüübikinnitusmärgi kinnitab tootja laetava energiasalvestussüsteemi põhielemendile.

| 4.7. | Näited tüübikinnitusmärgi kujunduse kohta on esitatud käesoleva eeskirja 2. lisas. |
| --- | --- |

4.7.

Näited tüübikinnitusmärgi kujunduse kohta on esitatud käesoleva eeskirja 2. lisas.

5.   I osa. Elektrilise jõuülekande nõuetega seotud nõuded sõidukile

| 5.1. | Elektrilöögi eest kaitsmine
  Need elektriohutusnõuded kehtivad elektrilise jõuülekande kõrgepingesiinide kohta ja elektriliste komponentide kohta, mis on galvaaniliselt ühendatud elektrilise jõuülekande kõrgepingesiiniga ja ei ole ühendatud väliste kõrgepinge toiteallikatega. |
| --- | --- |

5.1.

Elektrilöögi eest kaitsmine

Need elektriohutusnõuded kehtivad elektrilise jõuülekande kõrgepingesiinide kohta ja elektriliste komponentide kohta, mis on galvaaniliselt ühendatud elektrilise jõuülekande kõrgepingesiiniga ja ei ole ühendatud väliste kõrgepinge toiteallikatega.

| 5.1.1. | Otsepuute eest kaitsmine
  Pingestatud osade otsepuutekaitse peab vastama punktidele 5.1.1.1 ja 5.1.1.2. Elektriosa kaitsetõkkeid, kaitsekestasid, tahkeid isolaatoreid ja pistikühendusi ei tohi olla võimalik avada, lahti ühendada, koost lahti võtta või küljest ära võtta ilma tööriistu kasutamata või N2-, N3-, M2- ja M3-kategooria sõidukite puhul ilma kasutaja juhitava sisse- ja väljalülitamisseadme või samaväärse seadmeta.
  Pistmikku (sealhulgas sõiduki pistikupesa) on tööriistadeta lubatud lahti ühendada üksnes siis, kui see vastab ühele või mitmele järgmistest tingimustest:






  a) | lahtiühendatuna vastab punktidele 5.1.1.1 ja 5.1.1.2 või |
| --- | --- | --- |

5.1.1.

Otsepuute eest kaitsmine

Pingestatud osade otsepuutekaitse peab vastama punktidele 5.1.1.1 ja 5.1.1.2. Elektriosa kaitsetõkkeid, kaitsekestasid, tahkeid isolaatoreid ja pistikühendusi ei tohi olla võimalik avada, lahti ühendada, koost lahti võtta või küljest ära võtta ilma tööriistu kasutamata või N2-, N3-, M2- ja M3-kategooria sõidukite puhul ilma kasutaja juhitava sisse- ja väljalülitamisseadme või samaväärse seadmeta.

2

3

2

3

Pistmikku (sealhulgas sõiduki pistikupesa) on tööriistadeta lubatud lahti ühendada üksnes siis, kui see vastab ühele või mitmele järgmistest tingimustest:

a)

lahtiühendatuna vastab punktidele 5.1.1.1 ja 5.1.1.2 või

| b) | on varustatud lukustusmehhanismiga (pistiku lahtiühendamiseks vastaspoolest on vaja vähemalt kahte tegevust). Lisaks sellele võib muid komponente, mis ei ole pistmiku osad, olla võimalik eemaldada ainult tööriistade abil või N2-, N3-, M2- ja M3-kategooria sõidukite puhul pistikühendusi lahti ühendada ilma kasutaja juhitava sisse- ja väljalülitamisseadme või samaväärse seadmeta või |
| --- | --- |

b)

on varustatud lukustusmehhanismiga (pistiku lahtiühendamiseks vastaspoolest on vaja vähemalt kahte tegevust). Lisaks sellele võib muid komponente, mis ei ole pistmiku osad, olla võimalik eemaldada ainult tööriistade abil või N2-, N3-, M2- ja M3-kategooria sõidukite puhul pistikühendusi lahti ühendada ilma kasutaja juhitava sisse- ja väljalülitamisseadme või samaväärse seadmeta või

2

3

2

3

| c) | pingestatud osade pinge ruutkeskmine (rms) langeb ühe sekundi jooksul pärast pistmiku lahtiühendamist alalisvoolu korral väärtuseni ≤ 60 V või vahelduvvoolu korral väärtuseni ≤ 30 V. |
| --- | --- |

c)

pingestatud osade pinge ruutkeskmine (rms) langeb ühe sekundi jooksul pärast pistmiku lahtiühendamist alalisvoolu korral väärtuseni ≤ 60 V või vahelduvvoolu korral väärtuseni ≤ 30 V.

Seda nõuet ei pea täitma N2-, N3-, M2- ja M3-kategooria sõidukite elektrit juhtivad ühendusseadised, millele antakse elektritoide üksnes laetava energiasalvestussüsteemi laadimise ajal ja mis paiknevad sõiduki katusel sellises kohas, milleni sõiduki juures seisev inimene ei ulatu (M2- ja M3-kategooria sõiduki astmelaua ja katusele paigaldatud laadimisseadme vahele peab pinda mööda mõõdetuna jääma vähemalt 3 m). Kui sõiduki sees on põrand mitme astmena kõrgem, siis mõõdetakse kaugust sisenemiskoha kõige alumisest astmest, nagu on näidatud joonisel 1.

2

3

2

3

2

3

Image 1

| 5.1.1.1. | Sõitjateruumis ja pagasiruumis paiknevad pingestatud kõrgepingeosad peavad olema kaitstud vastavalt kaitseastmele IPXXD. |
| --- | --- |

5.1.1.1.

Sõitjateruumis ja pagasiruumis paiknevad pingestatud kõrgepingeosad peavad olema kaitstud vastavalt kaitseastmele IPXXD.

| 5.1.1.2. | Mujal kui sõitjateruumis ja pagasiruumis paiknevad pingestatud kõrgepingeosad peavad olema kaitstud vastavalt kaitseastmele IPXXB. |
| --- | --- |

5.1.1.2.

Mujal kui sõitjateruumis ja pagasiruumis paiknevad pingestatud kõrgepingeosad peavad olema kaitstud vastavalt kaitseastmele IPXXB.

| 5.1.1.3. | Hoolduseks lahtiühendamise seade
  Kõrgepinge lahtiühendamise seade, mida saab avada, koost lahti võtta või küljest ära võtta ilma tööriistadeta või N2-, N3-, M2- ja M3-kategooria sõidukite puhul ilma kasutaja juhitava sisse- ja väljalülitamisseadme või samaväärse seadmeta, peab avamise, lahtivõtmise või eemaldamise korral olema kaitstud vastavalt kaitseastmele IPXXB. |
| --- | --- |

5.1.1.3.

Hoolduseks lahtiühendamise seade

Kõrgepinge lahtiühendamise seade, mida saab avada, koost lahti võtta või küljest ära võtta ilma tööriistadeta või N2-, N3-, M2- ja M3-kategooria sõidukite puhul ilma kasutaja juhitava sisse- ja väljalülitamisseadme või samaväärse seadmeta, peab avamise, lahtivõtmise või eemaldamise korral olema kaitstud vastavalt kaitseastmele IPXXB.

2

3

2

3

| 5.1.1.4. | Märgistus |
| --- | --- |

5.1.1.4.

Märgistus

| 5.1.1.4.1. | Joonisel 2 näidatud sümbol peab olema märgitud kõrgepingel laetava energiasalvestussüsteemi peale või selle lähedale. Sümboli taust on kollane, selle servad ja nool mustad.
  See nõue kehtib ka sellise laetava energiasalvestussüsteemi kohta, mis kuulub galvaaniliselt ühendatud vooluahelasse, kus pinge eritingimus ei ole täidetud, sõltumata laetava energiasalvestussüsteemi maksimumpingest. |
| --- | --- |

5.1.1.4.1.

Joonisel 2 näidatud sümbol peab olema märgitud kõrgepingel laetava energiasalvestussüsteemi peale või selle lähedale. Sümboli taust on kollane, selle servad ja nool mustad.

See nõue kehtib ka sellise laetava energiasalvestussüsteemi kohta, mis kuulub galvaaniliselt ühendatud vooluahelasse, kus pinge eritingimus ei ole täidetud, sõltumata laetava energiasalvestussüsteemi maksimumpingest.

Image 2

| 5.1.1.4.2. | Kõnealune sümbol peab nähtaval olema ka kaitsekestadel ja elektriosa kaitsetõketel, mille eemaldamisel tekib kõrgepingeahela pingestatud osadega kokkupuutumise võimalus. Kõrgepingesiinide pistmike puhul ei ole selle nõude täitmine kohustuslik. Seda nõuet ei kohaldata järgmistel juhtudel:






  a) | kui puudub ligipääs elektriosa kaitsetõkkele või kaitsekestale või neid ei saa avada ega eemaldada, ilma et sõiduki muid osi tööriistade abil eemaldataks; |
| --- | --- | --- |

5.1.1.4.2.

Kõnealune sümbol peab nähtaval olema ka kaitsekestadel ja elektriosa kaitsetõketel, mille eemaldamisel tekib kõrgepingeahela pingestatud osadega kokkupuutumise võimalus. Kõrgepingesiinide pistmike puhul ei ole selle nõude täitmine kohustuslik. Seda nõuet ei kohaldata järgmistel juhtudel:

a)

kui puudub ligipääs elektriosa kaitsetõkkele või kaitsekestale või neid ei saa avada ega eemaldada, ilma et sõiduki muid osi tööriistade abil eemaldataks;

| b) | kui elektriosa kaitsetõke või kaitsekest paikneb sõiduki põranda all; |
| --- | --- |

b)

kui elektriosa kaitsetõke või kaitsekest paikneb sõiduki põranda all;

| c) | N2-, N3-, M2- ja M3-kategooria sõiduki elektrit juhtiva ühendusseadise elektriosa kaitsetõke või kaitsekest, mis vastab punktis 5.1.1 ettenähtud tingimustele. |
| --- | --- |

c)

N2-, N3-, M2- ja M3-kategooria sõiduki elektrit juhtiva ühendusseadise elektriosa kaitsetõke või kaitsekest, mis vastab punktis 5.1.1 ettenähtud tingimustele.

2

3

2

3

| 5.1.1.4.3. | Kõrgepingesiinide kaablid, mis ei paikne kaitsekestade sees, on kaetud oranži värvusega väliskattega. |
| --- | --- |

5.1.1.4.3.

Kõrgepingesiinide kaablid, mis ei paikne kaitsekestade sees, on kaetud oranži värvusega väliskattega.

| 5.1.2. | Kaudpuute eest kaitsmine |
| --- | --- |

5.1.2.

Kaudpuute eest kaitsmine

| 5.1.2.1. | Kaitseks elektrilöögi ohu eest kaudpuute korral ühendatakse elektrit juhtivad katmata osad (näiteks elektrikaitsetõke või -kaitsekest) galvaaniliselt ja kindlalt elektrilise šassiiga, kasutades elektrijuhet või maanduskaablit, keevisliidet, poltühendust vms nii, et ohtliku potentsiaali teke on välistatud. |
| --- | --- |

5.1.2.1.

Kaitseks elektrilöögi ohu eest kaudpuute korral ühendatakse elektrit juhtivad katmata osad (näiteks elektrikaitsetõke või -kaitsekest) galvaaniliselt ja kindlalt elektrilise šassiiga, kasutades elektrijuhet või maanduskaablit, keevisliidet, poltühendust vms nii, et ohtliku potentsiaali teke on välistatud.

| 5.1.2.2. | Takistus mis tahes elektrit juhtiva katmata osa ja elektrilise šassii vahel peab vähemalt 0,2 A voolutugevuse juures olema alla 0,1 Ω.
  Takistus elektrikaitsetõkke mis tahes kahe korraga ligipääsetava elektrit juhtiva katmata osa vahel, mis on teineteisest vähem kui 2,5 m kaugusel, ei tohi olla suurem kui 0,2 Ω. Selle takistuse arvutamiseks saab kasutada vastava vooluahela osade eraldi mõõdetud takistusi.
  See nõue on täidetud, kui galvaaniline ühendus luuakse keevisliite abil. Kahtluse korral või kui ühendus on teostatud muul viisil kui keevitamine, siis tuleb mõõtmisel kasutada ühte 4. lisas kirjeldatud katsemenetlustest. |
| --- | --- |

5.1.2.2.

Takistus mis tahes elektrit juhtiva katmata osa ja elektrilise šassii vahel peab vähemalt 0,2 A voolutugevuse juures olema alla 0,1 Ω.

Takistus elektrikaitsetõkke mis tahes kahe korraga ligipääsetava elektrit juhtiva katmata osa vahel, mis on teineteisest vähem kui 2,5 m kaugusel, ei tohi olla suurem kui 0,2 Ω. Selle takistuse arvutamiseks saab kasutada vastava vooluahela osade eraldi mõõdetud takistusi.

See nõue on täidetud, kui galvaaniline ühendus luuakse keevisliite abil. Kahtluse korral või kui ühendus on teostatud muul viisil kui keevitamine, siis tuleb mõõtmisel kasutada ühte 4. lisas kirjeldatud katsemenetlustest.

| 5.1.2.3. | Mootorsõidukid, mis sõiduki pistikupesa ja sõiduki pistiku vahelise elektrit juhtiva ühenduse kaudu ühendatakse välise maandatud elektritoiteallikaga, peab olema varustatud seadisega, mis võimaldab elektrilise šassii galvaaniliselt ühendada välise elektritoiteallika maandusega.
  Kõnealune seadis peab tagama ühenduse maandusega kogu ajaks, kui sõidukile on rakendatud pinge välisest toiteallikast (ka enne pinge sisselülitamise hetke ja kuni pärast väljalülitamist).
  Sellele nõudele vastavuse tõendamiseks võib kasutada kas sõiduki tootja ettenähtud pistmikku, visuaalset kontrollimist või jooniseid.
  Eespool esitatud nõuded kehtivad üksnes selliste sõidukite kohta, mida piiratud pikkusega laadimiskaablit kasutades laaditakse statsionaarses laadimiskohas sõiduki pistmiku kaudu, mis koosneb sõiduki pistikust ja sõiduki pistikupesast. |
| --- | --- |

5.1.2.3.

Mootorsõidukid, mis sõiduki pistikupesa ja sõiduki pistiku vahelise elektrit juhtiva ühenduse kaudu ühendatakse välise maandatud elektritoiteallikaga, peab olema varustatud seadisega, mis võimaldab elektrilise šassii galvaaniliselt ühendada välise elektritoiteallika maandusega.

Kõnealune seadis peab tagama ühenduse maandusega kogu ajaks, kui sõidukile on rakendatud pinge välisest toiteallikast (ka enne pinge sisselülitamise hetke ja kuni pärast väljalülitamist).

Sellele nõudele vastavuse tõendamiseks võib kasutada kas sõiduki tootja ettenähtud pistmikku, visuaalset kontrollimist või jooniseid.

Eespool esitatud nõuded kehtivad üksnes selliste sõidukite kohta, mida piiratud pikkusega laadimiskaablit kasutades laaditakse statsionaarses laadimiskohas sõiduki pistmiku kaudu, mis koosneb sõiduki pistikust ja sõiduki pistikupesast.

| 5.1.3. | Isolatsioonitakistus
  Käesolev punkt ei kehti selliste vooluahelate kohta, mis on üksteisega galvaaniliselt ühendatud, kui nende alalisvooluosa on ühendatud elektrilise šassiiga, ja mille korral pinge eritingimus on täidetud. |
| --- | --- |

5.1.3.

Isolatsioonitakistus

Käesolev punkt ei kehti selliste vooluahelate kohta, mis on üksteisega galvaaniliselt ühendatud, kui nende alalisvooluosa on ühendatud elektrilise šassiiga, ja mille korral pinge eritingimus on täidetud.

| 5.1.3.1. | Eraldatud alalisvoolu- ja vahelduvvoolusiinidest koosnev elektriline jõuülekanne
  Kui vahelduvvoolu-kõrgepingesiinid ja alalisvoolu-kõrgepingesiinid on üksteisest galvaaniliselt isoleeritud, siis peab kõrgepingesiini ja elektrilise šassii vaheline isolatsioonitakistus alalisvoolusiini puhul olema vähemalt 100 Ω tööpinge iga voldi kohta ja vahelduvvoolusiini puhul 500 Ω tööpinge iga voldi kohta.
  Mõõtmisel tuleb järgida 5.A lisa („Sõidukipõhistel katsetel kasutatav isolatsioonitakistuse mõõtmise meetod“). |
| --- | --- |

5.1.3.1.

Eraldatud alalisvoolu- ja vahelduvvoolusiinidest koosnev elektriline jõuülekanne

Kui vahelduvvoolu-kõrgepingesiinid ja alalisvoolu-kõrgepingesiinid on üksteisest galvaaniliselt isoleeritud, siis peab kõrgepingesiini ja elektrilise šassii vaheline isolatsioonitakistus alalisvoolusiini puhul olema vähemalt 100 Ω tööpinge iga voldi kohta ja vahelduvvoolusiini puhul 500 Ω tööpinge iga voldi kohta.

Mõõtmisel tuleb järgida 5.A lisa („Sõidukipõhistel katsetel kasutatav isolatsioonitakistuse mõõtmise meetod“).

| 5.1.3.2. | Kombineeritud alalisvoolu- ja vahelduvvoolusiinidest koosnev elektriline jõuülekanne
  Kui vahelduvvoolu-kõrgepingesiinid ja alalisvoolu-kõrgepingesiinid on omavahel galvaaniliselt ühendatud, peab isolatsioonitakistus kõrgepingesiini ja elektrilise šassii vahel olema vähemalt 500 Ω tööpinge voldi kohta.
  Kui aga kõik vahelduvvoolu-kõrgepingesiinid on kaitstud ühel järgmisest kahest viisist, siis peab isolatsioonitakistus kõrgepingesiini ja elektrilise šassii vahel olema vähemalt 100 Ω tööpinge iga voldi kohta:






  a) | kaks või enam tahkete isolaatorite, elektriosa kaitsetõkete või kaitsekestade kihti, mis eraldivõetuna vastavad punkti 5.1.1 nõuetele, näiteks elektrijuhtmestik; |
| --- | --- | --- |

5.1.3.2.

Kombineeritud alalisvoolu- ja vahelduvvoolusiinidest koosnev elektriline jõuülekanne

Kui vahelduvvoolu-kõrgepingesiinid ja alalisvoolu-kõrgepingesiinid on omavahel galvaaniliselt ühendatud, peab isolatsioonitakistus kõrgepingesiini ja elektrilise šassii vahel olema vähemalt 500 Ω tööpinge voldi kohta.

Kui aga kõik vahelduvvoolu-kõrgepingesiinid on kaitstud ühel järgmisest kahest viisist, siis peab isolatsioonitakistus kõrgepingesiini ja elektrilise šassii vahel olema vähemalt 100 Ω tööpinge iga voldi kohta:

a)

kaks või enam tahkete isolaatorite, elektriosa kaitsetõkete või kaitsekestade kihti, mis eraldivõetuna vastavad punkti 5.1.1 nõuetele, näiteks elektrijuhtmestik;

| b) | mehaaniliselt tugevad kaitseseadmed, mis on sõiduki kasutusea vältel piisavalt vastupidavad, näiteks mootorikorpused, elektrooniliste muundurite korpused või pistmikud. |
| --- | --- |

b)

mehaaniliselt tugevad kaitseseadmed, mis on sõiduki kasutusea vältel piisavalt vastupidavad, näiteks mootorikorpused, elektrooniliste muundurite korpused või pistmikud.

Kõrgepingesiini ja elektrilise šassii vahelise isolatsioonitakistuse määramiseks võib kasutada arvutusi, mõõtmist või nende kombinatsiooni.

Mõõtmisel tuleb järgida 5.A lisa („Sõidukipõhistel katsetel kasutatav isolatsioonitakistuse mõõtmise meetod“).

| 5.1.3.3. | Kütuseelemendiga sõidukid
  Kütuseelemendiga sõidukites peab alalisvoolu-kõrgepingesiinidel olema isolatsioonitakistuse integreeritud jälgimissüsteem, mis edastab juhile hoiatusmärguande, kui isolatsioonitakistus langeb ettenähtud miinimumväärtusest 100 Ω/V allapoole. Isolatsioonitakistuse integreeritud jälgimissüsteemi funktsioneerimist kontrollitakse 6. lisa kirjelduse järgi.
  Laetava energiasalvestussüsteemi laadimiseks kasutatava ühendussüsteemi kõrgepingesiini ja elektrilise šassii vahelise isolatsioonitakistuse järelevalvet ei vajata, kui kõrgepingesiin on pingestatud üksnes laetava energiasalvestussüsteemi laadimise ajal. |
| --- | --- |

5.1.3.3.

Kütuseelemendiga sõidukid

Kütuseelemendiga sõidukites peab alalisvoolu-kõrgepingesiinidel olema isolatsioonitakistuse integreeritud jälgimissüsteem, mis edastab juhile hoiatusmärguande, kui isolatsioonitakistus langeb ettenähtud miinimumväärtusest 100 Ω/V allapoole. Isolatsioonitakistuse integreeritud jälgimissüsteemi funktsioneerimist kontrollitakse 6. lisa kirjelduse järgi.

Laetava energiasalvestussüsteemi laadimiseks kasutatava ühendussüsteemi kõrgepingesiini ja elektrilise šassii vahelise isolatsioonitakistuse järelevalvet ei vajata, kui kõrgepingesiin on pingestatud üksnes laetava energiasalvestussüsteemi laadimise ajal.

| 5.1.3.4. | Laetava energiasalvestussüsteemi laadimiseks kasutatava ühendussüsteemi isolatsioonitakistuse nõue
  Kui sõiduki elektrit juhtiv ühendusseadis on ette nähtud juhtivuslikuks ühenduseks välise maandatud vahelduvvoolu-toiteallika ja vooluahelaga, mis on laetava energiasalvestussüsteemi laadimise ajal galvaaniliselt ühendatud sõiduki elektrit juhtiva ühendusseadisega, siis peab sel ajal, kui elektrit juhtiv ühendus on lahti ühendatud ja sõiduki elektrit juhtiva ühendusseadise pingestatud kõrgepingeosadel (kontaktidel) mõõdetakse isolatsioonitakistust, kõrgepingesiini ja elektrilise šassii vaheline isolatsioonitakistus vastama punkti 5.1.3.1 nõuetele. Mõõtmise ajal võib laetav energiasalvestussüsteem olla lahti ühendatud. |
| --- | --- |

5.1.3.4.

Laetava energiasalvestussüsteemi laadimiseks kasutatava ühendussüsteemi isolatsioonitakistuse nõue

Kui sõiduki elektrit juhtiv ühendusseadis on ette nähtud juhtivuslikuks ühenduseks välise maandatud vahelduvvoolu-toiteallika ja vooluahelaga, mis on laetava energiasalvestussüsteemi laadimise ajal galvaaniliselt ühendatud sõiduki elektrit juhtiva ühendusseadisega, siis peab sel ajal, kui elektrit juhtiv ühendus on lahti ühendatud ja sõiduki elektrit juhtiva ühendusseadise pingestatud kõrgepingeosadel (kontaktidel) mõõdetakse isolatsioonitakistust, kõrgepingesiini ja elektrilise šassii vaheline isolatsioonitakistus vastama punkti 5.1.3.1 nõuetele. Mõõtmise ajal võib laetav energiasalvestussüsteem olla lahti ühendatud.

| 5.1.4. | Kaitse vee mõju eest
  Pärast kokkupuudet veega (näiteks pesemine, sõitmine läbi seisva vee) peavad sõidukid säilitama isolatsioonitakistuse. Käesolev punkt ei kehti selliste vooluahelate kohta, mis on üksteisega galvaaniliselt ühendatud, kui nende alalisvooluosa on ühendatud elektrilise šassiiga, ja mille korral pinge eritingimus on täidetud. |
| --- | --- |

5.1.4.

Kaitse vee mõju eest

Pärast kokkupuudet veega (näiteks pesemine, sõitmine läbi seisva vee) peavad sõidukid säilitama isolatsioonitakistuse. Käesolev punkt ei kehti selliste vooluahelate kohta, mis on üksteisega galvaaniliselt ühendatud, kui nende alalisvooluosa on ühendatud elektrilise šassiiga, ja mille korral pinge eritingimus on täidetud.

| 5.1.4.1. | Sõiduki tootja võib valida, kas tagatakse vastavus punktis 5.1.4.2, 5.1.4.3 või 5.1.4.4 esitatud nõuetele. |
| --- | --- |

5.1.4.1.

Sõiduki tootja võib valida, kas tagatakse vastavus punktis 5.1.4.2, 5.1.4.3 või 5.1.4.4 esitatud nõuetele.

| 5.1.4.2. | Sõiduki tootja peab asjaomasele reguleerivale või katseasutusele esitama tõendid ja/või dokumendid, milles on näidatud, kuidas pärast veega kokkupuutumist säilib elektriosa konstruktsiooni või sõitjateruumist väljaspool paiknevate või välistingimustesse kinnitatud komponentide ohutus ja vastavus 7.A lisas nimetatud nõuetele. Kui esitatud tõenditest ja/või dokumentidest ei piisa, siis nõuab asjaomane reguleeriv või katseasutus tootjalt, et tegelikke komponente katsetatakse 7.A lisas kirjeldatud nõuete alusel. |
| --- | --- |

5.1.4.2.

Sõiduki tootja peab asjaomasele reguleerivale või katseasutusele esitama tõendid ja/või dokumendid, milles on näidatud, kuidas pärast veega kokkupuutumist säilib elektriosa konstruktsiooni või sõitjateruumist väljaspool paiknevate või välistingimustesse kinnitatud komponentide ohutus ja vastavus 7.A lisas nimetatud nõuetele. Kui esitatud tõenditest ja/või dokumentidest ei piisa, siis nõuab asjaomane reguleeriv või katseasutus tootjalt, et tegelikke komponente katsetatakse 7.A lisas kirjeldatud nõuete alusel.

| 5.1.4.3. | 7.B lisas kirjeldatud katsete korral peab sõiduk pärast iga kokkupuudet, olles veel märg, täitma nõudeid, mis on esitatud isolatsioonitakistuse katse kohta 5.A lisas ja isolatsioonitakistuse kohta punktis 5.1.3. Pärast 24-tunnist vahet tuleb 5.A lisa kohast isolatsioonitakistuse katset korrata ja kontrollida, kas punkti 5.1.3 nõuded isolatsioonitakistuse kohta on täidetud. |
| --- | --- |

5.1.4.3.

7.B lisas kirjeldatud katsete korral peab sõiduk pärast iga kokkupuudet, olles veel märg, täitma nõudeid, mis on esitatud isolatsioonitakistuse katse kohta 5.A lisas ja isolatsioonitakistuse kohta punktis 5.1.3. Pärast 24-tunnist vahet tuleb 5.A lisa kohast isolatsioonitakistuse katset korrata ja kontrollida, kas punkti 5.1.3 nõuded isolatsioonitakistuse kohta on täidetud.

| 5.1.4.4. | Kui isolatsioonitakistuse jälgimissüsteem on olemas ja mõõdetakse punkti 5.1.3 nõuetest väiksem isolatsioonitakistus, siis peab süsteem edastama juhile hoiatusmärguande. Isolatsioonitakistuse integreeritud jälgimissüsteemi funktsioneerimist kontrollitakse 6. lisa kirjelduse järgi. |
| --- | --- |

5.1.4.4.

Kui isolatsioonitakistuse jälgimissüsteem on olemas ja mõõdetakse punkti 5.1.3 nõuetest väiksem isolatsioonitakistus, siis peab süsteem edastama juhile hoiatusmärguande. Isolatsioonitakistuse integreeritud jälgimissüsteemi funktsioneerimist kontrollitakse 6. lisa kirjelduse järgi.

| 5.2. | Laetav energiasalvestussüsteem (REESS) |
| --- | --- |

5.2.

Laetav energiasalvestussüsteem (REESS)

| 5.2.1. | Laetava energiasalvestussüsteemiga sõiduki puhul peab punkti 5.2.1.1. või punkti 5.2.1.2. nõue olema täidetud. |
| --- | --- |

5.2.1.

Laetava energiasalvestussüsteemiga sõiduki puhul peab punkti 5.2.1.1. või punkti 5.2.1.2. nõue olema täidetud.

| 5.2.1.1. | Kui laetav energiasalvestussüsteem on saanud tüübikinnituse käesoleva seeriaga muudetud eeskirja II osa alusel, siis tuleb selle paigaldamisel järgida laetava energiasalvestussüsteemi tootja juhiseid ja käesoleva eeskirja 1. lisa 2. liites esitatud kirjeldust. |
| --- | --- |

5.2.1.1.

Kui laetav energiasalvestussüsteem on saanud tüübikinnituse käesoleva seeriaga muudetud eeskirja II osa alusel, siis tuleb selle paigaldamisel järgida laetava energiasalvestussüsteemi tootja juhiseid ja käesoleva eeskirja 1. lisa 2. liites esitatud kirjeldust.

| 5.2.1.2. | Laetav energiasalvestussüsteem peab koos sellega seotud sõidukikomponentide, süsteemide ja konstruktsiooniga (kui on olemas) vastama käesoleva eeskirja 6. punkti asjakohastele nõuetele. |
| --- | --- |

5.2.1.2.

Laetav energiasalvestussüsteem peab koos sellega seotud sõidukikomponentide, süsteemide ja konstruktsiooniga (kui on olemas) vastama käesoleva eeskirja 6. punkti asjakohastele nõuetele.

| 5.2.2. | Gaasi kogunemine
  Gaasilist vesinikku tekitada võivate avatud tüüpi veoakude jaoks ettenähtud kohad tuleb gaasilise vesiniku kogunemise vältimiseks varustada ventilaatori või gaasikanaliga. |
| --- | --- |

5.2.2.

Gaasi kogunemine

Gaasilist vesinikku tekitada võivate avatud tüüpi veoakude jaoks ettenähtud kohad tuleb gaasilise vesiniku kogunemise vältimiseks varustada ventilaatori või gaasikanaliga.

| 5.2.3. | Laetava energiasalvestussüsteemi rikke hoiatusmärguanne
  Kui sõiduk on aktiivset juhtimist võimaldavas režiimis, peab sõiduk punktides 6.13–6.15 näidatud juhtudel andma juhile hoiatusmärguande.
  Valgusmärguande korral peab märgulamp olema piisavalt hele, et see oleks juhile nähtav nii päevavalges kui ka pimedal ajal sõites, kui juht on kohanenud sõidutee valgustingimustega.
  Selleks et kontrollida, kas lamp on töökorras, peab see märgulamp süttima kas veosüsteemi sisselülitamisel või asendis, mille tootja on kontrollimiseks ette näinud veosüsteemi sisselülitamise ja käivitamise vahel. See nõue ei kehti ühisväljal näidatava märgulambi või teksti kohta. |
| --- | --- |

5.2.3.

Laetava energiasalvestussüsteemi rikke hoiatusmärguanne

Kui sõiduk on aktiivset juhtimist võimaldavas režiimis, peab sõiduk punktides 6.13–6.15 näidatud juhtudel andma juhile hoiatusmärguande.

Valgusmärguande korral peab märgulamp olema piisavalt hele, et see oleks juhile nähtav nii päevavalges kui ka pimedal ajal sõites, kui juht on kohanenud sõidutee valgustingimustega.

Selleks et kontrollida, kas lamp on töökorras, peab see märgulamp süttima kas veosüsteemi sisselülitamisel või asendis, mille tootja on kontrollimiseks ette näinud veosüsteemi sisselülitamise ja käivitamise vahel. See nõue ei kehti ühisväljal näidatava märgulambi või teksti kohta.

| 5.2.4. | Laetava energiasalvestussüsteemi madala laetustaseme hoiatusmärguanne
  Kui laetav energiasalvestussüsteem hakkab tühjaks saama, siis tuleb täiselektrisõiduki (sõiduk, mille jõuülekandes on veojõuallikaks üksnes elektrimasinad ja veoenergia salvestussüsteemiks üksnes laetav elektrienergiat salvestav süsteem) juhile edastada hoiatusmärguanne. Tehnilise hinnangu alusel määrab tootja kindlaks laetava energiasalvestussüsteemi järelejäänud laetustaseme, millest alates on juhile vaja hakata märku andma.
  Valgusmärguande korral peab märgulamp olema piisavalt hele, et see oleks juhile nähtav nii päevavalges kui ka pimedal ajal sõites, kui juht on kohanenud sõidutee valgustingimustega. |
| --- | --- |

5.2.4.

Laetava energiasalvestussüsteemi madala laetustaseme hoiatusmärguanne

Kui laetav energiasalvestussüsteem hakkab tühjaks saama, siis tuleb täiselektrisõiduki (sõiduk, mille jõuülekandes on veojõuallikaks üksnes elektrimasinad ja veoenergia salvestussüsteemiks üksnes laetav elektrienergiat salvestav süsteem) juhile edastada hoiatusmärguanne. Tehnilise hinnangu alusel määrab tootja kindlaks laetava energiasalvestussüsteemi järelejäänud laetustaseme, millest alates on juhile vaja hakata märku andma.

Valgusmärguande korral peab märgulamp olema piisavalt hele, et see oleks juhile nähtav nii päevavalges kui ka pimedal ajal sõites, kui juht on kohanenud sõidutee valgustingimustega.

| 5.3. | Sõiduki juhusliku või tahtmatu liikumise ärahoidmine |
| --- | --- |

5.3.

Sõiduki juhusliku või tahtmatu liikumise ärahoidmine

| 5.3.1. | Juhile tuleb vähemalt hetkeks anda märguanne iga kord, kui sõiduk pärast veosüsteemi käsitsi sisselülitamist esimest korda seatakse aktiivset juhtimist võimaldavale režiimile.
  Sõiduki käivitamise korral ei ole see siiski kohustuslik, kui otseselt või kaudselt tekitab sõiduki veojõu sisepõlemismootor. |
| --- | --- |

5.3.1.

Juhile tuleb vähemalt hetkeks anda märguanne iga kord, kui sõiduk pärast veosüsteemi käsitsi sisselülitamist esimest korda seatakse aktiivset juhtimist võimaldavale režiimile.

Sõiduki käivitamise korral ei ole see siiski kohustuslik, kui otseselt või kaudselt tekitab sõiduki veojõu sisepõlemismootor.

| 5.3.2. | Sõidukist lahkumisel peab juht saama märguande (näiteks valgus- või helisignaalina), kui sõiduk on veel aktiivset juhtimist võimaldaval režiimil. Peale selle tuleb M2- ja M3-kategooria sõidukite puhul, mis lisaks juhile on ette nähtud rohkem kui 22 sõitjale, see signaal anda juba siis, kui juht lahkub juhiistmelt.
  Sõidukist või juhiistmelt lahkumise korral ei ole see siiski kohustuslik, kui otseselt või kaudselt tekitab sõiduki veojõu sisepõlemismootor. |
| --- | --- |

5.3.2.

Sõidukist lahkumisel peab juht saama märguande (näiteks valgus- või helisignaalina), kui sõiduk on veel aktiivset juhtimist võimaldaval režiimil. Peale selle tuleb M2

3

Sõidukist või juhiistmelt lahkumise korral ei ole see siiski kohustuslik, kui otseselt või kaudselt tekitab sõiduki veojõu sisepõlemismootor.

| 5.3.3. | Kui laetavat energiasalvestussüsteemi saab laadida välisest allikast, siis ei tohi sõidukil olla enda veosüsteemi jõul võimalik liikuda, kuni sõiduki pistik on sõiduki pistikupesaga füüsiliselt ühendatud.
  Sellele nõudele vastavust tõendatakse sõiduki tootja ettenähtud pistikut kasutades.
  Eespool esitatud nõuded kehtivad üksnes selliste sõidukite kohta, mida piiratud pikkusega laadimiskaablit kasutades laaditakse statsionaarses laadimiskohas sõiduki pistmiku kaudu, mis koosneb sõiduki pistikust ja sõiduki pistikupesast. |
| --- | --- |

5.3.3.

Kui laetavat energiasalvestussüsteemi saab laadida välisest allikast, siis ei tohi sõidukil olla enda veosüsteemi jõul võimalik liikuda, kuni sõiduki pistik on sõiduki pistikupesaga füüsiliselt ühendatud.

Sellele nõudele vastavust tõendatakse sõiduki tootja ettenähtud pistikut kasutades.

Eespool esitatud nõuded kehtivad üksnes selliste sõidukite kohta, mida piiratud pikkusega laadimiskaablit kasutades laaditakse statsionaarses laadimiskohas sõiduki pistmiku kaudu, mis koosneb sõiduki pistikust ja sõiduki pistikupesast.

| 5.3.4. | Sõidusuuna juhtseadise asend on juhile märgatav. |
| --- | --- |

5.3.4.

Sõidusuuna juhtseadise asend on juhile märgatav.

| 5.4. | Vesinikuheite määramine |
| --- | --- |

5.4.

Vesinikuheite määramine

| 5.4.1. | Kõnealune katse tehakse kõikide sõidukitega, mis on varustatud avatud tüüpi veoakudega. Kui laetav energiasalvestussüsteem on saanud käesoleva eeskirja II osa kohase tüübikinnituse ja paigaldatud vastavalt punktile 5.2.1.1, siis ei pea seda katset sõiduki tüübikinnituse saamiseks tegema. |
| --- | --- |

5.4.1.

Kõnealune katse tehakse kõikide sõidukitega, mis on varustatud avatud tüüpi veoakudega. Kui laetav energiasalvestussüsteem on saanud käesoleva eeskirja II osa kohase tüübikinnituse ja paigaldatud vastavalt punktile 5.2.1.1, siis ei pea seda katset sõiduki tüübikinnituse saamiseks tegema.

| 5.4.2. | Katse tegemisel tuleb järgida käesoleva eeskirja 8. lisas kirjeldatud meetodit. Vesinikuproovide võtmist ja analüüsimist tuleb teha kirjeldatud viisil. Muude analüüsimeetodite lubamine on võimalik, kui tõestatakse, et nende abil saadakse samaväärsed tulemused. |
| --- | --- |

5.4.2.

Katse tegemisel tuleb järgida käesoleva eeskirja 8. lisas kirjeldatud meetodit. Vesinikuproovide võtmist ja analüüsimist tuleb teha kirjeldatud viisil. Muude analüüsimeetodite lubamine on võimalik, kui tõestatakse, et nende abil saadakse samaväärsed tulemused.

| 5.4.3. | 8. lisas esitatud tingimustes tavapärase laadimise ajal peab vesinikuheide 5 tunni jooksul olema väiksem kui 125 g või ajavahemiku t2 jooksul (tundides) väiksem kui 25 x t2 g. |
| --- | --- |

5.4.3.

8. lisas esitatud tingimustes tavapärase laadimise ajal peab vesinikuheide 5 tunni jooksul olema väiksem kui 125 g või ajavahemiku t2

2

| 5.4.4. | Kui laadimise ajal esineb laaduri rike (tingimused on esitatud 8. lisas), siis peab vesinikuheide olema väiksem kui 42 g. Laadur peab tagama, et kõnealune rike ei kesta üle 30 minuti. |
| --- | --- |

5.4.4.

Kui laadimise ajal esineb laaduri rike (tingimused on esitatud 8. lisas), siis peab vesinikuheide olema väiksem kui 42 g. Laadur peab tagama, et kõnealune rike ei kesta üle 30 minuti.

| 5.4.5. | Kõik laetava energiasalvestussüsteemi laadimisega seotud tegevused (sealhulgas laadimiseks peatumine) peavad olema automaatjuhtimisega. |
| --- | --- |

5.4.5.

Kõik laetava energiasalvestussüsteemi laadimisega seotud tegevused (sealhulgas laadimiseks peatumine) peavad olema automaatjuhtimisega.

| 5.4.6. | Laadimisetappide käsitsijuhtimise võimalus peab olema välistatud. |
| --- | --- |

5.4.6.

Laadimisetappide käsitsijuhtimise võimalus peab olema välistatud.

| 5.4.7. | Laadimisetappide juhtsüsteemi ei tohi mõjutada tavapärane elektritoitega ühendamine ja sellest lahti ühendamine ega elektrikatkestused. |
| --- | --- |

5.4.7.

Laadimisetappide juhtsüsteemi ei tohi mõjutada tavapärane elektritoitega ühendamine ja sellest lahti ühendamine ega elektrikatkestused.

| 5.4.8. | Olulistest laadimisriketest tuleb kogu aeg teada anda. Oluliseks rikkeks peetakse riket, mis võib tuua hilisema laadimise ajal kaasa laaduri väärtalitluse. |
| --- | --- |

5.4.8.

Olulistest laadimisriketest tuleb kogu aeg teada anda. Oluliseks rikkeks peetakse riket, mis võib tuua hilisema laadimise ajal kaasa laaduri väärtalitluse.

| 5.4.9. | Tootja peab omaniku käsiraamatus näitama, et sõiduk vastab nendele nõuetele. |
| --- | --- |

5.4.9.

Tootja peab omaniku käsiraamatus näitama, et sõiduk vastab nendele nõuetele.

| 5.4.10. | Sõiduki tüübile vesinikuheitega seoses antud tüübikinnitust võib kooskõlas 8. lisa 2. liites esitatud tüüpkonna määratlusega laiendada samasse tüüpkonda kuuluvatele teistele sõidukitüüpidele. |
| --- | --- |

5.4.10.

Sõiduki tüübile vesinikuheitega seoses antud tüübikinnitust võib kooskõlas 8. lisa 2. liites esitatud tüüpkonna määratlusega laiendada samasse tüüpkonda kuuluvatele teistele sõidukitüüpidele.

6.   II osa. Nõuded laetavale energiasalvestussüsteemile selle ohutuse seisukohast

| 6.1. | Üldteave
  Järgida tuleb eeskirja 9. lisaga ettenähtud katsemeetodeid. |
| --- | --- |

6.1.

Üldteave

Järgida tuleb eeskirja 9. lisaga ettenähtud katsemeetodeid.

| 6.2. | Vibratsioon |
| --- | --- |

6.2.

Vibratsioon

| 6.2.1. | Katse tegemisel tuleb lähtuda käesoleva eeskirja 9.A lisast. |
| --- | --- |

6.2.1.

Katse tegemisel tuleb lähtuda käesoleva eeskirja 9.A lisast.

| 6.2.2. | Nõuetele vastavuse kriteeriumid |
| --- | --- |

6.2.2.

Nõuetele vastavuse kriteeriumid

| 6.2.2.1. | Katse ajal ei tohi olla märke alljärgnevast:






  a) | elektrolüüdi leke; |
| --- | --- | --- |

6.2.2.1.

Katse ajal ei tohi olla märke alljärgnevast:

a)

elektrolüüdi leke;

| b) | purunemine (üksnes suure pingega laetava(te) energiasalvestussüsteemi(de) korral); |
| --- | --- |

b)

purunemine (üksnes suure pingega laetava(te) energiasalvestussüsteemi(de) korral);

| c) | pihkumine (muud laetava energiasalvestussüsteemi tüübid peale avatud tüüpi veoaku); |
| --- | --- |

c)

pihkumine (muud laetava energiasalvestussüsteemi tüübid peale avatud tüüpi veoaku);

| d) | tulekahju; |
| --- | --- |

d)

tulekahju;

| e) | plahvatus. |
| --- | --- |

e)

plahvatus.

Elektrolüüdi lekke puudumist kontrollitakse välise vaatluse teel ühtki katseseadise osa lahti võtmata. Vajaduse korral saab kasutada sobivat meetodit selle kindlakstegemiseks, kas laetavast energiasalvestussüsteemist lekib katse tulemusena elektrolüüti. Pihkumise puudumist kontrollitakse välise vaatluse teel ühtki katseseadise osa lahti võtmata.

| 6.2.2.2. | Kõrgepingega laetava energiasalvestussüsteemi korral ei tohi käesoleva eeskirja 5.B lisa kohaselt katse järel mõõdetud isolatsioonitakistus olla väiksem kui 100 Ω/V. |
| --- | --- |

6.2.2.2.

Kõrgepingega laetava energiasalvestussüsteemi korral ei tohi käesoleva eeskirja 5.B lisa kohaselt katse järel mõõdetud isolatsioonitakistus olla väiksem kui 100 Ω/V.

| 6.3. | Termolöök ja tsüklikatse |
| --- | --- |

6.3.

Termolöök ja tsüklikatse

| 6.3.1. | Katse tegemisel tuleb lähtuda käesoleva eeskirja 9.B lisast. |
| --- | --- |

6.3.1.

Katse tegemisel tuleb lähtuda käesoleva eeskirja 9.B lisast.

| 6.3.2. | Nõuetele vastavuse kriteeriumid |
| --- | --- |

6.3.2.

Nõuetele vastavuse kriteeriumid

| 6.3.2.1. | Katse ajal ei tohi olla märke alljärgnevast:






  a) | elektrolüüdi leke; |
| --- | --- | --- |

6.3.2.1.

Katse ajal ei tohi olla märke alljärgnevast:

a)

elektrolüüdi leke;

| b) | purunemine (üksnes suure pingega laetava(te) energiasalvestussüsteemi(de) korral); |
| --- | --- |

b)

purunemine (üksnes suure pingega laetava(te) energiasalvestussüsteemi(de) korral);

| c) | pihkumine (muud laetava energiasalvestussüsteemi tüübid peale avatud tüüpi veoaku); |
| --- | --- |

c)

pihkumine (muud laetava energiasalvestussüsteemi tüübid peale avatud tüüpi veoaku);

| d) | tulekahju; |
| --- | --- |

d)

tulekahju;

| e) | plahvatus. |
| --- | --- |

e)

plahvatus.

Elektrolüüdi lekke puudumist kontrollitakse välise vaatluse teel ühtki katseseadise osa lahti võtmata. Vajaduse korral saab kasutada sobivat meetodit selle kindlakstegemiseks, kas laetavast energiasalvestussüsteemist lekib katse tulemusena elektrolüüti. Pihkumise puudumist kontrollitakse välise vaatluse teel ühtki katseseadise osa lahti võtmata.

| 6.3.2.2. | Kõrgepingega laetava energiasalvestussüsteemi korral ei tohi käesoleva eeskirja 5.B lisa kohaselt katse järel mõõdetud isolatsioonitakistus olla väiksem kui 100 Ω/V. |
| --- | --- |

6.3.2.2.

Kõrgepingega laetava energiasalvestussüsteemi korral ei tohi käesoleva eeskirja 5.B lisa kohaselt katse järel mõõdetud isolatsioonitakistus olla väiksem kui 100 Ω/V.

| 6.4. | Mehaanilised mõjud |
| --- | --- |

6.4.

Mehaanilised mõjud

| 6.4.1. | Mehaaniline löök
  Tootja valikul võib katsetamiseks kasutada järgmisi võimalusi:






  a) | sõidukipõhised katsed vastavalt käesoleva eeskirja punktile 6.4.1.1 või |
| --- | --- | --- |

6.4.1.

Mehaaniline löök

Tootja valikul võib katsetamiseks kasutada järgmisi võimalusi:

a)

sõidukipõhised katsed vastavalt käesoleva eeskirja punktile 6.4.1.1 või

| b) | komponendipõhised katsed vastavalt käesoleva eeskirja punktile 6.4.1.2 või |
| --- | --- |

b)

komponendipõhised katsed vastavalt käesoleva eeskirja punktile 6.4.1.2 või

| c) | punktide a ja b soovikohane kombinatsioon sõiduki erinevate liikumissuundade korral. |
| --- | --- |

c)

punktide a ja b soovikohane kombinatsioon sõiduki erinevate liikumissuundade korral.

| 6.4.1.1. | Sõidukipõhine katse
  Punkti 6.4.1.3 nõuetele vastavuse kriteeriumide täitmist võib tõendada laetava(te) energiasalvestussüsteemi(de)ga, mis on paigaldatud sõidukitele, millega on tehtud ÜRO eeskirja nr 94 3. lisa või ÜRO eeskirja nr 137 3. lisa kohased kokkupõrkekatsed laupkokkupõrke kohta ja ÜRO eeskirja nr 95 4. lisa kohased kokkupõrkekatsed külgkokkupõrke kohta. Keskkonnatemperatuur ja laetustase peavad vastama nimetatud eeskirjadele. See nõue loetakse täidetuks, kui kõrgepingel töötava elektrilise jõuülekandega sõidukile on antud tüübikinnitus vastavalt ÜRO eeskirjale nr 94 (04-seeria muudatused või hilisemad) või ÜRO eeskirjale nr 137 (01-seeria muudatused või hilisemad) laupkokkupõrkekatse alusel ja ÜRO eeskirjale nr 95 (05-seeria muudatused või hilisemad) külgkokkupõrkekatse alusel.
  Selle punkti kohaselt katsetatud laetava energiasalvestussüsteemi tüübikinnitus kehtib konkreetse sõidukitüübi kohta. |
| --- | --- |

6.4.1.1.

Sõidukipõhine katse

Punkti 6.4.1.3 nõuetele vastavuse kriteeriumide täitmist võib tõendada laetava(te) energiasalvestussüsteemi(de)ga, mis on paigaldatud sõidukitele, millega on tehtud ÜRO eeskirja nr 94 3. lisa või ÜRO eeskirja nr 137 3. lisa kohased kokkupõrkekatsed laupkokkupõrke kohta ja ÜRO eeskirja nr 95 4. lisa kohased kokkupõrkekatsed külgkokkupõrke kohta. Keskkonnatemperatuur ja laetustase peavad vastama nimetatud eeskirjadele. See nõue loetakse täidetuks, kui kõrgepingel töötava elektrilise jõuülekandega sõidukile on antud tüübikinnitus vastavalt ÜRO eeskirjale nr 94 (04-seeria muudatused või hilisemad) või ÜRO eeskirjale nr 137 (01-seeria muudatused või hilisemad) laupkokkupõrkekatse alusel ja ÜRO eeskirjale nr 95 (05-seeria muudatused või hilisemad) külgkokkupõrkekatse alusel.

Selle punkti kohaselt katsetatud laetava energiasalvestussüsteemi tüübikinnitus kehtib konkreetse sõidukitüübi kohta.

| 6.4.1.2. | Komponendipõhine katse
  Katse tegemisel tuleb lähtuda käesoleva eeskirja 9.C lisast. |
| --- | --- |

6.4.1.2.

Komponendipõhine katse

Katse tegemisel tuleb lähtuda käesoleva eeskirja 9.C lisast.

| 6.4.1.3. | Nõuetele vastavuse kriteeriumid
  Katse ajal ei tohi olla märke alljärgnevast:






  a) | tulekahju; |
| --- | --- | --- |

6.4.1.3.

Nõuetele vastavuse kriteeriumid

Katse ajal ei tohi olla märke alljärgnevast:

a)

tulekahju;

| b) | plahvatus; |
| --- | --- |

b)

plahvatus;

| c1) | elektrolüüdi leke, kui seda katsetatakse punkti 6.4.1.1 kohaselt:






  i) | laetav energiasalvestussüsteem vesilahuse elektrolüüdiga:
  alates kokkupõrkehetkest kuni kokkupõrkest 60 minuti möödumiseni ei tohi laetavast energiasalvestussüsteemist lekkida elektrolüüti sõitjateruumi ja
  laetavast energiasalvestussüsteemist on lubatud väljapoole sõitjateruumi lekkida kuni 7 % laetava energiasalvestussüsteemi elektrolüüdi mahust (maksimaalselt 5,0 l). Lekkinud elektrolüüdi kogust saab mõõta tavapärastel meetoditel, millega pärast kogumist määratakse vedeliku maht. Lakibensiini, värvitud jahutusvedelikku ja elektrolüüti sisaldavates mahutites lastakse vedelikul suhtelise tiheduse järgi eralduda ja seejärel mõõdetakse; |
| --- | --- | --- |

c1)

elektrolüüdi leke, kui seda katsetatakse punkti 6.4.1.1 kohaselt:

i)

laetav energiasalvestussüsteem vesilahuse elektrolüüdiga:

alates kokkupõrkehetkest kuni kokkupõrkest 60 minuti möödumiseni ei tohi laetavast energiasalvestussüsteemist lekkida elektrolüüti sõitjateruumi ja

laetavast energiasalvestussüsteemist on lubatud väljapoole sõitjateruumi lekkida kuni 7 % laetava energiasalvestussüsteemi elektrolüüdi mahust (maksimaalselt 5,0 l). Lekkinud elektrolüüdi kogust saab mõõta tavapärastel meetoditel, millega pärast kogumist määratakse vedeliku maht. Lakibensiini, värvitud jahutusvedelikku ja elektrolüüti sisaldavates mahutites lastakse vedelikul suhtelise tiheduse järgi eralduda ja seejärel mõõdetakse;

| ii) | laetav energiasalvestussüsteem mittevesilahuse elektrolüüdiga:
  alates kokkupõrkehetkest kuni kokkupõrkest 60 minuti möödumiseni ei tohi laetavast energiasalvestussüsteemist lekkida vedelat elektrolüüti sõitjateruumi, pagasiruumi ega väljapoole sõidukit. Selle nõude täitmist kontrollitakse välise vaatluse teel ühtki sõiduki osa lahti võtmata. |
| --- | --- |

ii)

laetav energiasalvestussüsteem mittevesilahuse elektrolüüdiga:

alates kokkupõrkehetkest kuni kokkupõrkest 60 minuti möödumiseni ei tohi laetavast energiasalvestussüsteemist lekkida vedelat elektrolüüti sõitjateruumi, pagasiruumi ega väljapoole sõidukit. Selle nõude täitmist kontrollitakse välise vaatluse teel ühtki sõiduki osa lahti võtmata.

| c2) | elektrolüüdi leke, kui seda katsetatakse punkti 6.4.1.2 kohaselt: |
| --- | --- |

c2)

elektrolüüdi leke, kui seda katsetatakse punkti 6.4.1.2 kohaselt:

pärast sõidukipõhist katset (punkt 6.4.1.1) peab laetav energiasalvestussüsteem jääma sõiduki külge kinnitatuks vähemalt ühe komponendi kinnituse, klambri või mis tahes konstruktsiooniga, mis kannab koormuse laetavast energiasalvestussüsteemist üle sõiduki kerele, ning väljaspool sõitjateruumi paiknev laetav energiasalvestussüsteem ei tohi liikuda sõitjateruumi;

pärast komponendipõhist katset (punkt 6.4.1.2) peab katseseadis jääma oma kinnituste külge ja selle komponendid ei tohi liikuda katseseadisest välja.

Kõrgepingega laetava energiasalvestussüsteemi korral peab katseseadise isolatsioonitakistus olema vähemalt 100 Ω/V kogu laetava energiasalvestussüsteemi ulatuses, mõõdetuna pärast käesoleva eeskirja 5.A või 5.B lisa kohast katset, või peab katseseadis vastama kaitseastmele IPXXB.

Punkti 6.4.1.2 kohaselt katsetatud laetava energiasalvestussüsteemi korral kontrollitakse elektrolüüdi lekke puudumist kontrollitakse välise vaatluse teel ühtki katseseadise osa lahti võtmata.

| 6.4.2. | Mehaaniline terviklikkus
  Seda katset kasutatakse üksnes sellise laetava energiasalvestussüsteemi korral, mis on ette nähtud paigaldamiseks M1- ja N1-kategooria sõidukisse.
  Tootja valikul võib katsetamiseks kasutada järgmisi võimalusi:






  a) | sõidukipõhised katsed vastavalt käesoleva eeskirja punktile 6.4.2.1 või |
| --- | --- | --- |

6.4.2.

Mehaaniline terviklikkus

Seda katset kasutatakse üksnes sellise laetava energiasalvestussüsteemi korral, mis on ette nähtud paigaldamiseks M1- ja N1-kategooria sõidukisse.

1

1

Tootja valikul võib katsetamiseks kasutada järgmisi võimalusi:

a)

sõidukipõhised katsed vastavalt käesoleva eeskirja punktile 6.4.2.1 või

| b) | komponendipõhised katsed vastavalt käesoleva eeskirja punktile 6.4.2.2. |
| --- | --- |

b)

komponendipõhised katsed vastavalt käesoleva eeskirja punktile 6.4.2.2.

| 6.4.2.1. | Sõidukikohane katsetamine
  Tootja valikul võib katsetamiseks kasutada järgmisi võimalusi:






  a) | sõidukipõhised dünaamilised katsed vastavalt käesoleva eeskirja punktile 6.4.2.1.1 või |
| --- | --- | --- |

6.4.2.1.

Sõidukikohane katsetamine

Tootja valikul võib katsetamiseks kasutada järgmisi võimalusi:

a)

sõidukipõhised dünaamilised katsed vastavalt käesoleva eeskirja punktile 6.4.2.1.1 või

| b) | sõidukikohane komponendi katse vastavalt käesoleva eeskirja punktile 6.4.2.1.2 või |
| --- | --- |

b)

sõidukikohane komponendi katse vastavalt käesoleva eeskirja punktile 6.4.2.1.2 või

| c) | punktide a ja b soovikohane kombinatsioon sõiduki erinevate liikumissuundade korral. |
| --- | --- |

c)

punktide a ja b soovikohane kombinatsioon sõiduki erinevate liikumissuundade korral.

Kui laetav energiasalvestussüsteem on paigaldatud kohta, mis jääb sõiduki tagumises servas paikneva sirgjoone (mis on sõiduki keskjoonega risti) ja sellest joonest 300 mm eespool paikneva paralleelse joone vahele, siis peab tootja tehnilisele teenistusele tõestama, et sõiduki laetav energiasalvestussüsteem on mehaaniliselt terviklik.

Selle punkti kohaselt katsetatud laetava energiasalvestussüsteemi tüübikinnitus kehtib konkreetse sõidukitüübi kohta.

| 6.4.2.1.1. | Sõidukipõhine dünaamiline katse
  Punkti 6.4.2.3 nõuetele vastavuse kriteeriumide täitmist võib tõendada laetava(te) energiasalvestussüsteemi(de)ga, mis on paigaldatud sõidukitele, millega on tehtud ÜRO eeskirja nr 94 3. lisa või ÜRO eeskirja nr 137 3. lisa kohased kokkupõrkekatsed laupkokkupõrke kohta ja ÜRO eeskirja nr 95 4. lisa kohased kokkupõrkekatsed külgkokkupõrke kohta. Keskkonnatemperatuur ja laetustase peavad vastama nimetatud eeskirjadele. See nõue loetakse täidetuks, kui kõrgepingel töötava elektrilise jõuülekandega sõidukile on antud tüübikinnitus vastavalt ÜRO eeskirjale nr 94 (04-seeria muudatused või hilisemad) või ÜRO eeskirjale nr 137 (01-seeria muudatused või hilisemad) laupkokkupõrkekatse alusel ja ÜRO eeskirjale nr 95 (05-seeria muudatused või hilisemad) külgkokkupõrkekatse alusel. |
| --- | --- |

6.4.2.1.1.

Sõidukipõhine dünaamiline katse

Punkti 6.4.2.3 nõuetele vastavuse kriteeriumide täitmist võib tõendada laetava(te) energiasalvestussüsteemi(de)ga, mis on paigaldatud sõidukitele, millega on tehtud ÜRO eeskirja nr 94 3. lisa või ÜRO eeskirja nr 137 3. lisa kohased kokkupõrkekatsed laupkokkupõrke kohta ja ÜRO eeskirja nr 95 4. lisa kohased kokkupõrkekatsed külgkokkupõrke kohta. Keskkonnatemperatuur ja laetustase peavad vastama nimetatud eeskirjadele. See nõue loetakse täidetuks, kui kõrgepingel töötava elektrilise jõuülekandega sõidukile on antud tüübikinnitus vastavalt ÜRO eeskirjale nr 94 (04-seeria muudatused või hilisemad) või ÜRO eeskirjale nr 137 (01-seeria muudatused või hilisemad) laupkokkupõrkekatse alusel ja ÜRO eeskirjale nr 95 (05-seeria muudatused või hilisemad) külgkokkupõrkekatse alusel.

| 6.4.2.1.2. | Sõidukikohane komponentide katsetamine
  Katse tegemisel tuleb lähtuda käesoleva eeskirja 9.D lisast.
  9.D lisa punktis 3.2.1 määratletud purustusjõu võib asendada sõiduki tootja esitatud väärtusega, mis on saadud kas ÜRO eeskirja nr 94 3. lisa või ÜRO eeskirja nr 137 3. lisa kohastest tegelikest liikumissuunas kokkupõrkekatsetest või nende matkemodelleerimise tulemustest ja ÜRO eeskirja nr 95 4. lisa kohastest liikumissuunaga horisontaalselt ristisuunas tehtud katsetest. Nende jõudude suurused tuleb tehnilise teenistusega kokku leppida.
  Kokkuleppel tehniliste teenistustega võivad tootjad kasutada alternatiivsete kokkupõrkekatsete andmetest võetud jõudusid, kuid need jõud peavad olema vähemalt sama suured kui eespool nimetatud eeskirjade alusel ettenähtud jõud.
  Tootja võib kindlaks määrata sõiduki kere osad, mida kasutatakse laetava energiasalvestussüsteemi komponentide mehaaniliseks kaitsmiseks. Katsed tehakse laetava energiasalvestussüsteemiga, mis on kinnitatud sõiduki kere külge samalaadselt selle paigaldamisega sõidukisse. |
| --- | --- |

6.4.2.1.2.

Sõidukikohane komponentide katsetamine

Katse tegemisel tuleb lähtuda käesoleva eeskirja 9.D lisast.

9.D lisa punktis 3.2.1 määratletud purustusjõu võib asendada sõiduki tootja esitatud väärtusega, mis on saadud kas ÜRO eeskirja nr 94 3. lisa või ÜRO eeskirja nr 137 3. lisa kohastest tegelikest liikumissuunas kokkupõrkekatsetest või nende matkemodelleerimise tulemustest ja ÜRO eeskirja nr 95 4. lisa kohastest liikumissuunaga horisontaalselt ristisuunas tehtud katsetest. Nende jõudude suurused tuleb tehnilise teenistusega kokku leppida.

Kokkuleppel tehniliste teenistustega võivad tootjad kasutada alternatiivsete kokkupõrkekatsete andmetest võetud jõudusid, kuid need jõud peavad olema vähemalt sama suured kui eespool nimetatud eeskirjade alusel ettenähtud jõud.

Tootja võib kindlaks määrata sõiduki kere osad, mida kasutatakse laetava energiasalvestussüsteemi komponentide mehaaniliseks kaitsmiseks. Katsed tehakse laetava energiasalvestussüsteemiga, mis on kinnitatud sõiduki kere külge samalaadselt selle paigaldamisega sõidukisse.

| 6.4.2.2. | Komponendipõhine katse
  Katse tegemisel tuleb lähtuda käesoleva eeskirja 9.D lisast.
  Selle punkti alusel tüübikinnituse saanud laetav energiasalvestussüsteem tuleb paigaldada kahe alljärgneva tasapinna vahele: a) sõiduki keskjoonega risti olev vertikaaltasapind, mis asub 420 mm sõiduki esiservast tagapool, ja b) sõiduki keskjoonega risti olev vertikaaltasapind, mis asub 300 mm sõiduki tagaservast eespool.
  Paigalduspiirangud tuleb dokumenteerida 1. lisa 2. osas.
  9.D lisa punktis 3.2.1 määratletud purustusjõu võib asendada sõiduki tootja esitatud väärtusega, kui purustusjõud dokumenteeritakse 1. lisa 2. osas kui paigalduspiirang. Sellisel juhul peab kõnealust laetavat energiasalvestussüsteemi kasutav sõidukitootja käesoleva eeskirja I osa kohase tüübikinnitusmenetluse käigus tõestama, et laetavale energiasalvestussüsteemile rakendatav kontaktjõud ei ületa laetava energiasalvestussüsteemi tootja andmetes esitatud väärtust. Sellise jõu määrab kindlaks sõiduki tootja nende andmete põhjal, mis saadakse kas ÜRO eeskirja nr 94 3. lisa või ÜRO eeskirja nr 137 3. lisa kohasest tegelikust liikumissuunas kokkupõrkekatsest või selle matkemodelleerimisest ja ÜRO eeskirja nr 95 4. lisa kohasest liikumissuunaga horisontaalselt ristisuunas tehtud katsest. Nende jõudude suurused peab tootja kokku leppima tehnilise teenistusega.
  Kokkuleppel tehniliste teenistustega võivad tootjad kasutada alternatiivsete kokkupõrkekatsete andmetest võetud jõudusid, kuid need jõud peavad olema vähemalt sama suured kui eespool nimetatud eeskirjade alusel ettenähtud jõud. |
| --- | --- |

6.4.2.2.

Komponendipõhine katse

Katse tegemisel tuleb lähtuda käesoleva eeskirja 9.D lisast.

Selle punkti alusel tüübikinnituse saanud laetav energiasalvestussüsteem tuleb paigaldada kahe alljärgneva tasapinna vahele: a) sõiduki keskjoonega risti olev vertikaaltasapind, mis asub 420 mm sõiduki esiservast tagapool, ja b) sõiduki keskjoonega risti olev vertikaaltasapind, mis asub 300 mm sõiduki tagaservast eespool.

Paigalduspiirangud tuleb dokumenteerida 1. lisa 2. osas.

9.D lisa punktis 3.2.1 määratletud purustusjõu võib asendada sõiduki tootja esitatud väärtusega, kui purustusjõud dokumenteeritakse 1. lisa 2. osas kui paigalduspiirang. Sellisel juhul peab kõnealust laetavat energiasalvestussüsteemi kasutav sõidukitootja käesoleva eeskirja I osa kohase tüübikinnitusmenetluse käigus tõestama, et laetavale energiasalvestussüsteemile rakendatav kontaktjõud ei ületa laetava energiasalvestussüsteemi tootja andmetes esitatud väärtust. Sellise jõu määrab kindlaks sõiduki tootja nende andmete põhjal, mis saadakse kas ÜRO eeskirja nr 94 3. lisa või ÜRO eeskirja nr 137 3. lisa kohasest tegelikust liikumissuunas kokkupõrkekatsest või selle matkemodelleerimisest ja ÜRO eeskirja nr 95 4. lisa kohasest liikumissuunaga horisontaalselt ristisuunas tehtud katsest. Nende jõudude suurused peab tootja kokku leppima tehnilise teenistusega.

Kokkuleppel tehniliste teenistustega võivad tootjad kasutada alternatiivsete kokkupõrkekatsete andmetest võetud jõudusid, kuid need jõud peavad olema vähemalt sama suured kui eespool nimetatud eeskirjade alusel ettenähtud jõud.

| 6.4.2.3. | Nõuetele vastavuse kriteeriumid
  Katse ajal ei tohi olla märke alljärgnevast:






  a) | tulekahju; |
| --- | --- | --- |

6.4.2.3.

Nõuetele vastavuse kriteeriumid

Katse ajal ei tohi olla märke alljärgnevast:

a)

tulekahju;

| b) | plahvatus; |
| --- | --- |

b)

plahvatus;

| c1) | elektrolüüdi leke, kui seda katsetatakse punkti 6.4.1.1 kohaselt:






  i) | laetav energiasalvestussüsteem vesilahuse elektrolüüdiga:
  alates kokkupõrkehetkest kuni kokkupõrkest 60 minuti möödumiseni ei tohi laetavast energiasalvestussüsteemist lekkida elektrolüüti sõitjateruumi ja
  laetavast energiasalvestussüsteemist on lubatud väljapoole sõitjateruumi lekkida kuni 7 % laetava energiasalvestussüsteemi elektrolüüdi mahust (maksimaalselt 5,0 l). Lekkinud elektrolüüdi kogust saab mõõta tavapärastel meetoditel, millega pärast kogumist määratakse vedeliku maht. Lakibensiini, värvitud jahutusvedelikku ja elektrolüüti sisaldavates mahutites lastakse vedelikul suhtelise tiheduse järgi eraldada ja seejärel mõõdetakse; |
| --- | --- | --- |

c1)

elektrolüüdi leke, kui seda katsetatakse punkti 6.4.1.1 kohaselt:

i)

laetav energiasalvestussüsteem vesilahuse elektrolüüdiga:

alates kokkupõrkehetkest kuni kokkupõrkest 60 minuti möödumiseni ei tohi laetavast energiasalvestussüsteemist lekkida elektrolüüti sõitjateruumi ja

laetavast energiasalvestussüsteemist on lubatud väljapoole sõitjateruumi lekkida kuni 7 % laetava energiasalvestussüsteemi elektrolüüdi mahust (maksimaalselt 5,0 l). Lekkinud elektrolüüdi kogust saab mõõta tavapärastel meetoditel, millega pärast kogumist määratakse vedeliku maht. Lakibensiini, värvitud jahutusvedelikku ja elektrolüüti sisaldavates mahutites lastakse vedelikul suhtelise tiheduse järgi eraldada ja seejärel mõõdetakse;

| ii) | laetav energiasalvestussüsteem mittevesilahuse elektrolüüdiga:
  alates kokkupõrkehetkest kuni kokkupõrkest 60 minuti möödumiseni ei tohi laetavast energiasalvestussüsteemist lekkida vedelat elektrolüüti sõitjateruumi, pagasiruumi ega väljapoole sõidukit. Selle nõude täitmist kontrollitakse välise vaatluse teel ühtki sõiduki osa lahti võtmata. |
| --- | --- |

ii)

laetav energiasalvestussüsteem mittevesilahuse elektrolüüdiga:

alates kokkupõrkehetkest kuni kokkupõrkest 60 minuti möödumiseni ei tohi laetavast energiasalvestussüsteemist lekkida vedelat elektrolüüti sõitjateruumi, pagasiruumi ega väljapoole sõidukit. Selle nõude täitmist kontrollitakse välise vaatluse teel ühtki sõiduki osa lahti võtmata.

| c2) | elektrolüüdi leke, kui seda katsetatakse punkti 6.4.2.2 kohaselt: |
| --- | --- |

c2)

elektrolüüdi leke, kui seda katsetatakse punkti 6.4.2.2 kohaselt:

kõrgepingega laetava energiasalvestussüsteemi korral peab katseseadise isolatsioonitakistus olema vähemalt 100 Ω/V kogu laetava energiasalvestussüsteemi ulatuses, mõõdetuna pärast käesoleva eeskirja 5.A või 5.B lisa kohast katset, või peab katseseadis vastama kaitseastmele IPXXB.

Kui katsetamisel lähtutakse punktist 6.4.2.2, siis kontrollitakse elektrolüüdi lekke puudumist välise vaatluse teel ühtki katseseadise osa lahti võtmata.

| 6.5. | Tulekindlus
  See katse on nõutav tuleohtlikku elektrolüüti sisaldava laetava energiasalvestussüsteemi korral.
  Seda katset ei nõuta, kui laetav energiasalvestussüsteem on sõidukisse paigaldatud nii, et laetava energiasalvestussüsteemi korpuse madalaim pind paikneb maapinnast kõrgemal kui 1,5 m. Tootja valikul võib selle katse teha nii, et laetava energiasalvestussüsteemi madalaim pind paikneb maapinnast kõrgemal kui 1,5 m. Katse sooritatakse ühel katseeksemplaril.
  Tootja soovil võib katse sooritada järgmiselt:






  a) | sõidukipõhine katse vastavalt käesoleva eeskirja punktile 6.5.1 või |
| --- | --- | --- |

6.5.

Tulekindlus

See katse on nõutav tuleohtlikku elektrolüüti sisaldava laetava energiasalvestussüsteemi korral.

Seda katset ei nõuta, kui laetav energiasalvestussüsteem on sõidukisse paigaldatud nii, et laetava energiasalvestussüsteemi korpuse madalaim pind paikneb maapinnast kõrgemal kui 1,5 m. Tootja valikul võib selle katse teha nii, et laetava energiasalvestussüsteemi madalaim pind paikneb maapinnast kõrgemal kui 1,5 m. Katse sooritatakse ühel katseeksemplaril.

Tootja soovil võib katse sooritada järgmiselt:

a)

sõidukipõhine katse vastavalt käesoleva eeskirja punktile 6.5.1 või

| b) | komponendipõhine katse vastavalt käesoleva eeskirja punktile 6.5.2. |
| --- | --- |

b)

komponendipõhine katse vastavalt käesoleva eeskirja punktile 6.5.2.

| 6.5.1. | Sõidukipõhine katse
  Katse tegemisel tuleb lähtuda käesoleva eeskirja 9.E lisa punktist 3.2.1.
  Selle punkti alusel katsetatud laetava energiasalvestussüsteemi tüübikinnitus kehtib konkreetse sõidukitüübi tüübikinnituste kohta. |
| --- | --- |

6.5.1.

Sõidukipõhine katse

Katse tegemisel tuleb lähtuda käesoleva eeskirja 9.E lisa punktist 3.2.1.

Selle punkti alusel katsetatud laetava energiasalvestussüsteemi tüübikinnitus kehtib konkreetse sõidukitüübi tüübikinnituste kohta.

| 6.5.2. | Komponendipõhine katse
  Katse tegemisel tuleb lähtuda käesoleva eeskirja 9.E lisa punktist 3.2.2. |
| --- | --- |

6.5.2.

Komponendipõhine katse

Katse tegemisel tuleb lähtuda käesoleva eeskirja 9.E lisa punktist 3.2.2.

| 6.5.3. | Nõuetele vastavuse kriteeriumid |
| --- | --- |

6.5.3.

Nõuetele vastavuse kriteeriumid

| 6.5.3.1. | Katse ajal ei tohi katseseadisel ilmneda märke plahvatusest. |
| --- | --- |

6.5.3.1.

Katse ajal ei tohi katseseadisel ilmneda märke plahvatusest.

| 6.6. | Väline lühisekaitse |
| --- | --- |

6.6.

Väline lühisekaitse

| 6.6.1. | Katse tegemisel tuleb lähtuda käesoleva eeskirja 9.F lisast. |
| --- | --- |

6.6.1.

Katse tegemisel tuleb lähtuda käesoleva eeskirja 9.F lisast.

| 6.6.2. | Nõuetele vastavuse kriteeriumid |
| --- | --- |

6.6.2.

Nõuetele vastavuse kriteeriumid

| 6.6.2.1. | Katse ajal ei tohi olla märke alljärgnevast:






  a) | elektrolüüdi leke; |
| --- | --- | --- |

6.6.2.1.

Katse ajal ei tohi olla märke alljärgnevast:

a)

elektrolüüdi leke;

| b) | purunemine (üksnes suure pingega laetava(te) energiasalvestussüsteemi(de) korral); |
| --- | --- |

b)

purunemine (üksnes suure pingega laetava(te) energiasalvestussüsteemi(de) korral);

| c) | pihkumine (muud laetava energiasalvestussüsteemi tüübid peale avatud tüüpi veoaku); |
| --- | --- |

c)

pihkumine (muud laetava energiasalvestussüsteemi tüübid peale avatud tüüpi veoaku);

| d) | tulekahju; |
| --- | --- |

d)

tulekahju;

| e) | plahvatus. |
| --- | --- |

e)

plahvatus.

Elektrolüüdi lekke puudumist kontrollitakse välise vaatluse teel ühtki katseseadise osa lahti võtmata. Vajaduse korral saab kasutada sobivat meetodit selle kindlakstegemiseks, kas laetavast energiasalvestussüsteemist lekib katse tulemusena elektrolüüti. Pihkumise puudumist kontrollitakse välise vaatluse teel ühtki katseseadise osa lahti võtmata.

| 6.6.2.2. | Kõrgepingega laetava energiasalvestussüsteemi korral ei tohi käesoleva eeskirja 5.B lisa kohaselt katse järel mõõdetud isolatsioonitakistus olla väiksem kui 100 Ω/V. |
| --- | --- |

6.6.2.2.

Kõrgepingega laetava energiasalvestussüsteemi korral ei tohi käesoleva eeskirja 5.B lisa kohaselt katse järel mõõdetud isolatsioonitakistus olla väiksem kui 100 Ω/V.

| 6.7. | Ülelaadimiskaitse |
| --- | --- |

6.7.

Ülelaadimiskaitse

| 6.7.1. | Katse tegemisel tuleb lähtuda käesoleva eeskirja 9.G lisast. |
| --- | --- |

6.7.1.

Katse tegemisel tuleb lähtuda käesoleva eeskirja 9.G lisast.

| 6.7.2. | Nõuetele vastavuse kriteeriumid |
| --- | --- |

6.7.2.

Nõuetele vastavuse kriteeriumid

| 6.7.2.1. | Katse ajal ei tohi olla märke alljärgnevast:






  a) | elektrolüüdi leke; |
| --- | --- | --- |

6.7.2.1.

Katse ajal ei tohi olla märke alljärgnevast:

a)

elektrolüüdi leke;

| b) | purunemine (üksnes suure pingega laetava(te) energiasalvestussüsteemi(de) korral); |
| --- | --- |

b)

purunemine (üksnes suure pingega laetava(te) energiasalvestussüsteemi(de) korral);

| c) | pihkumine (muud laetava energiasalvestussüsteemi tüübid peale avatud tüüpi veoaku); |
| --- | --- |

c)

pihkumine (muud laetava energiasalvestussüsteemi tüübid peale avatud tüüpi veoaku);

| d) | tulekahju; |
| --- | --- |

d)

tulekahju;

| e) | plahvatus. |
| --- | --- |

e)

plahvatus.

Elektrolüüdi lekke puudumist kontrollitakse välise vaatluse teel ühtki katseseadise osa lahti võtmata. Vajaduse korral saab kasutada sobivat meetodit selle kindlakstegemiseks, kas laetavast energiasalvestussüsteemist lekib katse tulemusena elektrolüüti. Pihkumise puudumist kontrollitakse välise vaatluse teel ühtki katseseadise osa lahti võtmata.

| 6.7.2.2. | Kõrgepingega laetava energiasalvestussüsteemi korral ei tohi käesoleva eeskirja 5.B lisa kohaselt katse järel mõõdetud isolatsioonitakistus olla väiksem kui 100 Ω/V. |
| --- | --- |

6.7.2.2.

Kõrgepingega laetava energiasalvestussüsteemi korral ei tohi käesoleva eeskirja 5.B lisa kohaselt katse järel mõõdetud isolatsioonitakistus olla väiksem kui 100 Ω/V.

| 6.8. | Alalaadimiskaitse |
| --- | --- |

6.8.

Alalaadimiskaitse

| 6.8.1. | Katse tegemisel tuleb lähtuda käesoleva eeskirja 9.H lisast. |
| --- | --- |

6.8.1.

Katse tegemisel tuleb lähtuda käesoleva eeskirja 9.H lisast.

| 6.8.2. | Nõuetele vastavuse kriteeriumid |
| --- | --- |

6.8.2.

Nõuetele vastavuse kriteeriumid

| 6.8.2.1. | Katse ajal ei tohi olla märke alljärgnevast:






  a) | elektrolüüdi leke; |
| --- | --- | --- |

6.8.2.1.

Katse ajal ei tohi olla märke alljärgnevast:

a)

elektrolüüdi leke;

| b) | purunemine (üksnes suure pingega laetava(te) energiasalvestussüsteemi(de) korral); |
| --- | --- |

b)

purunemine (üksnes suure pingega laetava(te) energiasalvestussüsteemi(de) korral);

| c) | pihkumine (muud laetava energiasalvestussüsteemi tüübid peale avatud tüüpi veoaku); |
| --- | --- |

c)

pihkumine (muud laetava energiasalvestussüsteemi tüübid peale avatud tüüpi veoaku);

| d) | tulekahju; |
| --- | --- |

d)

tulekahju;

| e) | plahvatus. |
| --- | --- |

e)

plahvatus.

Elektrolüüdi lekke puudumist kontrollitakse välise vaatluse teel ühtki katseseadise osa lahti võtmata. Vajaduse korral saab kasutada sobivat meetodit selle kindlakstegemiseks, kas laetavast energiasalvestussüsteemist lekib katse tulemusena elektrolüüti. Pihkumise puudumist kontrollitakse välise vaatluse teel ühtki katseseadise osa lahti võtmata.

| 6.8.2.2. | Kõrgepingega laetava energiasalvestussüsteemi korral ei tohi käesoleva eeskirja 5.B lisa kohaselt katse järel mõõdetud isolatsioonitakistus olla väiksem kui 100 Ω/V. |
| --- | --- |

6.8.2.2.

Kõrgepingega laetava energiasalvestussüsteemi korral ei tohi käesoleva eeskirja 5.B lisa kohaselt katse järel mõõdetud isolatsioonitakistus olla väiksem kui 100 Ω/V.

| 6.9. | Ülekuumenemiskaitse |
| --- | --- |

6.9.

Ülekuumenemiskaitse

| 6.9.1. | Katse tegemisel tuleb lähtuda käesoleva eeskirja 9.I lisast. |
| --- | --- |

6.9.1.

Katse tegemisel tuleb lähtuda käesoleva eeskirja 9.I lisast.

| 6.9.2. | Nõuetele vastavuse kriteeriumid |
| --- | --- |

6.9.2.

Nõuetele vastavuse kriteeriumid

| 6.9.2.1. | Katse ajal ei tohi olla märke alljärgnevast:






  a) | elektrolüüdi leke; |
| --- | --- | --- |

6.9.2.1.

Katse ajal ei tohi olla märke alljärgnevast:

a)

elektrolüüdi leke;

| b) | purunemine (üksnes suure pingega laetava(te) energiasalvestussüsteemi(de) korral); |
| --- | --- |

b)

purunemine (üksnes suure pingega laetava(te) energiasalvestussüsteemi(de) korral);

| c) | pihkumine (muud laetava energiasalvestussüsteemi tüübid peale avatud tüüpi veoaku); |
| --- | --- |

c)

pihkumine (muud laetava energiasalvestussüsteemi tüübid peale avatud tüüpi veoaku);

| d) | tulekahju; |
| --- | --- |

d)

tulekahju;

| e) | plahvatus. |
| --- | --- |

e)

plahvatus.

Elektrolüüdi lekke puudumist kontrollitakse välise vaatluse teel ühtki katseseadise osa lahti võtmata. Vajaduse korral saab kasutada sobivat meetodit selle kindlakstegemiseks, kas laetavast energiasalvestussüsteemist lekib katse tulemusena elektrolüüti. Pihkumise puudumist kontrollitakse välise vaatluse teel ühtki katseseadise osa lahti võtmata.

| 6.9.2.2. | Kõrgepingega laetava energiasalvestussüsteemi korral ei tohi käesoleva eeskirja 5.B lisa kohaselt katse järel mõõdetud isolatsioonitakistus olla väiksem kui 100 Ω/V. |
| --- | --- |

6.9.2.2.

Kõrgepingega laetava energiasalvestussüsteemi korral ei tohi käesoleva eeskirja 5.B lisa kohaselt katse järel mõõdetud isolatsioonitakistus olla väiksem kui 100 Ω/V.

| 6.10. | Liigvoolu eest kaitsmine
  See katse on kohustuslik M1- ja N1-kategooria sõidukite jaoks ettenähtud laetava energiasalvestussüsteemi puhul, mida saab laadida välise alalisvoolutoitega. |
| --- | --- |

6.10.

Liigvoolu eest kaitsmine

See katse on kohustuslik M1- ja N1-kategooria sõidukite jaoks ettenähtud laetava energiasalvestussüsteemi puhul, mida saab laadida välise alalisvoolutoitega.

1

1

| 6.10.1. | Katse tegemisel tuleb lähtuda käesoleva eeskirja 9.J lisast. |
| --- | --- |

6.10.1.

Katse tegemisel tuleb lähtuda käesoleva eeskirja 9.J lisast.

| 6.10.2. | Nõuetele vastavuse kriteeriumid |
| --- | --- |

6.10.2.

Nõuetele vastavuse kriteeriumid

| 6.10.2.1. | Katse ajal ei tohi olla märke alljärgnevast:






  a) | elektrolüüdi leke; |
| --- | --- | --- |

6.10.2.1.

Katse ajal ei tohi olla märke alljärgnevast:

a)

elektrolüüdi leke;

| b) | purunemine (üksnes suure pingega laetava(te) energiasalvestussüsteemi(de) korral); |
| --- | --- |

b)

purunemine (üksnes suure pingega laetava(te) energiasalvestussüsteemi(de) korral);

| c) | pihkumine (muud laetava energiasalvestussüsteemi tüübid peale avatud tüüpi veoaku); |
| --- | --- |

c)

pihkumine (muud laetava energiasalvestussüsteemi tüübid peale avatud tüüpi veoaku);

| d) | tulekahju; |
| --- | --- |

d)

tulekahju;

| e) | plahvatus. |
| --- | --- |

e)

plahvatus.

Elektrolüüdi lekke puudumist kontrollitakse välise vaatluse teel ühtki katseseadise osa lahti võtmata. Vajaduse korral saab kasutada sobivat meetodit selle kindlakstegemiseks, kas laetavast energiasalvestussüsteemist lekib katse tulemusena elektrolüüti. Pihkumise puudumist kontrollitakse välise vaatluse teel ühtki katseseadise osa lahti võtmata.

| 6.10.2.2. | Laetava energiasalvestussüsteemi liigvoolukaitse juhtsüsteem peab lõpetama laadimise või peab laetava energiasalvestussüsteemi korpusel mõõdetav temperatuur stabiliseeruma, nii et 2 tunni jooksul pärast laadimise liigvoolu maksimaalse taseme saavutamist muutub temperatuurigradient vähem kui 4 °C. |
| --- | --- |

6.10.2.2.

Laetava energiasalvestussüsteemi liigvoolukaitse juhtsüsteem peab lõpetama laadimise või peab laetava energiasalvestussüsteemi korpusel mõõdetav temperatuur stabiliseeruma, nii et 2 tunni jooksul pärast laadimise liigvoolu maksimaalse taseme saavutamist muutub temperatuurigradient vähem kui 4 °C.

| 6.10.2.3. | Kõrgepingega laetava energiasalvestussüsteemi korral ei tohi käesoleva eeskirja 5.B lisa kohaselt katse järel mõõdetud isolatsioonitakistus olla väiksem kui 100 Ω/V. |
| --- | --- |

6.10.2.3.

Kõrgepingega laetava energiasalvestussüsteemi korral ei tohi käesoleva eeskirja 5.B lisa kohaselt katse järel mõõdetud isolatsioonitakistus olla väiksem kui 100 Ω/V.

| 6.11. | Kaitsmine madala temperatuuri korral
  Kui tehniline teenistus seda taotleb, siis peab laetava energiasalvestussüsteemi tootja vajaduse korral esitama järgmised dokumendid, milles on sõiduki süsteemi või allsüsteemi tasemel ohutusnäitajate alusel näidatud, et laetav energiasalvestussüsteem suudab enda tööd laetava energiasalvestussüsteemi ohutuspiiri lähedase madala temperatuuri korral kontrollida ja juhtida.






  a) | Süsteemi skeem; |
| --- | --- | --- |

6.11.

Kaitsmine madala temperatuuri korral

Kui tehniline teenistus seda taotleb, siis peab laetava energiasalvestussüsteemi tootja vajaduse korral esitama järgmised dokumendid, milles on sõiduki süsteemi või allsüsteemi tasemel ohutusnäitajate alusel näidatud, et laetav energiasalvestussüsteem suudab enda tööd laetava energiasalvestussüsteemi ohutuspiiri lähedase madala temperatuuri korral kontrollida ja juhtida.

a)

Süsteemi skeem;

| b) | kirjalik selgitus laetava energiasalvestussüsteemi ohutuks tööks vajaliku temperatuuri alampiiri kohta; |
| --- | --- |

b)

kirjalik selgitus laetava energiasalvestussüsteemi ohutuks tööks vajaliku temperatuuri alampiiri kohta;

| c) | laetava energiasalvestussüsteemi temperatuuri mõõtmise meetod; |
| --- | --- |

c)

laetava energiasalvestussüsteemi temperatuuri mõõtmise meetod;

| d) | ettenähtud meetmed, juhul kui laetava energiasalvestussüsteemi temperatuur on alampiiri lähedal või madalam, kui laetava energiasalvestussüsteemi ohutuks tööks vajalik madalaim temperatuur. |
| --- | --- |

d)

ettenähtud meetmed, juhul kui laetava energiasalvestussüsteemi temperatuur on alampiiri lähedal või madalam, kui laetava energiasalvestussüsteemi ohutuks tööks vajalik madalaim temperatuur.

| 6.12. | Laetavast energiasalvestussüsteemist eralduvate gaaside kontrollimine |
| --- | --- |

6.12.

Laetavast energiasalvestussüsteemist eralduvate gaaside kontrollimine

| 6.12.1. | Sõiduki kasutamise ajal (sealhulgas rikkeolukorras) ei tohi sõidukis viibijad kokku puutuda laetava energiasüsteemi heite põhjustatava ohtliku keskkonnaga. |
| --- | --- |

6.12.1.

Sõiduki kasutamise ajal (sealhulgas rikkeolukorras) ei tohi sõidukis viibijad kokku puutuda laetava energiasüsteemi heite põhjustatava ohtliku keskkonnaga.

| 6.12.2. | Avatud tüüpi veoakud peavad vastama käesoleva eeskirja punkti 5.4 nõuetele vesinikuheite kohta. |
| --- | --- |

6.12.2.

Avatud tüüpi veoakud peavad vastama käesoleva eeskirja punkti 5.4 nõuetele vesinikuheite kohta.

| 6.12.3. | Laetav energiasalvestussüsteem, mis ei ole avatud tüüpi veoaku, loetakse punkti 6.12.1 nõuetele vastavaks, kui on täidetud järgmiste katsete korral kehtivad nõuded: punkt 6.2 (vibratsioon), punkt 6.3 (termolöök ja tsüklikatse), punkt 6.6 (väline lühisekaitse), punkt 6.7 (ülelaadimiskaitse), punkt 6.8 (alalaadimiskaitse), punkt 6.9 (ülekuumenemiskaitse) ja punkt 6.10 (liigvoolu eest kaitsmine). |
| --- | --- |

6.12.3.

Laetav energiasalvestussüsteem, mis ei ole avatud tüüpi veoaku, loetakse punkti 6.12.1 nõuetele vastavaks, kui on täidetud järgmiste katsete korral kehtivad nõuded: punkt 6.2 (vibratsioon), punkt 6.3 (termolöök ja tsüklikatse), punkt 6.6 (väline lühisekaitse), punkt 6.7 (ülelaadimiskaitse), punkt 6.8 (alalaadimiskaitse), punkt 6.9 (ülekuumenemiskaitse) ja punkt 6.10 (liigvoolu eest kaitsmine).

| 6.13. | Hoiatusmärguanne laetava energiasalvestussüsteemi ohutut tööd juhtiva sõiduki juhtsüsteemi tõrke korral
  Kui tekib tõrge sõiduki juhtsüsteemis, mis juhib laetava energiasalvestussüsteemi ohutut tööd (näiteks laetava energiasalvestussüsteemi sisend- ja väljundsignaalid, laetavasse energiasalvestussüsteemi kuuluvad andurid), siis peab laetav energiasalvestussüsteem või sõiduki süsteem edastama signaali punktis 5.2.3 osutatud hoiatusmärguande rakendamiseks. Kui tehniline teenistus seda taotleb, siis peab laetava energiasalvestussüsteemi tootja või sõiduki tootja vajaduse korral esitama järgmised dokumendid, milles on sõiduki süsteemi või allsüsteemi tasemel selgitatud ohutusnäitajaid: |
| --- | --- |

6.13.

Hoiatusmärguanne laetava energiasalvestussüsteemi ohutut tööd juhtiva sõiduki juhtsüsteemi tõrke korral

Kui tekib tõrge sõiduki juhtsüsteemis, mis juhib laetava energiasalvestussüsteemi ohutut tööd (näiteks laetava energiasalvestussüsteemi sisend- ja väljundsignaalid, laetavasse energiasalvestussüsteemi kuuluvad andurid), siis peab laetav energiasalvestussüsteem või sõiduki süsteem edastama signaali punktis 5.2.3 osutatud hoiatusmärguande rakendamiseks. Kui tehniline teenistus seda taotleb, siis peab laetava energiasalvestussüsteemi tootja või sõiduki tootja vajaduse korral esitama järgmised dokumendid, milles on sõiduki süsteemi või allsüsteemi tasemel selgitatud ohutusnäitajaid:

| 6.13.1. | süsteemi skeem, millel on näidatud sõiduki kõik juhtsüsteemid, mis juhivad laetava energiasalvestussüsteemi tööd. Skeemil peab olema näha, milliseid komponente kasutatakse hoiatuse andmiseks sõiduki sellise juhtsüsteemi tõrke korral, mis juhib ühte või mitut põhifunktsiooni; |
| --- | --- |

6.13.1.

süsteemi skeem, millel on näidatud sõiduki kõik juhtsüsteemid, mis juhivad laetava energiasalvestussüsteemi tööd. Skeemil peab olema näha, milliseid komponente kasutatakse hoiatuse andmiseks sõiduki sellise juhtsüsteemi tõrke korral, mis juhib ühte või mitut põhifunktsiooni;

| 6.13.2. | kirjalik selgitus, mis kirjeldab laetava energiasalvestussüsteemi tööd juhtivate sõiduki juhtsüsteemide funktsioneerimist. Selgituses tuleb näidata sõiduki juhtsüsteemi osad, kirjeldada nende funktsioone ja võimet laetavat energiasalvestussüsteemi juhtida, samuti tuleb esitada loogiline skeem ja nende tingimuste kirjeldus, mis võivad rakendada hoiatusmärguande. |
| --- | --- |

6.13.2.

kirjalik selgitus, mis kirjeldab laetava energiasalvestussüsteemi tööd juhtivate sõiduki juhtsüsteemide funktsioneerimist. Selgituses tuleb näidata sõiduki juhtsüsteemi osad, kirjeldada nende funktsioone ja võimet laetavat energiasalvestussüsteemi juhtida, samuti tuleb esitada loogiline skeem ja nende tingimuste kirjeldus, mis võivad rakendada hoiatusmärguande.

| 6.14. | Hoiatusmärguanne ülekuumenemisjuhtumi korral laetava energiasalvestussüsteemi sees
  Ülekuumenemisjuhtumi korral peab laetav energiasalvestussüsteem või sõiduki süsteem edastama signaali punktis 5.2.3 osutatud hoiatusmärguande rakendamiseks (nagu on ette näinud tootja). Kui tehniline teenistus seda taotleb, siis peab laetava energiasalvestussüsteemi tootja või sõiduki tootja vajaduse korral esitama järgmised dokumendid, milles on sõiduki süsteemi või allsüsteemi tasemel selgitatud ohutusnäitajaid: |
| --- | --- |

6.14.

Hoiatusmärguanne ülekuumenemisjuhtumi korral laetava energiasalvestussüsteemi sees

Ülekuumenemisjuhtumi korral peab laetav energiasalvestussüsteem või sõiduki süsteem edastama signaali punktis 5.2.3 osutatud hoiatusmärguande rakendamiseks (nagu on ette näinud tootja). Kui tehniline teenistus seda taotleb, siis peab laetava energiasalvestussüsteemi tootja või sõiduki tootja vajaduse korral esitama järgmised dokumendid, milles on sõiduki süsteemi või allsüsteemi tasemel selgitatud ohutusnäitajaid:

| 6.14.1. | ülekuumenemisjuhtumi kindlaksmääravad parameetrid ja nende piirnäitajad (näiteks temperatuur, temperatuuritõusu kiirus, laetustase, pingelang, voolutugevus), mida kasutatakse hoiatusmärguande rakendamiseks; |
| --- | --- |

6.14.1.

ülekuumenemisjuhtumi kindlaksmääravad parameetrid ja nende piirnäitajad (näiteks temperatuur, temperatuuritõusu kiirus, laetustase, pingelang, voolutugevus), mida kasutatakse hoiatusmärguande rakendamiseks;

| 6.14.2. | süsteemi skeem ning kirjalik selgitus andurite kohta ja sõiduki juhtsüsteemide töö kohta laetava energiasalvestussüsteemi juhtimisel ülekuumenemisjuhtumi korral. |
| --- | --- |

6.14.2.

süsteemi skeem ning kirjalik selgitus andurite kohta ja sõiduki juhtsüsteemide töö kohta laetava energiasalvestussüsteemi juhtimisel ülekuumenemisjuhtumi korral.

| 6.15. | Ülekuumenemise levimine
  Tuleohtlikku elektrolüüti sisaldava laetava energiasalvestussüsteemi puhul ei tohi sõidukis viibijad kokku puutuda ohtliku keskkonnaga, mille põhjuseks on ülekuumenemise levimine, mis on alguse saanud lühisest ühes akuelemendis ja selle akuelemendi kontrollimatust ülekuumenemisest. Selle tagamiseks peavad olema täidetud punktide 6.15.1 ja 6.15.2 nõuded (4). |
| --- | --- |

6.15.

Ülekuumenemise levimine

Tuleohtlikku elektrolüüti sisaldava laetava energiasalvestussüsteemi puhul ei tohi sõidukis viibijad kokku puutuda ohtliku keskkonnaga, mille põhjuseks on ülekuumenemise levimine, mis on alguse saanud lühisest ühes akuelemendis ja selle akuelemendi kontrollimatust ülekuumenemisest. Selle tagamiseks peavad olema täidetud punktide 6.15.1 ja 6.15.2 nõuded (4).

4

| 6.15.1. | Laetav energiasalvestussüsteem või sõiduki süsteem peab edastama signaali, mis rakendab sõidukis eelhoiatuse, et võimaldada sõidukist lahkuda 5 minutit enne ohtliku olukorra tekkimist sõitjateruumis, kui ühe akuelemendi sisemise lühise põhjustatud kontrollimatu ülekuumenemise tõttu algab ülekuumenemise levimine ja tekib tulekahju, plahvatus või suits. See nõue loetakse täidetuks, kui ülekuumenemise levimine ei põhjusta sõitjatele ohtlikku olukorda. Kui tehniline teenistus seda taotleb, siis peab laetava energiasalvestussüsteemi tootja või sõiduki tootja vajaduse korral esitama järgmised dokumendid, milles on sõiduki süsteemi või allsüsteemi tasemel selgitatud ohutusnäitajaid: |
| --- | --- |

6.15.1.

Laetav energiasalvestussüsteem või sõiduki süsteem peab edastama signaali, mis rakendab sõidukis eelhoiatuse, et võimaldada sõidukist lahkuda 5 minutit enne ohtliku olukorra tekkimist sõitjateruumis, kui ühe akuelemendi sisemise lühise põhjustatud kontrollimatu ülekuumenemise tõttu algab ülekuumenemise levimine ja tekib tulekahju, plahvatus või suits. See nõue loetakse täidetuks, kui ülekuumenemise levimine ei põhjusta sõitjatele ohtlikku olukorda. Kui tehniline teenistus seda taotleb, siis peab laetava energiasalvestussüsteemi tootja või sõiduki tootja vajaduse korral esitama järgmised dokumendid, milles on sõiduki süsteemi või allsüsteemi tasemel selgitatud ohutusnäitajaid:

| 6.15.1.1. | parameetrid (näiteks temperatuur, pinge või voolutugevus), mis rakendavad hoiatusmärguande; |
| --- | --- |

6.15.1.1.

parameetrid (näiteks temperatuur, pinge või voolutugevus), mis rakendavad hoiatusmärguande;

| 6.15.1.2. | hoiatussüsteemi kirjeldus. |
| --- | --- |

6.15.1.2.

hoiatussüsteemi kirjeldus.

| 6.15.2. | Laetaval energiasalvestussüsteemil või sõiduki süsteemil peavad laetava energiasalvestussüsteemi akuelemendi jaoks olemas olema funktsioonid või näitajad, mis on ette nähtud sõidukis viibijate kaitsmiseks (nagu kirjeldatud punktis 6.15) sellistes tingimustes, mille põhjuseks on ülekuumenemise levimine, mis on alguse saanud lühisest ühes akuelemendis ja selle akuelemendi kontrollimatust ülekuumenemisest. Kui tehniline teenistus seda taotleb, siis peab laetava energiasalvestussüsteemi tootja või sõiduki tootja vajaduse korral esitama järgmised dokumendid, milles on sõiduki süsteemi või allsüsteemi tasemel selgitatud ohutusnäitajaid: |
| --- | --- |

6.15.2.

Laetaval energiasalvestussüsteemil või sõiduki süsteemil peavad laetava energiasalvestussüsteemi akuelemendi jaoks olemas olema funktsioonid või näitajad, mis on ette nähtud sõidukis viibijate kaitsmiseks (nagu kirjeldatud punktis 6.15) sellistes tingimustes, mille põhjuseks on ülekuumenemise levimine, mis on alguse saanud lühisest ühes akuelemendis ja selle akuelemendi kontrollimatust ülekuumenemisest. Kui tehniline teenistus seda taotleb, siis peab laetava energiasalvestussüsteemi tootja või sõiduki tootja vajaduse korral esitama järgmised dokumendid, milles on sõiduki süsteemi või allsüsteemi tasemel selgitatud ohutusnäitajaid:

| 6.15.2.1. | riski vähendamise analüüs, kasutades tööstusharu sobivat standardmetoodikat (näiteks IEC 61508, MIL-STD 882E, ISO 26262, AIAG DFMEA, rikkeanalüüs nagu standardis SAE J2929 vms); selles peab olema kindlaks määratud see risk sõidukis viibijatele, mille põhjuseks on ülekuumenemise levimine, mis on alguse saanud lühisest ühes akuelemendis ja selle akuelemendi kontrollimatust ülekuumenemisest, ning dokumenteeritud funktsioonid ja omadused, mille rakendamisega saab kindlaks tehtud riski vähendada; |
| --- | --- |

6.15.2.1.

riski vähendamise analüüs, kasutades tööstusharu sobivat standardmetoodikat (näiteks IEC 61508, MIL-STD 882E, ISO 26262, AIAG DFMEA, rikkeanalüüs nagu standardis SAE J2929 vms); selles peab olema kindlaks määratud see risk sõidukis viibijatele, mille põhjuseks on ülekuumenemise levimine, mis on alguse saanud lühisest ühes akuelemendis ja selle akuelemendi kontrollimatust ülekuumenemisest, ning dokumenteeritud funktsioonid ja omadused, mille rakendamisega saab kindlaks tehtud riski vähendada;

| 6.15.2.2. | süsteemi skeem, mis hõlmab kõiki asjakohaseid füüsilisi süsteeme ja komponente; asjakohased süsteemid ja komponendid on need, mis aitavad sõidukis viibijaid kaitsta ühe akuelemendi kontrollimatu ülekuumenemise põhjustatud ülekuumenemise levimise kahjulike tagajärgede eest; |
| --- | --- |

6.15.2.2.

süsteemi skeem, mis hõlmab kõiki asjakohaseid füüsilisi süsteeme ja komponente; asjakohased süsteemid ja komponendid on need, mis aitavad sõidukis viibijaid kaitsta ühe akuelemendi kontrollimatu ülekuumenemise põhjustatud ülekuumenemise levimise kahjulike tagajärgede eest;

| 6.15.2.3. | joonis, millel on näidatud, kuidas asjakohased süsteemid ja komponendid funktsioneerivad, ning kindlaks määratud kõik riski vähendamise funktsioonid või omadused; |
| --- | --- |

6.15.2.3.

joonis, millel on näidatud, kuidas asjakohased süsteemid ja komponendid funktsioneerivad, ning kindlaks määratud kõik riski vähendamise funktsioonid või omadused;

| 6.15.2.4. | iga riski vähendava funktsiooni või omaduse kohta, mis on kindlaks tehtud: |
| --- | --- |

6.15.2.4.

iga riski vähendava funktsiooni või omaduse kohta, mis on kindlaks tehtud:

| 6.15.2.4.1. | selle tööstrateegia kirjeldus; |
| --- | --- |

6.15.2.4.1.

selle tööstrateegia kirjeldus;

| 6.15.2.4.2. | funktsiooni rakendava füüsilise süsteemi või komponendi kindlaksmääramine; |
| --- | --- |

6.15.2.4.2.

funktsiooni rakendava füüsilise süsteemi või komponendi kindlaksmääramine;

| 6.15.2.4.3. | tootja konstruktsiooni kohta üks või mitu tehnilist dokumenti, mis tõendavad riskivähendamisfunktsiooni tulemuslikkust:






  a) | tehtud katsed ning kasutatud katsemeetodi kirjeldus, tingimused ja andmed tulemuste kohta; |
| --- | --- | --- |

6.15.2.4.3.

tootja konstruktsiooni kohta üks või mitu tehnilist dokumenti, mis tõendavad riskivähendamisfunktsiooni tulemuslikkust:

a)

tehtud katsed ning kasutatud katsemeetodi kirjeldus, tingimused ja andmed tulemuste kohta;

| b) | analüüs või tõendatud modelleerimismetoodika ja andmed tulemuste kohta. |
| --- | --- |

b)

analüüs või tõendatud modelleerimismetoodika ja andmed tulemuste kohta.

7.   Tüübi muutmine ja tüübikinnituse laiendamine

| 7.1. | Sõiduki või laetava energiasalvestussüsteemi tüübi mis tahes muutmisest seoses käesoleva eeskirjaga antakse teada tüübikinnitusasutusele, kes andis sõiduki või laetava energiasalvestussüsteemi tüübile tüübikinnituse. Sellisel juhul võib asutus:






  a) | tootjaga konsulteerides otsustada, et võib anda uue tüübikinnituse või |
| --- | --- | --- |

7.1.

Sõiduki või laetava energiasalvestussüsteemi tüübi mis tahes muutmisest seoses käesoleva eeskirjaga antakse teada tüübikinnitusasutusele, kes andis sõiduki või laetava energiasalvestussüsteemi tüübile tüübikinnituse. Sellisel juhul võib asutus:

a)

tootjaga konsulteerides otsustada, et võib anda uue tüübikinnituse või

| b) | võtta aluseks punkti 7.1.1 (läbivaatamine) ja (kui see on asjakohane, siis) punkti 7.1.2 (laiendamine). |
| --- | --- |

b)

võtta aluseks punkti 7.1.1 (läbivaatamine) ja (kui see on asjakohane, siis) punkti 7.1.2 (laiendamine).

| 7.1.1. | Läbivaatamine
  Kui 1. lisa 1. või 2. liite teatises märgitud andmed on muutunud ja tüübikinnitusasutus võtab seisukoha, et tehtud muudatustel tõenäoliselt ei ole ebasoovitavaid tagajärgi ning sõiduk vastab igal juhul endiselt nõuetele, siis nimetatakse muudatust „läbivaatamiseks“.
  Sel juhul annab tüübikinnitusasutus välja 1. lisa 1. või 2. liite teatiste muudetud leheküljed, märkides igale parandatud leheküljele selgelt muudatuse laadi ja uue väljaandmise kuupäeva. See nõue loetakse täidetuks, kui on olemas 1. lisa 1. või 2. liite teatiste konsolideeritud ja ajakohastatud versioon koos muudatuse üksikasjaliku kirjeldusega. |
| --- | --- |

7.1.1.

Läbivaatamine

Kui 1. lisa 1. või 2. liite teatises märgitud andmed on muutunud ja tüübikinnitusasutus võtab seisukoha, et tehtud muudatustel tõenäoliselt ei ole ebasoovitavaid tagajärgi ning sõiduk vastab igal juhul endiselt nõuetele, siis nimetatakse muudatust „läbivaatamiseks“.

Sel juhul annab tüübikinnitusasutus välja 1. lisa 1. või 2. liite teatiste muudetud leheküljed, märkides igale parandatud leheküljele selgelt muudatuse laadi ja uue väljaandmise kuupäeva. See nõue loetakse täidetuks, kui on olemas 1. lisa 1. või 2. liite teatiste konsolideeritud ja ajakohastatud versioon koos muudatuse üksikasjaliku kirjeldusega.

| 7.1.2. | Laiendamine
  Muudatust nimetatakse „laiendamiseks“, kui peale teatmikus esitatud andmete muutmise






  a) | on vaja teha täiendavaid kontrollimisi või katseid või |
| --- | --- | --- |

7.1.2.

Laiendamine

Muudatust nimetatakse „laiendamiseks“, kui peale teatmikus esitatud andmete muutmise

a)

on vaja teha täiendavaid kontrollimisi või katseid või

| b) | on muutunud andmed, mis esitatud teatises (välja arvatud selle lisad), või |
| --- | --- |

b)

on muutunud andmed, mis esitatud teatises (välja arvatud selle lisad), või

| c) | pärast hilisema muudatuste seeria jõustumist taotletakse asjakohast tüübikinnitust. |
| --- | --- |

c)

pärast hilisema muudatuste seeria jõustumist taotletakse asjakohast tüübikinnitust.

8.   Toodangu nõuetele vastavus

Toodangu nõuetele vastavuse menetlus peab vastama kokkuleppe (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) 1. liite nõuetele.

9.   Karistused toodangu nõuetele mittevastavuse korral

| 9.1. | Kui punkti 8 nõuded ei ole täidetud, siis võidakse sõidukile või laetavale energiasalvestussüsteemile käesoleva eeskirja alusel antud tüübikinnitus tühistada. |
| --- | --- |

9.1.

Kui punkti 8 nõuded ei ole täidetud, siis võidakse sõidukile või laetavale energiasalvestussüsteemile käesoleva eeskirja alusel antud tüübikinnitus tühistada.

| 9.2. | Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on varem andnud, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, kasutades tüübikinnituse vormi koopiat, mille lõpus on suurtähtedega, allkirjastatud ja kuupäevaga varustatud märge „TÜÜBIKINNITUS TÜHISTATUD“. |
| --- | --- |

9.2.

Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on varem andnud, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, kasutades tüübikinnituse vormi koopiat, mille lõpus on suurtähtedega, allkirjastatud ja kuupäevaga varustatud märge „TÜÜBIKINNITUS TÜHISTATUD“.

10.   Tootmise lõpetamine

Kui tüübikinnituse omanik lõpetab käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud sõidukitüübi tootmise, teatab ta sellest tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele. Asjakohase teatise saamisest teatab tüübikinnitusasutus teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, kasutades tüübikinnituse vormi koopiat, mille lõpus on suurtähtedega, allkirjastatud ja kuupäevaga varustatud märge „TOOTMINE LÕPETATUD“.

11.   Tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ja tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressid

Käesolevat eeskirja kohaldavad 1958. aasta kokkuleppe osalised edastavad Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni sekretariaadile tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste nimed ja aadressid ning nende tüübikinnitusasutuste nimetused ja aadressid, kes annavad tüübikinnitusi ja kellele tuleb saata vormikohased teatised teistes riikides välja antud tüübikinnituste, nende laiendamise, andmata jätmise, tühistamise või tootmise lõpetamise kohta.

12.   Üleminekusätted

| 12.1. | Alates 03-seeria muudatuste ametlikust jõustumiskuupäevast ei tohi ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline keelduda tüübikinnituse andmisest või tunnustamisest käesoleva eeskirja alusel, mida on muudetud 03-seeria muudatustega. |
| --- | --- |

12.1.

Alates 03-seeria muudatuste ametlikust jõustumiskuupäevast ei tohi ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline keelduda tüübikinnituse andmisest või tunnustamisest käesoleva eeskirja alusel, mida on muudetud 03-seeria muudatustega.

| 12.2. | Alates 1. septembrist 2023 ei ole käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised kohustatud tunnustama varasema seeria muudatuste kohaseid tüübikinnitusi, mis anti esmakordselt välja pärast 1. septembrit 2023. |
| --- | --- |

12.2.

Alates 1. septembrist 2023 ei ole käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised kohustatud tunnustama varasema seeria muudatuste kohaseid tüübikinnitusi, mis anti esmakordselt välja pärast 1. septembrit 2023.

| 12.3. | Kuni 1. septembrini 2025 tunnustavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised varasema seeria muudatuste kohaseid tüübikinnitusi, mis anti esmakordselt välja enne 1. septembrit 2023. |
| --- | --- |

12.3.

Kuni 1. septembrini 2025 tunnustavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised varasema seeria muudatuste kohaseid tüübikinnitusi, mis anti esmakordselt välja enne 1. septembrit 2023.

| 12.4. | Alates 1. septembrist 2025 ei ole käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised kohustatud tunnustama käesoleva eeskirja mis tahes varasema seeria muudatuste kohaseid tüübikinnitusi. |
| --- | --- |

12.4.

Alates 1. septembrist 2025 ei ole käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised kohustatud tunnustama käesoleva eeskirja mis tahes varasema seeria muudatuste kohaseid tüübikinnitusi.

| 12.5. | Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised ei tohi keelduda käesoleva eeskirja varasemate seeriate muudatustele vastava tüübikinnituse andmisest või laiendamisest. |
| --- | --- |

12.5.

Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised ei tohi keelduda käesoleva eeskirja varasemate seeriate muudatustele vastava tüübikinnituse andmisest või laiendamisest.

| 12.6. | Olenemata eespool esitatud üleminekusätetest, ei ole kokkuleppeosalised, kes hakkavad käesolevat eeskirja kohaldama pärast viimase seeria muudatuste jõustumiskuupäeva, kohustatud tunnustama käesoleva eeskirja mis tahes varasema seeria muudatuste kohaseid tüübikinnitusi. |
| --- | --- |

12.6.

Olenemata eespool esitatud üleminekusätetest, ei ole kokkuleppeosalised, kes hakkavad käesolevat eeskirja kohaldama pärast viimase seeria muudatuste jõustumiskuupäeva, kohustatud tunnustama käesoleva eeskirja mis tahes varasema seeria muudatuste kohaseid tüübikinnitusi.

---

(1)  Nagu on määratletud sõidukite ehitust käsitlevas konsolideeritud resolutsioonis (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, punkt 2. –

1

https://unece.org/transport/standards/transport/vehicle-regulations-wp29/resolutions

(2)  https://unece.org/rev-17-2011.

2

(3)  1958. aasta kokkuleppe osalisriikide tunnusnumbrid on esitatud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) 3. lisas, dokument TRANS/WP.29/78/Rev.6

3

(4)  Tootja on vastutatav esitatud dokumentatsiooni tõesuse ja terviklikkuse eest ja võtab endale täieliku vastutuse sõitjate ohutuse tagamisel sisemise lühise põhjustatud ülekuumenemise levimise ebasoovitavate tagajärgede eest.

4

---

1. LISA

1. OSA

Teatis

(Suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))

| (1) | Välja andnud: | ametiasutuse nimi
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 3

Välja andnud:

ametiasutuse nimi

...

...

...

| milles käsitletakse sõiduki: (2) | tüübikinnituse andmist, |
| --- | --- |
| tüübikinnituse laiendamist, |
| tüübikinnituse andmata jätmist, |
| tüübikinnituse tühistamist või |
| tootmise lõpetamist |

milles käsitletakse sõiduki: (2)

tüübikinnituse andmist,

tüübikinnituse laiendamist,

tüübikinnituse andmata jätmist,

tüübikinnituse tühistamist või

tootmise lõpetamist

seoses elektriohutusega eeskirja nr 100 kohaselt

| Tüübikinnituse nr: ... | Laienduse nr: ... |
| --- | --- |

Tüübikinnituse nr: ...

Laienduse nr: ...

| 1. | Sõiduki kaubanimi või kaubamärk: ... |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | Laetava energiasalvestussüsteemi tüüp |
| --- | --- |

1.1.

| 2. | Sõiduki tüüp: ... |
| --- | --- |

2.

| 3. | Sõiduki kategooria: ... |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tootja nimi ja aadress: ... |
| --- | --- |

4.

| 5. | Vajaduse korral tootja esindaja nimi ja aadress: ... |
| --- | --- |

5.

| 6. | Sõiduki kirjeldus: ... |
| --- | --- |

6.

| 6.1. | Laetava energiasalvestussüsteemi tüüp: ... |
| --- | --- |

6.1.

| 6.1.1. | Laetava energiasalvestussüsteemi tüübikinnitusnumber või laetava energiasalvestussüsteemi kirjeldused2 |
| --- | --- |

6.1.1.

| 6.2. | Tööpinge: ... |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Veosüsteem (nt hübriidne, elektriline): ... |
| --- | --- |

6.3.

| 7. | Sõiduki tüübikinnituse saamiseks esitamise kuupäev: ... |
| --- | --- |

7.

| 8. | Tüübikinnituskatsete eest vastutav tehniline teenistus: ... |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kõnealuse teenistuse väljastatud aruande kuupäev: ... |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kõnealuse teenistuse väljastatud aruande number: ... |
| --- | --- |

10.

| 11. | Tüübikinnitusmärgi asukoht: ... |
| --- | --- |

11.

| 12. | Tüübikinnituse laiendamise põhjus(ed) (vajaduse korral)2: ... |
| --- | --- |

12.

| 13. | Tüübikinnitus antud / laiendatud / andmata jäetud / tühistatud2: ... |
| --- | --- |

13.

| 14. | Koht: ... |
| --- | --- |

14.

| 15. | Kuupäev: ... |
| --- | --- |

15.

| 16. | Allkiri: ... |
| --- | --- |

16.

| 17. | Tüübikinnituse või selle laiendamise taotluse juurde kuuluvad dokumendid tehakse kättesaadavaks taotluse korral. |
| --- | --- |

17.

2. OSA

Teatis

(Suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))

| (3) | Välja andnud: | ametiasutuse nimi
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 4

Välja andnud:

ametiasutuse nimi

...

...

...

| milles käsitletakse: (4) | tüübikinnituse andmist, |
| --- | --- |
| tüübikinnituse laiendamist, |
| tüübikinnituse andmata jätmist, |
| tüübikinnituse tühistamist või |
| tootmise lõpetamist |

milles käsitletakse: (4)

tüübikinnituse andmist,

tüübikinnituse laiendamist,

tüübikinnituse andmata jätmist,

tüübikinnituse tühistamist või

tootmise lõpetamist

seoses laetava energiasalvestussüsteemi tüübi kui komponendi või eraldi seadmestikuga2 eeskirja nr 100 kohaselt

| Tüübikinnituse nr ... | Laienduse nr . ... |
| --- | --- |

Tüübikinnituse nr ...

Laienduse nr . ...

| 1. | Laetava energiasalvestussüsteemi kaubanimi või kaubamärk: ... |
| --- | --- |

1.

| 2. | Laetava energiasalvestussüsteemi tüüp: ... |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tootja nimi ja aadress: ... |
| --- | --- |

3.

| 4. | Vajaduse korral tootja esindaja nimi ja aadress: ... |
| --- | --- |

4.

| 5. | Laetava energiasalvestussüsteemi kirjeldus: ... |
| --- | --- |

5.

| 6. | Laetava energiasalvestussüsteemi korral kehtivad paigalduspiirangud vastavalt punktide 6.4 ja 6.5 kirjeldustele: ... |
| --- | --- |

6.

| 7. | Laetava energiasalvestussüsteemi tüübikinnituse saamiseks esitamise kuupäev: ... |
| --- | --- |

7.

| 8. | Tüübikinnituskatsete eest vastutav tehniline teenistus: ... |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kõnealuse teenistuse väljastatud aruande kuupäev: ... |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kõnealuse teenistuse väljastatud aruande number: ... |
| --- | --- |

10.

| 11. | Tüübikinnitusmärgi asukoht: ... |
| --- | --- |

11.

| 12. | Tüübikinnituse laiendamise põhjus(ed) (vajaduse korral)2: ... |
| --- | --- |

12.

| 13. | Tüübikinnitus antud / laiendatud / andmata jäetud / tühistatud2: ... |
| --- | --- |

13.

| 14. | Koht: ... |
| --- | --- |

14.

| 15. | Kuupäev: ... |
| --- | --- |

15.

| 16. | Allkiri: ... |
| --- | --- |

16.

| 17. | Tüübikinnituse või selle laiendamise taotluse juurde kuuluvad dokumendid tehakse kättesaadavaks taotluse korral. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  Tüübikinnituse andnud, seda laiendanud, selle andmata jätnud või selle tühistanud riigi tunnusnumber (vt käesoleva eeskirja sätted tüübikinnituse kohta).

(2)  Mittevajalik maha tõmmata.

(3)  Tüübikinnituse andnud, seda laiendanud, selle andmata jätnud või selle tühistanud riigi tunnusnumber (vt käesoleva eeskirja sätted tüübikinnituse kohta).

(4)  Mittevajalik maha tõmmata.

---

2. LISA

Tüübikinnitusmärkide kujundus

NÄIDIS A

(vt käesoleva eeskirja punkt 4.4)

Image 5

  Joonis 1

a = 8 mm min

Sõidukile kinnitatud joonisel 1 kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomase maanteesõiduki tüüp on saanud tüübikinnituse Madalmaades (E4) eeskirja nr 100 alusel tüübikinnitusnumbri 022492 all. Tüübikinnitusnumbri kaks esimest kohta näitavad, et tüübikinnitus on antud vastavalt 02-seeria muudatustega muudetud eeskirja nr 100 nõuetele.

Image 6

  Joonis 2

a = 8 mm min

Laetavale energiasalvestussüsteemile kinnitatud joonisel 2 kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane laetava energiasalvestussüsteemi tüüp („ES“) on saanud tüübikinnituse Madalmaades (E4) eeskirja nr 100 alusel tüübikinnitusnumbri 022492 all. Tüübikinnitusnumbri kaks esimest kohta näitavad, et tüübikinnitus on antud vastavalt 02-seeria muudatustega muudetud eeskirja nr 100 nõuetele.

NÄIDIS B

(vt käesoleva eeskirja punkt 4.5)

Image 7

a = 8 mm min

Sõidukile kinnitatud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane maanteesõiduk on saanud tüübikinnituse Madalmaades (E4) eeskirjade nr 100 ja 42 alusel (*1). Tüübikinnitusnumber näitab, et asjaomaste tüübikinnituste andmise ajal kehtisid 02-seeria muudatustega muudetud eeskiri nr 100 ja eeskirja nr 42 algversioon.

---

(*1)  Viimane number on esitatud üksnes näitena.

---

3. LISA

Pingestatud osade otsepuute eest kaitsmine

1.   Juurdepääsusondid

Juurdepääsusondid, mille abil kontrollitakse inimeste kaitset pingestatud osadele juurdepääsu vastu, on esitatud tabelis 1.

2.   Katsetingimused

Juurdepääsusond lükatakse tabelis 1 sätestatud jõuga vastu kaitsekesta kõiki avausi. Kui see kaitsekestast osaliselt või täielikult läbi tungib, seatakse see kõikidesse võimalikesse asenditesse ning seejuures ei tohi tõkestuspind ühelgi juhul avausest täielikult läbi tungida.

Elektriosa sisemisi kaitsetõkkeid peetakse kaitsekesta osaks.

Kaitsekestast või elektriosa kaitsetõkkest seespool asuvate pingestatud osade ja sondi vahele tuleb vajaduse korral ühendada madalpingeallikas (pingega vähemalt 40 V ja mitte üle 50 V) jadamisi sobiva lambiga.

Signaaliahela meetodit tuleb rakendada ka kõrgepingeseadmete liikuvate pingestatud osade puhul.

Võimaluse korral võib käitada sisemisi liikuvaid osi aeglaselt.

3.   Nõuetele vastavuse tingimused

Juurdepääsusond ei tohi pingestatud osi puudutada.

Kui selle nõude kontrollimiseks kasutatakse sondi ja pingestatud osade vahelist signaaliahelat, ei tohi lamp süttida.

Kaitseastme IPXXB kontrollimise katses võib 80 mm pikkune liigestega katsesõrm avausest täies pikkuses läbi pääseda, kuid tõkestuspind (Ø 50 mm x 20 mm) ei tohi avaust läbida. Katsesõrme mõlemaid liigeseid painutatakse sirgest asendist alustades kõrvalasuva sõrmesegmendi telje suhtes kuni 90° ning need seatakse kõikidesse võimalikesse asenditesse.

Kaitseastme IPXXD kontrollimise katsetes võib juurdepääsusond avausest täies pikkuses läbi pääseda, kuid tõkestuspind ei tohi avaust täielikult läbida.

Image 8

  Tabel 1 Juurdepääsusondid selliste katsete tegemiseks, millega kontrollitakse inimeste kaitset ohtlikele osadele juurdepääsu vastu

Image 9

  Joonis 1 Liigestega katsesõrm

Materjal: metall, kui ei ole teisiti ette nähtud

Lineaarsed mõõtmed millimeetrites

Mõõtmete lubatud hälbed konkreetsete lubatud hälvete puudumisel:

| a) | nurkade puhul: 0/–10 sekundit; |
| --- | --- |

a)

nurkade puhul: 0/–10 sekundit;

| b) | lineaarsete mõõtmete puhul:






  i) | kuni 25 mm: 0/–0,05 mm; |
| --- | --- | --- |

b)

lineaarsete mõõtmete puhul:

i)

kuni 25 mm: 0/–0,05 mm;

| ii) | üle 25 mm: ±0,2 mm. |
| --- | --- |

ii)

üle 25 mm: ±0,2 mm.

Kumbki liiges võimaldab samas tasapinnas ja samas suunas liikumist kuni 90° ulatuses lubatud hälbega 0 kuni +10°.

---

4. LISA

Potentsiaaliühtlustuse kontrollimine

1.

Oommeeter ühendatakse mõõtekohtadega (tavaliselt elektrilise šassii ja elektrit juhtiva kaitsekesta või elektriosa kaitsetõkkega). Takistust tuleb mõõta oommeetriga, mis vastab järgmistele näitajatele:

| a) | oommeeter: mõõtevool vähemalt 0,2 A; |
| --- | --- |

a)

oommeeter: mõõtevool vähemalt 0,2 A;

| b) | mõõtetäpsus: 0,01 Ω või vähem; |
| --- | --- |

b)

mõõtetäpsus: 0,01 Ω või vähem;

| c) | takistus R peab olema väiksem kui 0,1 Ω. |
| --- | --- |

c)

takistus R peab olema väiksem kui 0,1 Ω.

2.

Allpool on esitatud näide katsemeetodi kohta, kus kasutatakse alalisvoolutoiteallikat, voltmeetrit ja ampermeetrit.

Image 10

  Joonis 1 Alalisvooluallikaga katsemeetodi näide

2.1.

Alalisvoolutoiteallikas, voltmeeter ja ampermeeter ühendatakse mõõtekohtadega tavaliselt elektrilise šassii ja elektrit juhtiva kaitsekesta või elektriosa kaitsetõkkega).

Alalisvoolutoiteallika pinge reguleeritakse nii, et voolutugevus oleks vähemalt 0,2 A.

Mõõdetakse voolutugevust I ja pinget U.

Takistuse R arvutamiseks kasutatakse järgmist valemit:

R = U / I

Takistus R peab olema väiksem kui 0,1 Ω.

| Märkus. | Kui pinge ja voolu mõõtmiseks kasutatakse ühendusjuhtmeid, siis tuleb iga juhe eraldi ühendada elektriosa kaitsetõkke, kaitsekesta või elektrilise šassiiga. Pinge mõõtmisel ja voolutugevuse mõõtmisel võib olla ühine ühenduskoht. |
| --- | --- |

Märkus.

---

5.A LISA

Sõidukipõhistel katsetel kasutatav isolatsioonitakistuse mõõtmise meetod

1.   Üldteave

Sõiduki iga kõrgepingesiini isolatsioonitakistus mõõdetakse või määratakse arvutamise teel, kasutades kõrgepingesiini iga osa või komponendi isolatsioonitakistuse mõõtmise tulemusi (edaspidi „jagatud mõõtmine“).

2.   Mõõtmismeetod

Isolatsioonitakistuse mõõtmiseks valitakse käesoleva lisa punktides 2.1 ja 2.2 loetletud mõõtmismeetodite seast sobiv sõltuvalt pingestatud osade elektrilaengust, isolatsioonitakistusest jms.

Allpool kirjeldatud isolatsioonitakistuse mõõtmise asemel sobib alternatiivse mõõtmismeetodina kasutada mõõtmist megeri või ostsilloskoobiga. Sellisel juhul võib olla vaja isolatsioonitakistuse integreeritud jälgimissüsteem välja lülitada.

Mõõdetava vooluahela jaoks määratakse mõõtepiirkond eelnevalt vooluahela skeemide vms abil. Kui kõrgepingesiinid on üksteisest juhtivuslikult isoleeritud, mõõdetakse iga vooluahela isolatsioonitakistus.

Peale selle võib teha isolatsioonitakistuse mõõtmiseks vajalikke muudatusi, nagu näiteks katte eemaldamine pingestatud osadele juurdepääsemiseks, mõõtejuhtmete paigaldamine, tarkvara muutmine jne.

Juhul kui mõõdetavad väärtused ei ole isolatsioonitakistuse integreeritud jälgimissüsteemi töötamisest tingituna stabiilsed, võib mõõtmiste tegemiseks teha vajalikke muudatusi, näiteks peatada asjaomase seadise töö või selle eemaldada. Kui seadis on eemaldatud, tuleb jooniste komplekti abil tõendada, et isolatsioonitakistus pingestatud osade ja elektrilise šassii vahel jääb muutumatuks.

Need muudatused ei tohi mõjutada katsetulemusi.

Lühise ja elektrilöögi suhtes tuleb olla äärmiselt ettevaatlik, sest selliseks tõendamiseks võib olla vaja teha töid vahetult kõrgepingeahela juures.

2.1.   Välisel alalispingeallikal põhinev mõõtmismeetod

2.1.1.   Mõõtevahend

Kasutatakse isolatsioonitakistuse katsevarustust, mis võimaldab rakendada kõrgepingesiini tööpingest kõrgemat alalispinget.

2.1.2.   Mõõtmismeetod

Isolatsioonitakistuse katsevarustus ühendatakse pingestatud osa ja elektrilise šassii vahele. Seejärel mõõdetakse isolatsioonitakistust, rakendades alalispinget, mis on vähemalt pool kõrgepingesiini tööpingest.

Kui süsteemi galvaaniliselt ühendatud vooluring töötab mitmes pingevahemikus (nt pinget tõstva muunduri tõttu) ja mõned selle osad ei talu kogu vooluringi tööpinget, võib mõõta nende komponentide ja elektrilise šassii vahelist isolatsioonitakistust eraldi, ühendades asjaomased komponendid lahti ja rakendades pinget, mis on vähemalt pool nende komponentide tööpingest.

2.2.   Sõiduki laetaval energiasalvestussüsteemil kui alalispingeallikal põhinev mõõtmismeetod

2.2.1.   Nõuded katsesõidukile

Kõrgepingesiin pingestatakse sõiduki enese laetava energiasalvestussüsteemi ja/või energia muundamissüsteemi abil ning nimetatud ühe ja/või teise süsteemi pinge on kogu katse vältel vähemalt võrdne sõiduki tootja määratud nominaalse tööpingega.

2.2.2.   Mõõtevahend

Selles katses kasutatav voltmeeter võimaldab mõõta alalispinge väärtusi ja selle sisetakistus on vähemalt 10 MΩ.

2.2.3.   Mõõtmismeetod

2.2.3.1.   Esimene etapp

Pinget mõõdetakse joonisel 1 kujutatud viisil ning kõrgepingesiini pinge (Ub) registreeritakse. Ub peab olema võrdne või suurem kui laetava energiasalvestussüsteemi ja/või elektrienergia muundamissüsteemi nominaalne tööpinge, mille on kindlaks määranud sõiduki tootja.

Image 11

  Joonis 1 Ub, U1 ja U2 mõõtmine b 1 2

2.2.3.2.   Teine etapp

Mõõdetakse ja registreeritakse pinge (U1) kõrgepingesiini miinuspooluse ja elektrilise šassii vahel (vt joonis 1).

2.2.3.3.   Kolmas etapp

Mõõdetakse ja registreeritakse pinge (U2) kõrgepingesiini plusspooluse ja elektrilise šassii vahel (vt joonis 1).

2.2.3.4.   Neljas etapp

Kui U1 on suurem kui U2 või sellega võrdne, lisatakse kõrgepingesiini miinuspooluse ja elektrilise šassii vahele teadaoleva takistusega (Ro) standardtakisti. Kui Ro on paigaldatud, mõõdetakse pinge (U1′) kõrgepingesiini miinuspooluse ja elektrilise šassii vahel (vt joonis 2).

Elektrilise isolatsioonitakistuse (Ri) arvutamiseks kasutatakse järgmist valemit:

Ri = Ro×Ub×(1/U1′ – 1/U1)

Image 12

  Joonis 2 U1′ mõõtmine 1

Kui U2 on suurem kui U1, lisatakse kõrgepingesiini plusspooluse ja elektrilise šassii vahele teadaoleva takistusega (Ro) standardtakisti. Kui Ro on paigaldatud, mõõdetakse pinge (U2′) kõrgepingesiini plusspooluse ja elektrilise šassii vahel (vt joonis 3).

Elektrilise isolatsioonitakistuse (Ri) arvutamiseks kasutatakse järgmist valemit:

Ri = Ro×Ub×(1/U2′ – 1/U2)

Image 13

  Joonis 3 U2′ mõõtmine 2

2.2.3.5.   Viies etapp

Isolatsioonitakistuse (Ω/V) väärtuse saamiseks jagatakse elektrilise isolatsioonitakistuse väärtus Ri (Ω) kõrgepingesiini tööpinge väärtusega (V).

| Märkus. | Teadaoleva standardtakistuse väärtus Ro (Ω) on minimaalse nõutava isolatsioonitakistuse väärtuse (Ω/V) ja sõiduki tööpinge (±20 %, V) korrutis. Ro ei pea võrduma täpselt selle väärtusega, valemid kehtivad Ro kõigi väärtuste kohta; kuid sellises vahemikus oleva Ro väärtuse puhul on saavutatud pinge mõõtmisel piisav täpsus. |
| --- | --- |

Märkus.

---

5.B LISA

Laetava energiasalvestussüsteemi komponendipõhistel katsetel kasutatav isolatsioonitakistuse mõõtmise meetod

1.   Mõõtmismeetod

Isolatsioonitakistuse mõõtmiseks valitakse käesoleva lisa punktides 1.1 ja 1.2 loetletud mõõtmismeetodite seast sobiv meetod, sõltuvalt pingestatud osade elektrilaengust, isolatsioonitakistusest jms.

Allpool kirjeldatud isolatsioonitakistuse mõõtmise asemel sobib alternatiivse mõõtmismeetodina kasutada mõõtmist megeri või ostsilloskoobiga. Sellisel juhul võib olla vaja isolatsioonitakistuse integreeritud jälgimissüsteem välja lülitada.

Mõõdetava vooluahela ulatus määratakse eelnevalt vooluahela skeemide vms abil. Kui kõrgepingesiinid on üksteisest galvaaniliselt isoleeritud, mõõdetakse isolatsioonitakistust igal vooluahelal.

Kui katseseadise tööpinget (Ub, joonis 1) ei ole võimalik mõõta (näiteks vooluahela katkestamise tõttu pealüliti või kaitsmega), võib katse sooritada modifitseeritud katsevarustusega, et võimaldada sisepingete mõõtmist (pealülititest eespool).

Peale selle võib teha isolatsioonitakistuse mõõtmiseks vajalikke muudatusi, nagu näiteks katte eemaldamine pingestatud osadele juurdepääsemiseks, mõõtejuhtmete paigaldamine, tarkvara muutmine jne.

Juhul kui mõõdetavad väärtused ei ole isolatsioonitakistuse jälgimissüsteemi töötamisest tingituna stabiilsed, võib mõõtmiste tegemiseks teha vajalikke muudatusi, näiteks peatada asjaomase seadise töö või selle eemaldada. Kui seadis on eemaldatud, tuleb jooniste komplekti abil tõendada, et isolatsioonitakistus pingestatud osade ja maandusühenduse vahel jääb muutumatuks. Maandusühendus on tootja määratud punkt elektrilise šassiiga ühendamiseks sõidukile paigaldamisel.

Need muudatused ei tohi mõjutada katsetulemusi.

Lühise ja elektrilöögi suhtes tuleb olla äärmiselt ettevaatlik, sest selliseks tõendamiseks võib olla vaja teha töid vahetult kõrgepingeahela juures.

1.1.   Välisel alalispingeallikal põhinev mõõtmismeetod

1.1.1.   Mõõtevahend

Kasutatakse sellist isolatsioonitakistuse katsevarustust, mis võimaldab rakendada tavalise katseseadise nimipingest kõrgemat alalispinget.

1.1.2.   Mõõtmismeetod

Isolatsioonitakistuse katsevarustus ühendatakse pingestatud osade ja maanduse vahele. Seejärel mõõdetakse isolatsioonitakistus.

Kui süsteemi galvaaniliselt ühendatud vooluring töötab mitmes pingevahemikus (nt pinget tõstva muunduri tõttu) ja mõned selle osad ei talu kogu vooluringi tööpinget, võib mõõta nende komponentide ja maanduse vahelist isolatsioonitakistust eraldi, ühendades asjaomased komponendid lahti ja rakendades pinget, mis on vähemalt pool nende komponentide tööpingest.

1.2.   Katseseadisel kui alalispingeallikal põhinev mõõtmismeetod

1.2.1.   Katsetingimused

Katseseadise pinge peab kogu katse vältel olema vähemalt sama suur kui katseseadise nominaalne tööpinge.

1.2.2.   Mõõtevahend

Selles katses kasutatav voltmeeter võimaldab mõõta alalispinge väärtusi ja selle sisetakistus on vähemalt 10 MΩ.

1.2.3.   Mõõtmismeetod

1.2.3.1.   Esimene etapp

Pinget mõõdetakse joonisel 1 kujutatud viisil ja katseseadise tööpinge (Ub, joonis 1) registreeritakse. Ub peab olema katseseadise nominaalse tööpingega võrdne või sellest suurem.

Image 14

  Joonis 1

1.2.3.2.   Teine etapp

Mõõdetakse ja registreeritakse pinge (U1) katseseadise miinuspooluse ja maandusühenduse vahel (joonis 1).

1.2.3.3.   Kolmas etapp

Mõõdetakse ja registreeritakse pinge (U2) katseseadise plusspooluse ja maandusühenduse vahel (joonis 1).

1.2.3.4.   Neljas etapp

Kui U1 on suurem kui U2 või sellega võrdne, lisatakse katseseadise miinuspooluse ja maandusühenduse vahele teadaoleva takistusega (Ro) standardtakisti. Kui Ro on paigaldatud, mõõdetakse pinge (U1′) katseseadise miinuspooluse ja maandusühenduse vahel (vt joonis 2).

Elektrilise isolatsioonitakistuse (Ri) arvutamiseks kasutatakse järgmist valemit:

Ri = Ro×Ub×(1/U1′ – 1/U1)

Image 15

  Joonis 2

Kui U2 on suurem kui U1, lisatakse katseseadise plusspooluse ja maandusühenduse vahele teadaoleva takistusega (Ro) standardtakisti. Kui Ro on paigaldatud, mõõdetakse pinge (U2′) katseseadise plusspooluse ja maandusühenduse vahel (vt joonis 3).

Elektrilise isolatsioonitakistuse (Ri) arvutamiseks kasutatakse järgmist valemit:

Ri = Ro×Ub×(1/U2′ – 1/U2)

Image 16

  Joonis 3

1.2.3.5.   Viies etapp

Isolatsioonitakistuse (Ω/V) väärtuse saamiseks jagatakse elektrilise isolatsioonitakistuse väärtus Ri (Ω) katseseadise nimipingega (V).

| Märkus 1 | Teadaoleva standardtakistuse väärtus Ro (Ω) on minimaalse nõutava isolatsioonitakistuse väärtuse (Ω/V) ja katseseadise nimipinge (±20 %, V) korrutis. Ro ei pea võrduma täpselt selle väärtusega, kuna valemid kehtivad Ro kõigi väärtuste kohta; kuid sellises vahemikus oleva Ro väärtuse puhul on saavutatud pinge mõõtmisel piisav täpsus. |
| --- | --- |

Märkus 1

---

6. LISA

Isolatsioonitakistuse integreeritud jälgimissüsteemi toimimise kontrollimise meetod

Isolatsioonitakistuse integreeritud jälgimissüsteemi toimimist kontrollitakse järgmise meetodiga:

| a) | 5.A lisas kirjeldatud meetodit kasutades määratakse elektrilise isolatsioonitakistuse jälgimissüsteemi abil elektrilise jõuülekande isolatsioonitakistus Ri; |
| --- | --- |

a)

5.A lisas kirjeldatud meetodit kasutades määratakse elektrilise isolatsioonitakistuse jälgimissüsteemi abil elektrilise jõuülekande isolatsioonitakistus Ri;

| b) | kui punkti 5.1.3.1 või 5.1.3.2 kohane nõutav isolatsioonitakistuse minimaalne väärtus on 100 Ω/V, paigaldatakse takisti väärtusega Ro elektrilise šassii ja kõrgepingesiini selle poole vahele, mille 5.A lisa punktile 2.2.3 vastavalt mõõdetud väärtus U1 või U2 on väiksem. Takisti Ro suurus peab olema selline, et:
  1/(1/(95×U) – 1/Ri) ≤ Ro < 1/(1/(100×U) – 1/Ri),
  kus U on elektrilise jõuülekande tööpinge; |
| --- | --- |

b)

kui punkti 5.1.3.1 või 5.1.3.2 kohane nõutav isolatsioonitakistuse minimaalne väärtus on 100 Ω/V, paigaldatakse takisti väärtusega Ro elektrilise šassii ja kõrgepingesiini selle poole vahele, mille 5.A lisa punktile 2.2.3 vastavalt mõõdetud väärtus U1 või U2 on väiksem. Takisti Ro suurus peab olema selline, et:

1/(1/(95×U) – 1/Ri) ≤ Ro < 1/(1/(100×U) – 1/Ri),

kus U on elektrilise jõuülekande tööpinge;

| c) | kui punkti 5.1.3.1 või 5.1.3.2 kohane nõutav isolatsioonitakistuse minimaalne väärtus on 500 Ω/V, paigaldatakse takisti väärtusega Ro elektrilise šassii ja kõrgepingesiini selle poole vahele, mille 5.A lisa punktile 2.2.3 vastavalt mõõdetud väärtus U1 või U2 on väiksem. Takisti Ro suurus peab olema selline, et:
  1/(1/(475×U) – 1/Ri) ≤ Ro < 1/(1/(500×U) – 1/Ri),
  kus U on elektrilise jõuülekande tööpinge; |
| --- | --- |

c)

kui punkti 5.1.3.1 või 5.1.3.2 kohane nõutav isolatsioonitakistuse minimaalne väärtus on 500 Ω/V, paigaldatakse takisti väärtusega Ro elektrilise šassii ja kõrgepingesiini selle poole vahele, mille 5.A lisa punktile 2.2.3 vastavalt mõõdetud väärtus U1 või U2 on väiksem. Takisti Ro suurus peab olema selline, et:

1/(1/(475×U) – 1/Ri) ≤ Ro < 1/(1/(500×U) – 1/Ri),

kus U on elektrilise jõuülekande tööpinge;

6. lisa 1. liide

Maanteesõidukite ja -süsteemide olulised omadused

1.

Üldteave

1.1.

Mark (tootja kaubanimi): ...

1.2.

Tüüp: ...

1.3.

Sõiduki kategooria: ...

1.4.

Kaubanimi/-nimed (olemasolu korral): ...

1.5.

Tootja nimi ja aadress: ...

1.6.

Vajaduse korral tootja esindaja nimi ja aadress: ...

1.7.

Sõiduki joonis ja/või foto: ...

1.8.

Laetava energiasalvestussüsteemi tüübikinnitusnumber: ...

2.

Elektrimootor (veomootor)

2.1.

Tüüp (mähis, ergutusvool): ...

2.2.

Suurim kasulik võimsus ja/või suurim võimsus 30 minuti jooksul (kW): ...

3.

Laetav energiasalvestussüsteem

3.1.

Laetava energiasalvestussüsteemi kaubanimi ja kaubamärk: ...

3.2.

Kõikide akuelemendi tüüpide loetelu: ...

3.2.1.

Akuelemendi tehnoloogia: ...

3.2.2.

Füüsilised mõõtmed: ...

3.2.3.

Akuelemendi mahtuvus (Ah): ...

3.3.

Laetava energiasalvestussüsteemi kirjeldus või joonis(ed) või pilt/pildid, mis selgitavad järgmist:

3.3.1.

Konstruktsioon: ...

3.3.2.

Konfiguratsioon (akuelementide arv, ühendusviis jne): ...

3.3.3.

Mõõtmed: ...

3.3.4.

Korpus (ehitus, materjalid ja mõõtmed): ...

3.4.

Elektriline spetsifikatsioon: ...

3.4.1.

Nimipinge (V): ...

3.4.2.

Tööpinge (V): ...

3.4.3.

Mahtuvus (Ah): ...

3.4.4.

Maksimaalne voolutugevus (A): ...

3.5.

Gaasi rekombineerumise määr (protsentides): ...

3.6.

Kirjeldus või joonis(ed) või pilt/pildid, mis selgitavad laetava energiasalvestussüsteemi paigaldamist sõidukisse: ...

3.6.1.

Füüsiline tugi: ...

3.7.

Termoregulatsiooni tüüp: ...

3.8.

Elektrooniline juhtimine: ...

4.

Kütuseelement (olemasolu korral)

4.1.

Kütuseelemendi kaubanimi ja kaubamärk: ...

4.2.

Kütuseelemendi tüübid: ...

4.3.

Nimipinge (V): ...

4.4.

Elementide arv: ...

4.5.

Jahutussüsteemi tüüp (olemasolu korral): ...

4.6.

Maksimaalne võimsus (kW): ...

5.

Kaitse ja/või voolukatkesti

5.1.

Tüüp: ...

5.2.

Tööpiirkonna skeem: ...

6.

Elektrijuhtmestik

6.1.

Tüüp: ...

7.

Kaitse elektrilöögi vastu

7.1.

Kaitselahenduse kirjeldus: ...

8.

Lisateave

8.1.

Energiavarustusahela komponentidest koosneva seadmestiku lühikirjeldus või selle asukohta näitavad joonised/pildid: ...

8.2.

Toiteahela kõikide elektriliste funktsioonide skeem: ...

8.3.

Tööpinge (V): ...

6. lisa 2. liide

Laetava energiasalvestussüsteemi olulised omadused

1.

Laetav energiasalvestussüsteem

1.1.

Laetava energiasalvestussüsteemi kaubanimi ja kaubamärk: ...

1.2.

Kõikide akuelemendi tüüpide loetelu: ...

1.2.1.

Akuelemendi tehnoloogia: ...

1.2.2.

Füüsilised mõõtmed: ...

1.2.3.

Akuelemendi mahtuvus (Ah): ...

1.3.

Laetava energiasalvestussüsteemi kirjeldus või joonis(ed) või pilt/pildid, mis selgitavad järgmist:

1.3.1.

Konstruktsioon: ...

1.3.2.

Konfiguratsioon (akuelementide arv, ühendusviis jne): ...

1.3.3.

Mõõtmed: ...

1.3.4.

Korpus (ehitus, materjalid ja mõõtmed): ...

1.4.

Elektriline spetsifikatsioon

1.4.1.

Nimipinge (V): ...

1.4.2.

Tööpinge (V): ...

1.4.3.

Mahtuvus (Ah): ...

1.4.4.

Maksimaalne voolutugevus (A): ...

1.5.

Gaasi rekombineerumise määr (protsentides): ...

1.6.

Kirjeldus või joonis(ed) või pilt/pildid, mis selgitavad laetava energiasalvestussüsteemi paigaldamist sõidukisse: ...

1.6.1.

Füüsiline tugi: ...

1.7.

Termoregulatsiooni tüüp: ...

1.8.

Elektrooniline juhtimine: ...

1.9.

Selliste sõidukite kategooria, millele on võimalik paigaldada laetavat energiasalvestussüsteemi:

---

7.A LISA

Kontrollimeetod katseasutuste jaoks sõiduki elektrilise konstruktsiooni dokumendipõhise isolatsioonitakistuse vastavuse kinnitamiseks pärast kokkupuudet veega

Käesolevas lisas kirjeldatakse kohaldatavaid nõudeid, kui tootja kõrgepingeseadet või süsteemi komponente sertifitseeritakse pigem vee kahjuliku mõju eest kaitstuse kui füüsilise katse kohaselt. Sõiduki elektriline konstruktsioon või elektrilised osad peavad üldjuhul vastama nõuetele, mis on kindlaks määratud punktides „5.1.1. Otsepuute eest kaitsmine“, „5.1.2. Kaudpuute eest kaitsmine“ ja „5.1.3. Isolatsioonitakistus“ ja seda kontrollib katseasutus eraldi. Sõidukitootjad esitavad katseasutustele teabe, mis võimaldab võrdluspunktina kindlaks teha iga kõrgepingekomponendi paigalduskoha sõiduki sees või peal.

1.

| a) | kuidas tootja mageveega katsetas sõiduki elektrilise konstruktsiooni isolatsioonitakistuse vastavust; |
| --- | --- |

a)

kuidas tootja mageveega katsetas sõiduki elektrilise konstruktsiooni isolatsioonitakistuse vastavust;

| b) | kuidas pärast katse tegemist kontrolliti kõrgepingekomponenti või -süsteemi vee sissetungimise suhtes ja kuidas iga kõrgepingekomponent või -süsteem olenevalt paigalduskohast vastas asjakohasele kaitseastmele. |
| --- | --- |

b)

kuidas pärast katse tegemist kontrolliti kõrgepingekomponenti või -süsteemi vee sissetungimise suhtes ja kuidas iga kõrgepingekomponent või -süsteem olenevalt paigalduskohast vastas asjakohasele kaitseastmele.

2.

Katseasutus kontrollib ja kinnitab nende dokumenteeritud tingimuste paikapidavust, mida järgiti ja mida tuli täita tootja sertifitseerimisprotsessi käigus.

2.1.

Kaitsekesta sees oleva niiskuse osaline kondenseerumine katse ajal on lubatud. Võimalikku tekkinud kondensaati ei loeta vee sissetungiks. Katsel arvutatakse katsetatava kõrgepingesüsteemi või -komponendi pindala 10 % täpsusega. Võimaluse korral lülitatakse katsetatav kõrgepingekomponent või -süsteem sisse. Kui katsetatav kõrgepingekomponent või -süsteem on pingestatud, võetakse piisavad ohutusmeetmed.

2.2.

| a) | düüsi sisediameeter: 6,3 mm; |
| --- | --- |

a)

düüsi sisediameeter: 6,3 mm;

| b) | voolukiirus: 11,9–13,2 l/min; |
| --- | --- |

b)

voolukiirus: 11,9–13,2 l/min;

| c) | veesurve düüsis: umbes 30 kPa (0,3 bar); |
| --- | --- |

c)

veesurve düüsis: umbes 30 kPa (0,3 bar);

| d) | katse kestus katsetatava kõrgepingekomponendi või -süsteemi pinna 1 m2 kohta: 1 min; |
| --- | --- |

d)

katse kestus katsetatava kõrgepingekomponendi või -süsteemi pinna 1 m2 kohta: 1 min;

| e) | katse minimaalne kestus: 3 min; |
| --- | --- |

e)

katse minimaalne kestus: 3 min;

| f) | düüsi ja katsetatava kõrgepingekomponendi või -süsteemi pinna vahekaugus: umbes 3 m (seda kaugust võib vähendada, kui see on vajalik nõuetekohase märgamise tagamiseks ülespoole pihustamisel). |
| --- | --- |

f)

düüsi ja katsetatava kõrgepingekomponendi või -süsteemi pinna vahekaugus: umbes 3 m (seda kaugust võib vähendada, kui see on vajalik nõuetekohase märgamise tagamiseks ülespoole pihustamisel).

Image 17

  Joonis 1 Standardne katsedüüs

Mõõtmed millimeetrites. D on 6,3 mm, nagu on määratud punktis 2.2. a.

2.3.

| a) | kaitsekest kaitseb komponenti altpoolt tulevate otseste veepritsmete eest ja ei ole nähtav; |
| --- | --- |

a)

kaitsekest kaitseb komponenti altpoolt tulevate otseste veepritsmete eest ja ei ole nähtav;

| b) | katse tehakse pihustuskatse pihustiga, nagu on näidatud joonisel 2; |
| --- | --- |

b)

katse tehakse pihustuskatse pihustiga, nagu on näidatud joonisel 2;

| c) | pihusti liikuv kaitsekate eemaldatakse ja masin pihustatakse üle kõigist tegelikus kasutuses võimalikest suundadest; |
| --- | --- |

c)

pihusti liikuv kaitsekate eemaldatakse ja masin pihustatakse üle kõigist tegelikus kasutuses võimalikest suundadest;

| d) | veesurve reguleeritakse nii, et vooluhulk oleks (10 ±0,5) l/min (veesurve umbes 80–100 kPa (0,8–1,0 bar)); |
| --- | --- |

d)

veesurve reguleeritakse nii, et vooluhulk oleks (10 ±0,5) l/min (veesurve umbes 80–100 kPa (0,8–1,0 bar));

| e) | katse kestus on 1 minut masina arvutusliku pinna iga ruutmeetri kohta (välja arvatud kinnituspinnad ja jahutusribid), minimaalse kogukestusega 5 minutit. |
| --- | --- |

e)

katse kestus on 1 minut masina arvutusliku pinna iga ruutmeetri kohta (välja arvatud kinnituspinnad ja jahutusribid), minimaalse kogukestusega 5 minutit.

Image 18

  Joonis 2 Pihustuskatse pihusti

Näidatud vastavalt noolele A (eemaldatud kaitsekattega)

IEC 927/01

Mõõtmed millimeetrites.

Märkus

| 1. | Ventiil |
| --- | --- |
| 2. | Manomeeter |
| 3. | Voolik |
| 4. | Liikuv kaitsekate, alumiinium |
| 5. | Pihusti |
| 6. | Vastukaal |
| 7. | Pihusti, messing, 121 ava ⌀ 0,5:






  a. | keskava |

1.

Ventiil

2.

Manomeeter

3.

Voolik

4.

Liikuv kaitsekate, alumiinium

5.

Pihusti

6.

Vastukaal

7.

Pihusti, messing, 121 ava ⌀ 0,5:

a.

keskava

| b. | 12 ava siseringis, sammuga 30° |
| --- | --- |

b.

12 ava siseringis, sammuga 30°

| c. | 24 ava välisringis, sammuga 15° |
| --- | --- |

c.

24 ava välisringis, sammuga 15°

8.

Katsetatav masin

3.

| a) | elektrilist šassiid imiteeritakse elektrijuhiga, näiteks metallplaadiga, ja komponendid kinnitatakse selle külge standardsete kinnitusvahenditega; |
| --- | --- |

a)

elektrilist šassiid imiteeritakse elektrijuhiga, näiteks metallplaadiga, ja komponendid kinnitatakse selle külge standardsete kinnitusvahenditega;

| b) | kaablid, kui on, tuleb kinnitada komponentide külge. |
| --- | --- |

b)

kaablid, kui on, tuleb kinnitada komponentide külge.

4.

Osad, mis ei ole ette nähtud töö ajal märjaks saama, ei tohi märjaks saada ja kõrgepingekomponentide või -süsteemide sees ei tohi koguneda nendeni jõuda võiv vesi.

---

7.B LISA

Sõidukipõhine katsemeetod vee mõju eest kaitsmiseks

1.   Pesemine

Selle katse eesmärk on imiteerida sõidukite tavapärast pesemist, kuid mitte eripuhastust suure veesurvega või altpesuga.

Selle katsega seotud sõiduki osad on üleminekukohad, st tihendid selliste osade vahel, nagu poritiivad, klaasitihendid, avatavate osade servad, esivõre servad ja laternate tihendid.

Kõik üleminekukohad peavad veejoaga kokku puutuma ja düüsist tuleb neile veejuga suunata kõigist suundadest, järgides IPX5 kohaseid tingimusi vastavalt standardile, nagu on kindlaks määratud 7.A lisas.

2.   Läbi seisva vee sõitmine

Sõidukiga sõidetakse umbes 1,5 minuti jooksul umbes 500 m pikkune lõik kiirusel 20 km/h 10 cm sügavuses basseinis. Kui basseini pikkus on alla 500 m, peab sõiduk seda läbima mitu korda. Katse kestus kokku, kaasa arvatud basseinist väljaspool viibimise perioodid, peab olema lühem kui 10 minutit.

---

8. LISA

Vesinikuheite määramine laetava energiasalvestussüsteemi laadimise ajal

1.   Sissejuhatus

Käesolevas lisas kirjeldatakse kõikide maanteesõidukite kohta kehtivat käesoleva eeskirja punkti 5.4 kohast vesinikuheite määramise korda laetava energiasalvestussüsteemi laadimise ajal.

2.   Katse kirjeldus

Vesinikuheite katse (8. lisa joonis 1) tehakse vesinikuheite määramiseks laetava energiasalvestussüsteemi laadimise ajal laaduriga. Katse hõlmab järgmisi etappe:

| a) | sõiduki või laetava energiasalvestussüsteemi ettevalmistamine; |
| --- | --- |

a)

sõiduki või laetava energiasalvestussüsteemi ettevalmistamine;

| b) | laetava energiasalvestussüsteemi tühjakslaadimine; |
| --- | --- |

b)

laetava energiasalvestussüsteemi tühjakslaadimine;

| c) | vesinikuheite määramine tavapärase laadimise ajal; |
| --- | --- |

c)

vesinikuheite määramine tavapärase laadimise ajal;

| d) | vesinikuheite määramine laadimise ajal laaduri rikke korral. |
| --- | --- |

d)

vesinikuheite määramine laadimise ajal laaduri rikke korral.

3.   Katsed

3.1.   Sõidukipõhine katse

| 3.1.1. | Sõiduk peab olema mehaaniliselt korras ja sõitnud katsele eelneva seitsme päeva jooksul vähemalt 300 km. Sõiduk on selle ajavahemiku jooksul varustatud vesinikuheite määramise katses kasutatava laetava energiasalvestussüsteemiga. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Kui laetavat energiasalvestussüsteemi kasutatakse keskkonnatemperatuurist kõrgemal temperatuuril, järgib käitaja laetava energiasalvestussüsteemi temperatuuri hoidmiseks tavapärases tööpiirkonnas tootja ettenähtud korda.
  Tootja esindaja peab olema võimeline tõendama, et laetava energiasalvestussüsteemi temperatuuri konditsioneerimissüsteem ei ole kahjustatud ning et selles ei esine jõudlust mõjutavaid rikkeid. |
| --- | --- |

3.1.2.

Tootja esindaja peab olema võimeline tõendama, et laetava energiasalvestussüsteemi temperatuuri konditsioneerimissüsteem ei ole kahjustatud ning et selles ei esine jõudlust mõjutavaid rikkeid.

3.2.   Komponendipõhine katse

| 3.2.1. | Laetav energiasalvestussüsteem peab olema heas mehaanilises seisukorras ning läbinud vähemalt 5 standardtsüklit (9. lisa 1. liite kohaselt). |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Kui laetavat energiasalvestussüsteemi kasutatakse ümbritseva õhu temperatuurist kõrgemal temperatuuril, järgib käitaja laetava energiasalvestussüsteemi temperatuuri hoidmiseks tavapärases tööpiirkonnas tootja ettenähtud korda.
  Tootja esindaja peab olema võimeline tõendama, et laetava energiasalvestussüsteemi temperatuuri konditsioneerimissüsteem ei ole kahjustatud ning et selles ei esine jõudlust mõjutavaid rikkeid.




  Joonis 8.1 Vesinikuheite määramine laetava energiasalvestussüsteemi laadimise ajal |
| --- | --- |

3.2.2.

Tootja esindaja peab olema võimeline tõendama, et laetava energiasalvestussüsteemi temperatuuri konditsioneerimissüsteem ei ole kahjustatud ning et selles ei esine jõudlust mõjutavaid rikkeid.

Image 19

  Joonis 8.1 Vesinikuheite määramine laetava energiasalvestussüsteemi laadimise ajal

4.   Vesinikuheite katses kasutatav katsevarustus

4.1.   Veojõustend

Veojõustend peab vastama eeskirja nr 83 06-seeria muudatuste nõuetele.

4.2.   Vesinikuheite mõõtmise kamber

Vesinikuheite mõõtmiseks kasutatakse gaasikindlat mõõtmiskambrit, millesse katsealune sõiduk või laetav energiasalvestussüsteem ära mahub. Sõidukile või laetavale energiasalvestussüsteemile peab olema ligipääs igast küljest ja tihendatud kamber peab olema gaasikindel käesoleva 8. lisa 1. liite kohaselt. Kambri sisepind on vesinikku mitteläbilaskev ja vesinikuga mittereageeriv. Temperatuuri konditsioneerimissüsteem on võimeline kontrollima kambri siseõhu temperatuuri ja säilitama ettenähtud temperatuuri keskmise lubatud hälbega ±2 K kogu katse vältel.

Vesinikuheitest tingitud ruumalamuutuste arvessevõtmiseks võib kasutada muutuva ruumalaga kambrit või muud tüüpi katsevarustust. Muutuva ruumalaga kamber paisub ja tõmbub kokku selles tekkiva vesinikuheite mõjul. Kaks võimalikku meetodit siseruumala muutumise arvessevõtmiseks on liigutatavad paneelid või lõõtskonstruktsioon, mille puhul kambris asuvad gaasikindlad kotid paisuvad ja tõmbuvad kokku siserõhu muutuste mõjul, osaledes kambrivälise õhu vahetuses. Ruumalamuutusi arvestav mis tahes konstruktsioon peab säilitama kambri terviklikkuse vastavalt 8. lisa 1. liitele.

Igasugune mahu kohandamise meetod peab tagama, et kambri siserõhu ja õhurõhu vahe ei oleks suurem kui ±5 kPa.

Kambris peab saama fikseerida püsiva mahu. Muutuva ruumalaga kamber peab võimaldama „nominaalse ruumala“ muutusi (vt 8. lisa 1. liite punkt 2.1.1), et võtta arvesse vesinikuheite tekkimist katse käigus.

4.3.   Analüütilised süsteemid

| 4.3.1. | Vesinikuanalüsaator |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.1.1. | Kambris oleva atmosfääri jälgimiseks kasutatakse vesinikuanalüsaatorit (elektrokeemilise detektori tüüpi) või soojusjuhtivuse mõõtmist võimaldavat kromatograafi. Gaasiproov võetakse kambri ühe külgseina või lae keskpunktist ning analüsaatori kõrvalt mööduv gaasivool juhitakse kambrisse tagasi, eelistatult punktis, mis asub vahetult segamisventilaatori järel. |
| --- | --- |

4.3.1.1.

| 4.3.1.2. | Vesinikuanalüsaatori reageerimisaeg on 90 protsendi lõppnäitude puhul lühem kui 10 sekundit. Selle stabiilsus on 15 minuti vältel kõikide mõõtepiirkondade puhul nullväärtusel parem kui 2 protsenti skaala lõppväärtusest ning 80 protsendi juures ±20 protsenti skaala lõppväärtusest. |
| --- | --- |

4.3.1.2.

| 4.3.1.3. | Analüsaatori näitude korratavus, mida väljendatakse ühe standardhälbena, on kõikide mõõtepiirkondade puhul nullväärtusel parem kui 1 protsent skaala lõppväärtusest ning 80 protsendi juures ±20 protsenti skaala lõppväärtusest. |
| --- | --- |

4.3.1.3.

| 4.3.1.4. | Analüsaatori tööpiirkonnad valitakse nii, et mõõtmis-, kalibreerimis- ja lekketuvastustoimingute vältel saavutatakse parim lahutusvõime. |
| --- | --- |

4.3.1.4.

| 4.3.2. | Vesinikuanalüsaatori andmesalvestussüsteem
  Vesinikuanalüsaator on varustatud seadmega, mis registreerib elektrilisi väljundsignaale sagedusega vähemalt üks kord minutis. Registreerimissüsteemi töö näitajad peavad vastama vähemalt registreeritavale signaalile ning kindlustama tulemuste püsisalvestamise. Registreerimisel on tavapärase laadimiskatse ja laadimisriket hõlmava katse algus ja lõpp selgesti tähistatud. |
| --- | --- |

4.3.2.

Vesinikuanalüsaator on varustatud seadmega, mis registreerib elektrilisi väljundsignaale sagedusega vähemalt üks kord minutis. Registreerimissüsteemi töö näitajad peavad vastama vähemalt registreeritavale signaalile ning kindlustama tulemuste püsisalvestamise. Registreerimisel on tavapärase laadimiskatse ja laadimisriket hõlmava katse algus ja lõpp selgesti tähistatud.

4.4.   Temperatuuri registreerimine

| 4.4.1. | Kambri temperatuuri registreeritakse kahes punktis temperatuurianduritega, mis on omavahel ühendatud ja näitavad seetõttu keskmist väärtust. Mõõtmispunktid ulatuvad iga külgseina vertikaalsest keskjoonest kõrgusel 0,9 ±0,2 m umbes 0,1 m võrra kambri sisemusse. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Akuelementide keskkonna temperatuuri registreeritakse vastavate andurite abil. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Temperatuure registreeritakse vesinikuheite mõõtmise ajal sagedusega vähemalt üks kord minutis. |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | Temperatuuri registreerimissüsteemi täpsus peab olema ±1,0 K ning temperatuuri peab olema võimalik tuvastada täpsusega ±0,1 K. |
| --- | --- |

4.4.4.

| 4.4.5. | Registreerimis- või andmetöötlussüsteem peab võimaldama määrata aega täpsusega ±15 sekundit. |
| --- | --- |

4.4.5.

4.5.   Rõhu registreerimine

| 4.5.1. | Katsealal mõõdetava õhurõhu ja kambri siserõhu vahelist erinevust Δp registreeritakse kogu vesinikuheite mõõtmise protsessi vältel sagedusega vähemalt üks kord minutis. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Rõhu registreerimissüsteemi mõõtetäpsus on ±2 hPa ning rõhunäitu peab olema võimalik tuvastada täpsusega ±0,2 hPa. |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | Registreerimis- või andmetöötlussüsteem peab võimaldama määrata aega täpsusega ±15 sekundit. |
| --- | --- |

4.5.3.

4.6.   Pinge ja voolutugevuse registreerimine

| 4.6.1. | Laaduri pinget ja voolutugevust (akus) registreeritakse vesinikuheite mõõtmise ajal sagedusega vähemalt üks kord minutis. |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.2. | Pinge registreerimissüsteemi mõõtetäpsus peab olema ±1 V ning pingenäitu peab olema võimalik tuvastada täpsusega ±0,1 V. |
| --- | --- |

4.6.2.

| 4.6.3. | Voolutugevuse registreerimissüsteemi mõõtetäpsus on ±0,5 A ning voolutugevuse näitu peab olema võimalik tuvastada täpsusega ±0,05 A. |
| --- | --- |

4.6.3.

| 4.6.4. | Registreerimis- või andmetöötlussüsteem peab võimaldama määrata aega täpsusega ±15 sekundit. |
| --- | --- |

4.6.4.

4.7.   Ventilaatorid

Kamber on varustatud ühe või mitme ventilaatori või puhuriga, millega saavutatakse voolukiirus 0,1–0,5 m3/s, et tagada kambri atmosfääri põhjalik segunemine. Mõõtmiste ajal on võimalik saavutada kambris ühtlane temperatuur ja vesiniku kontsentratsioon. Ventilaatorite või puhurite otsene õhuvool ei tohi kambris olevale sõidukile langeda.

4.8.   Gaasid

| 4.8.1. | Kalibreerimiseks ja seadmete kasutamiseks peavad olema kättesaadavad järgmised puhtad gaasid:






  a) | puhastatud sünteetiline õhk (puhtus < 1 ppm C1 ekvivalenti; < 1 ppm CO; < 400 ppm CO2; < 0,1 ppm NO ); hapnikusisaldus 18 kuni 21 mahuprotsenti; |
| --- | --- | --- |

4.8.1.

a)

puhastatud sünteetiline õhk (puhtus < 1 ppm C1 ekvivalenti; < 1 ppm CO; < 400 ppm CO2; < 0,1 ppm NO ); hapnikusisaldus 18 kuni 21 mahuprotsenti;

| b) | vesinik (H2), minimaalne puhtus 99,5 %. |
| --- | --- |

b)

vesinik (H2), minimaalne puhtus 99,5 %.

| 4.8.2. | Kalibreerimis- ja võrdlusgaasid sisaldavad vesiniku (H2) ja puhastatud sünteetilise õhu segusid. Kalibreerimisgaasi tegelikud kontsentratsioonid peavad jääma nimiväärtustest ±2 protsendi piiresse. Gaasijaoturi abil saadud lahjendatud gaaside puhul on täpsus ±2 protsenti nimiväärtusest. 8. lisa 1. liites ette nähtud kontsentratsioonid võib saavutada ka gaasijaoturi abil, kasutades lahjendusgaasina puhastatud sünteetilist õhku. |
| --- | --- |

4.8.2.

5.   Katsemenetlus

Katse hõlmab järgmist viit etappi:

| a) | sõiduki või laetava energiasalvestussüsteemi ettevalmistamine; |
| --- | --- |

a)

sõiduki või laetava energiasalvestussüsteemi ettevalmistamine;

| b) | laetava energiasalvestussüsteemi tühjakslaadimine; |
| --- | --- |

b)

laetava energiasalvestussüsteemi tühjakslaadimine;

| c) | vesinikuheite määramine tavapärase laadimise ajal; |
| --- | --- |

c)

vesinikuheite määramine tavapärase laadimise ajal;

| d) | laetava energiasalvestussüsteemi tühjakslaadimine; |
| --- | --- |

d)

laetava energiasalvestussüsteemi tühjakslaadimine;

| e) | vesinikuheite määramine laadimise ajal laaduri rikke korral. |
| --- | --- |

e)

vesinikuheite määramine laadimise ajal laaduri rikke korral.

Kui sõidukit või laetavat energiasalvestussüsteemi tuleb kahe etapi vahel liigutada, lükatakse see järgmisesse katsealasse.

5.1.   Sõidukipõhine katse

| 5.1.1. | Sõiduki ettevalmistamine
  Laetava energiasalvestussüsteemi vananemist kontrollitakse tõendamaks, et sõiduk on katsele eelneva viimase seitsme päeva jooksul vähemalt 300 km läbi sõitnud. Selle perioodi vältel peab sõiduk olema varustatud laetava energiasalvestussüsteemiga, millega tehakse vesinikuheite katse. Kui seda ei ole võimalik näidata, kohaldatakse järgmist korda. |
| --- | --- |

5.1.1.

Laetava energiasalvestussüsteemi vananemist kontrollitakse tõendamaks, et sõiduk on katsele eelneva viimase seitsme päeva jooksul vähemalt 300 km läbi sõitnud. Selle perioodi vältel peab sõiduk olema varustatud laetava energiasalvestussüsteemiga, millega tehakse vesinikuheite katse. Kui seda ei ole võimalik näidata, kohaldatakse järgmist korda.

| 5.1.1.1. | Laetava energiasalvestussüsteemi tühjakslaadimised ja esmased laadimised
  Katset alustatakse sõiduki laetava energiasalvestussüsteemi tühjakslaadimisega, sõites katserajal või veojõustendil 30 minutit ühtlase kiirusega, mis moodustab 70 ±5 % sõiduki maksimumkiirusest.
  Tühjakslaadimine lõpetatakse, kui:






  a) | sõiduk pole võimeline liikuma kiirusega 65 % maksimaalsest kiirusest 30 minuti jooksul või |
| --- | --- | --- |

5.1.1.1.

Katset alustatakse sõiduki laetava energiasalvestussüsteemi tühjakslaadimisega, sõites katserajal või veojõustendil 30 minutit ühtlase kiirusega, mis moodustab 70 ±5 % sõiduki maksimumkiirusest.

Tühjakslaadimine lõpetatakse, kui:

a)

sõiduk pole võimeline liikuma kiirusega 65 % maksimaalsest kiirusest 30 minuti jooksul või

| b) | sõiduki standardsed pardaseadmed osutavad juhile, et sõiduk tuleb peatada või |
| --- | --- |

b)

sõiduki standardsed pardaseadmed osutavad juhile, et sõiduk tuleb peatada või

| c) | sõiduk on läbinud 100 km. |
| --- | --- |

c)

sõiduk on läbinud 100 km.

| 5.1.1.2. | Laetava energiasalvestussüsteemi esmane laadimine
  Laadimist tehakse:






  a) | laaduriga; |
| --- | --- | --- |

5.1.1.2.

Laadimist tehakse:

a)

laaduriga;

| b) | keskkonnatemperatuuril 293–303 K. |
| --- | --- |

b)

keskkonnatemperatuuril 293–303 K.

Mis tahes tüüpi väliste laadurite kasutamine toimingus on välistatud.

Laetava energiasalvestussüsteemi laadimise lõpetamise kriteeriumid vastavad laaduri töö automaatse peatumise tingimustele.

Käesolev kord hõlmab ka kõiki tüüpi erilaadimisi, mida saab alustada automaatselt või käsitsi, nagu näiteks tasanduslaadimised või hoolduslaadimised.

| 5.1.1.3. | Punktides 5.1.1.1 ja 5.1.1.2 sätestatud toimingut korratakse kaks korda. |
| --- | --- |

5.1.1.3.

| 5.1.2. | Laetava energiasalvestussüsteemi tühjakslaadimine
  Laetava energiasalvestussüsteemi tühjakslaadimiseks sõidetakse katserajal või veojõustendil 30 minutit ühtlase kiirusega, mis moodustab 70 ±5 % sõiduki maksimumkiirusest.
  Tühjendamine peatatakse:






  a) | kui sõiduki standardsed pardaseadmed osutavad juhile, et sõiduk tuleb peatada, või |
| --- | --- | --- |

5.1.2.

Laetava energiasalvestussüsteemi tühjakslaadimiseks sõidetakse katserajal või veojõustendil 30 minutit ühtlase kiirusega, mis moodustab 70 ±5 % sõiduki maksimumkiirusest.

Tühjendamine peatatakse:

a)

kui sõiduki standardsed pardaseadmed osutavad juhile, et sõiduk tuleb peatada, või

| b) | kui sõiduki maksimumkiirus on väiksem kui 20 km/h. |
| --- | --- |

b)

kui sõiduki maksimumkiirus on väiksem kui 20 km/h.

| 5.1.3. | Kütuseaurude eraldumine
  Sõiduk pargitakse kütuseaurude eraldumise alasse 15 minuti jooksul alates punktis 5.1.2 kindlaks määratud aku tühjakslaadimise lõpetamisest. Sõiduk pargitakse sinna laetava energiasalvestussüsteemi tühjakslaadimise lõpetamise ja tavapärase laadimise ajal tehtava vesinikuheite katse alustamise vaheliseks perioodiks, mille pikkus on vähemalt 12 tundi ja maksimaalselt 36 tundi. Selle perioodi vältel seisab sõiduk temperatuuril 293 ±2 K. |
| --- | --- |

5.1.3.

Sõiduk pargitakse kütuseaurude eraldumise alasse 15 minuti jooksul alates punktis 5.1.2 kindlaks määratud aku tühjakslaadimise lõpetamisest. Sõiduk pargitakse sinna laetava energiasalvestussüsteemi tühjakslaadimise lõpetamise ja tavapärase laadimise ajal tehtava vesinikuheite katse alustamise vaheliseks perioodiks, mille pikkus on vähemalt 12 tundi ja maksimaalselt 36 tundi. Selle perioodi vältel seisab sõiduk temperatuuril 293 ±2 K.

| 5.1.4. | Vesinikuheite katse tavapärase laadimise ajal |
| --- | --- |

5.1.4.

| 5.1.4.1. | Enne kütuseaurude eraldumise perioodi lõppu tuulutatakse mõõtmiskambrit mitme minuti vältel, kuni saavutatakse stabiilne vesinikufoon. Kambri segamisventilaator(id) tuleb sel hetkel samuti sisse lülitada. |
| --- | --- |

5.1.4.1.

| 5.1.4.2. | Vesinikuanalüsaator nullitakse vahetult enne katset ja määratakse kindlaks selle mõõteulatus. |
| --- | --- |

5.1.4.2.

| 5.1.4.3. | Kütuseaurude eraldumise lõppedes toimetatakse mittetöötava mootoriga ning avatud akende ja pagasiruumiga katsesõiduk mõõtmiskambrisse. |
| --- | --- |

5.1.4.3.

| 5.1.4.4. | Sõiduk ühendatakse vooluvõrku. Laetavat energiasalvestussüsteemi laetakse vastavalt punktis 5.1.4.7 sätestatud tavapärasele laadimiskorrale. |
| --- | --- |

5.1.4.4.

| 5.1.4.5. | Kambri uksed suletakse gaasikindlalt kahe minuti jooksul alates tavapärases laadimisetapis toimuvast elektrilisest lukustumisest. |
| --- | --- |

5.1.4.5.

| 5.1.4.6. | Tavapärast laadimist vesinikuheite katse tegemiseks alustatakse pärast kambri gaasikindlalt sulgemist. Mõõdetakse vesiniku kontsentratsioon, temperatuur ja õhurõhk, et registreerida tavapärase laadimise katse algnäidud CH2i, Ti ja Pi.
  Neid väärtusi kasutatakse vesinikuheite arvutamisel (8. lisa punkt 6). Tavapärase laadimise ajal ei tohi ümbritseva keskkonna temperatuur T kambris olla madalam kui 291 K ega kõrgem kui 295 K. |
| --- | --- |

5.1.4.6.

Neid väärtusi kasutatakse vesinikuheite arvutamisel (8. lisa punkt 6). Tavapärase laadimise ajal ei tohi ümbritseva keskkonna temperatuur T kambris olla madalam kui 291 K ega kõrgem kui 295 K.

| 5.1.4.7. | Tavapärase laadimise kord
  Tavapärane laadimine tehakse laaduri abil ja see hõlmab järgmisi etappe:






  a) | laadimine püsival võimsusel ajavahemiku t1 vältel; |
| --- | --- | --- |

5.1.4.7.

Tavapärane laadimine tehakse laaduri abil ja see hõlmab järgmisi etappe:

a)

laadimine püsival võimsusel ajavahemiku t1 vältel;

| b) | ülelaadimine püsival voolutugevusel ajavahemiku t2 vältel. Ülelaadimisel kasutatava voolutugevuse näeb ette tootja ning see vastab tasanduslaadimise ajal kasutatavale voolutugevusele. |
| --- | --- |

b)

ülelaadimine püsival voolutugevusel ajavahemiku t2 vältel. Ülelaadimisel kasutatava voolutugevuse näeb ette tootja ning see vastab tasanduslaadimise ajal kasutatavale voolutugevusele.

Laetava energiasalvestussüsteemi laadimise lõpetamise kriteeriumid vastavad laaduri töö automaatse peatumise tingimustele laadimisaja t1+t2 möödudes. Kõnealune laadimisaeg on piiratud ajavahemikuga t1 + 5 h, seda ka juhul, kui standardsed seadmed annavad juhile selgelt märku, et aku ei ole veel täielikult laetud.

| 5.1.4.8. | Vesinikuanalüsaator nullitakse vahetult enne katse lõppu ja määratakse kindlaks selle mõõteulatus. |
| --- | --- |

5.1.4.8.

| 5.1.4.9. | Heitkoguste proovivõtuaeg lõpeb t1 + t2 või t1 + 5 tundi pärast algse proovivõtu algust vastavalt 8. lisa punktile 5.1.4.6. Eri ajavahemike kestused registreeritakse. Mõõdetakse vesiniku kontsentratsiooni, temperatuuri ja õhurõhku, et registreerida tavapärase laadimise katse lõppnäidud CH2f, Tf ja Pf, mida kasutatakse 8. lisa punkti 6 kohasteks arvutusteks. |
| --- | --- |

5.1.4.9.

| 5.1.5. | Vesinikuheite katse laaduri rikke korral |
| --- | --- |

5.1.5.

| 5.1.5.1. | Katset alustatakse sõiduki laetava energiasalvestussüsteemi tühjakslaadimisega vastavalt 8. lisa punktile 5.1.2 maksimaalselt seitsme päeva jooksul alates eespool kirjeldatud katse lõpetamisest. |
| --- | --- |

5.1.5.1.

| 5.1.5.2. | Korratakse 8. lisa punktis 5.1.3 kindlaks määratud katse käiku. |
| --- | --- |

5.1.5.2.

| 5.1.5.3. | Enne kütuseaurude eraldumise perioodi lõppu tuulutatakse mõõtmiskambrit mitme minuti vältel, kuni saavutatakse stabiilne vesinikufoon. Kambri segamisventilaator(id) tuleb sel hetkel samuti sisse lülitada. |
| --- | --- |

5.1.5.3.

| 5.1.5.4. | Vesinikuanalüsaator nullitakse vahetult enne katset ja määratakse kindlaks selle mõõteulatus. |
| --- | --- |

5.1.5.4.

| 5.1.5.5. | Kütuseaurude eraldumise lõppedes toimetatakse mittetöötava mootoriga ning avatud akende ja pagasiruumiga katsesõiduk mõõtmiskambrisse. |
| --- | --- |

5.1.5.5.

| 5.1.5.6. | Sõiduk ühendatakse vooluvõrku. Laetavat energiasalvestussüsteemi laetakse vastavalt punktis 5.1.5.9 sätestatud rikkekohase laadimise korrale. |
| --- | --- |

5.1.5.6.

| 5.1.5.7. | Kambri uksed suletakse gaasikindlalt kahe minuti jooksul alates rikkekohases laadimisetapis toimuvast elektrilisest lukustumisest. |
| --- | --- |

5.1.5.7.

| 5.1.5.8. | Rikkekohast laadimist vesinikuheite katse tegemiseks alustatakse pärast kambri gaasikindlalt sulgemist. Mõõdetakse vesiniku kontsentratsioon, temperatuur ja õhurõhk, et registreerida rikkekohase laadimise katse algnäidud CH2i, Ti ja Pi.
  Neid väärtusi kasutatakse vesinikuheite arvutamisel (8. lisa punkt 6). Rikkekohase laadimise ajal ei tohi ümbritseva keskkonna temperatuur T kambris olla madalam kui 291 K ega kõrgem kui 295 K. |
| --- | --- |

5.1.5.8.

Neid väärtusi kasutatakse vesinikuheite arvutamisel (8. lisa punkt 6). Rikkekohase laadimise ajal ei tohi ümbritseva keskkonna temperatuur T kambris olla madalam kui 291 K ega kõrgem kui 295 K.

| 5.1.5.9. | Rikkekohase laadimise kord
  Rikkekohane laadimine tehakse sobiva laaduri abil ja see hõlmab järgmisi etappe:






  a) | laadimine püsival võimsusel ajavahemiku t′1 vältel; |
| --- | --- | --- |

5.1.5.9.

Rikkekohane laadimine tehakse sobiva laaduri abil ja see hõlmab järgmisi etappe:

a)

laadimine püsival võimsusel ajavahemiku t′1 vältel;

| b) | laadimine tootja soovitatud maksimaalsel voolutugevusel 30 minuti vältel. Selles etapis annab laadur tootja soovitatud maksimaalse voolutugevuse. |
| --- | --- |

b)

laadimine tootja soovitatud maksimaalsel voolutugevusel 30 minuti vältel. Selles etapis annab laadur tootja soovitatud maksimaalse voolutugevuse.

| 5.1.5.10. | Vesinikuanalüsaator nullitakse vahetult enne katse lõppu ja määratakse kindlaks selle mõõteulatus. |
| --- | --- |

5.1.5.10.

| 5.1.5.11. | Katseperiood lõpeb ajavahemiku t′1 + 30 minuti möödudes punktis 5.1.5.8 sätestatud esmase proovivõtmise algusest. Möödunud ajavahemike kestused registreeritakse. Mõõdetakse vesiniku kontsentratsiooni, temperatuuri ja õhurõhku, et registreerida rikkekohase laadimise katse lõppnäidud CH2f, Tf ja Pf, mida kasutatakse 8. lisa punkti 6 kohasteks arvutusteks. |
| --- | --- |

5.1.5.11.

5.2.   Komponendipõhine katse

| 5.2.1. | Laetava energiasalvestussüsteemi ettevalmistamine
  Laetava energiasalvestussüsteemi vananemist kontrollitakse veendumaks, et laetav energiasalvestussüsteem on töötanud vähemalt 5 standardtsüklit (8. lisa 1. liite kohaselt). |
| --- | --- |

5.2.1.

Laetava energiasalvestussüsteemi vananemist kontrollitakse veendumaks, et laetav energiasalvestussüsteem on töötanud vähemalt 5 standardtsüklit (8. lisa 1. liite kohaselt).

| 5.2.2. | Laetava energiasalvestussüsteemi tühjakslaadimine
  Laetav energiasalvestussüsteem laetakse tühjaks võimsusel, mis moodustab 70 ±5 % süsteemi nimivõimsusest.
  Tühjakslaadimine katkeb, kui on saavutatud tootja määratud minimaalne laetustase. |
| --- | --- |

5.2.2.

Laetav energiasalvestussüsteem laetakse tühjaks võimsusel, mis moodustab 70 ±5 % süsteemi nimivõimsusest.

Tühjakslaadimine katkeb, kui on saavutatud tootja määratud minimaalne laetustase.

| 5.2.3. | Kütuseaurude eraldumine
  15 minuti jooksul pärast laetava energiasalvestussüsteemi punkti 5.2.2 kohase tühjakslaadimise lõppemist tuleb laetav energiasalvestussüsteem paigutada kütuseaurude eraldumise alasse ning see peab paiknema seal enne vesinikuheite katse algust 12–36 tunni vältel temperatuuril 293 ±2 K. |
| --- | --- |

5.2.3.

15 minuti jooksul pärast laetava energiasalvestussüsteemi punkti 5.2.2 kohase tühjakslaadimise lõppemist tuleb laetav energiasalvestussüsteem paigutada kütuseaurude eraldumise alasse ning see peab paiknema seal enne vesinikuheite katse algust 12–36 tunni vältel temperatuuril 293 ±2 K.

| 5.2.4. | Vesinikuheite katse tavapärase laadimise ajal |
| --- | --- |

5.2.4.

| 5.2.4.1. | Enne laetava energiasalvestussüsteemi kütuseaurude eraldumise perioodi lõppu tuulutatakse mõõtmiskambrit mitme minuti vältel, kuni saavutatakse stabiilne vesinikufoon. Kambri segamisventilaator(id) tuleb sel hetkel samuti sisse lülitada. |
| --- | --- |

5.2.4.1.

| 5.2.4.2. | Vesinikuanalüsaator nullitakse vahetult enne katset ja määratakse kindlaks selle mõõteulatus. |
| --- | --- |

5.2.4.2.

| 5.2.4.3. | Kütuseaurude eraldumise perioodi lõppedes asetatakse laetav energiasalvestussüsteem mõõtmiskambrisse. |
| --- | --- |

5.2.4.3.

| 5.2.4.4. | Laetavat energiasalvestussüsteemi laetakse tavapärase laadimismenetluse abil punkti 5.2.4.7 kohaselt. |
| --- | --- |

5.2.4.4.

| 5.2.4.5. | Kambri uksed suletakse gaasikindlalt kahe minuti jooksul alates tavapärases laadimisetapis toimuvast elektrilisest lukustumisest. |
| --- | --- |

5.2.4.5.

| 5.2.4.6. | Tavapärast laadimist vesinikuheite katse tegemiseks alustatakse pärast kambri gaasikindlalt sulgemist. Mõõdetakse vesiniku kontsentratsioon, temperatuur ja õhurõhk, et registreerida tavapärase laadimise katse algnäidud CH2i, Ti ja Pi.
  Neid väärtusi kasutatakse vesinikuheite arvutamisel (8. lisa punkt 6). Tavapärase laadimise ajal ei tohi ümbritseva keskkonna temperatuur T kambris olla madalam kui 291 K ega kõrgem kui 295 K. |
| --- | --- |

5.2.4.6.

Neid väärtusi kasutatakse vesinikuheite arvutamisel (8. lisa punkt 6). Tavapärase laadimise ajal ei tohi ümbritseva keskkonna temperatuur T kambris olla madalam kui 291 K ega kõrgem kui 295 K.

| 5.2.4.7. | Tavapärase laadimise kord
  Tavapärane laadimine tehakse sobiva laaduri abil ja see hõlmab järgmisi etappe:






  a) | laadimine püsival võimsusel ajavahemiku t1 vältel; |
| --- | --- | --- |

5.2.4.7.

Tavapärane laadimine tehakse sobiva laaduri abil ja see hõlmab järgmisi etappe:

a)

laadimine püsival võimsusel ajavahemiku t1 vältel;

| b) | ülelaadimine püsival voolutugevusel ajavahemiku t2 vältel. Ülelaadimisel kasutatava voolutugevuse näeb ette tootja ning see vastab tasanduslaadimise ajal kasutatavale voolutugevusele. |
| --- | --- |

b)

ülelaadimine püsival voolutugevusel ajavahemiku t2 vältel. Ülelaadimisel kasutatava voolutugevuse näeb ette tootja ning see vastab tasanduslaadimise ajal kasutatavale voolutugevusele.

Laetava energiasalvestussüsteemi laadimise lõpetamise kriteeriumid vastavad laaduri töö automaatse peatumise tingimustele laadimisaja t1+t2 möödudes. Kõnealune laadimisaeg on piiratud ajavahemikuga t1 + 5 h, seda ka juhul, kui vastavad seadmed annavad selgelt märku, et laetav energiasalvestussüsteem ei ole veel täielikult laetud.

| 5.2.4.8. | Vesinikuanalüsaator nullitakse vahetult enne katse lõppu ja määratakse kindlaks selle mõõteulatus. |
| --- | --- |

5.2.4.8.

| 5.2.4.9. | Heitkoguste proovivõtuaeg lõpeb t1 + t2 või t1 + 5 tundi pärast algse proovivõtu algust vastavalt punkti 5.2.4.6 nõuetele. Eri ajavahemike kestused registreeritakse. Mõõdetakse vesiniku kontsentratsiooni, temperatuuri ja õhurõhku, et registreerida tavapärase laadimise katse lõppnäidud CH2f, Tf ja Pf, mida kasutatakse 8. lisa punkti 6 kohasteks arvutusteks. |
| --- | --- |

5.2.4.9.

| 5.2.5. | Vesinikuheite katse laaduri rikke korral |
| --- | --- |

5.2.5.

| 5.2.5.1. | Katsemenetlust alustatakse hiljemalt seitse päeva pärast punktis 5.2.4 nimetatud katse lõpetamist ning menetlus algab sõiduki laetava energiasalvestussüsteemi tühjakslaadimisega punkti 5.2.2 kohaselt. |
| --- | --- |

5.2.5.1.

| 5.2.5.2. | Korratakse punktis 5.2.3 sätestatud katsemenetluse etappe. |
| --- | --- |

5.2.5.2.

| 5.2.5.3. | Enne kütuseaurude eraldumise perioodi lõppu tuulutatakse mõõtmiskambrit mitme minuti vältel, kuni saavutatakse stabiilne vesinikufoon. Kambri segamisventilaator(id) tuleb sel hetkel samuti sisse lülitada. |
| --- | --- |

5.2.5.3.

| 5.2.5.4. | Vesinikuanalüsaator nullitakse vahetult enne katset ja määratakse kindlaks selle mõõteulatus. |
| --- | --- |

5.2.5.4.

| 5.2.5.5. | Kütuseaurude eraldumise lõppedes asetatakse laetav energiasalvestussüsteem mõõtmiskambrisse. |
| --- | --- |

5.2.5.5.

| 5.2.5.6. | Laetavat energiasalvestussüsteemi laetakse vastavalt punktis 5.2.5.9 sätestatud rikkekohase laadimise korrale. |
| --- | --- |

5.2.5.6.

| 5.2.5.7. | Kambri uksed suletakse gaasikindlalt kahe minuti jooksul alates rikkekohases laadimisetapis toimuvast elektrilisest lukustumisest. |
| --- | --- |

5.2.5.7.

| 5.2.5.8. | Rikkekohast laadimist vesinikuheite katse tegemiseks alustatakse pärast kambri gaasikindlalt sulgemist. Mõõdetakse vesiniku kontsentratsioon, temperatuur ja õhurõhk, et registreerida rikkekohase laadimise katse algnäidud CH2i, Ti ja Pi.
  Neid väärtusi kasutatakse vesinikuheite arvutamisel (8. lisa punkt 6). Rikkekohase laadimise ajal ei tohi ümbritseva keskkonna temperatuur T kambris olla madalam kui 291 K ega kõrgem kui 295 K. |
| --- | --- |

5.2.5.8.

Neid väärtusi kasutatakse vesinikuheite arvutamisel (8. lisa punkt 6). Rikkekohase laadimise ajal ei tohi ümbritseva keskkonna temperatuur T kambris olla madalam kui 291 K ega kõrgem kui 295 K.

| 5.2.5.9. | Rikkekohase laadimise kord
  Rikkekohane laadimine tehakse sobiva laaduri abil ja see hõlmab järgmisi etappe:






  a) | laadimine püsival võimsusel ajavahemiku t′1 vältel; |
| --- | --- | --- |

5.2.5.9.

Rikkekohane laadimine tehakse sobiva laaduri abil ja see hõlmab järgmisi etappe:

a)

laadimine püsival võimsusel ajavahemiku t′1 vältel;

| b) | laadimine tootja soovitatud maksimaalsel voolutugevusel 30 minuti vältel. Selles etapis annab laadur tootja soovitatud maksimaalse voolutugevuse. |
| --- | --- |

b)

laadimine tootja soovitatud maksimaalsel voolutugevusel 30 minuti vältel. Selles etapis annab laadur tootja soovitatud maksimaalse voolutugevuse.

| 5.2.5.10. | Vesinikuanalüsaator nullitakse vahetult enne katse lõppu ja määratakse kindlaks selle mõõteulatus. |
| --- | --- |

5.2.5.10.

| 5.2.5.11. | Katseperiood lõpeb ajavahemiku t′1 + 30 minuti möödudes punktis 5.2.5.8 sätestatud esmase proovivõtmise algusest. Möödunud ajavahemike kestused registreeritakse. Mõõdetakse vesiniku kontsentratsioon, temperatuur ja õhurõhk, et registreerida rikkekohase laadimise katse lõppnäidud CH2f, Tf ja Pf, mida kasutatakse punktis 6 sätestatud arvutustes. |
| --- | --- |

5.2.5.11.

6.   Arvutamine

Punktis 5 kirjeldatud vesinikuheite katsed võimaldavad arvutada välja tavapärase laadimise ja rikkekohase laadimise etappides tekkivad vesiniku heitkogused. Igas etapis tekkivad vesiniku heitkogused arvutatakse kambris mõõdetud vesiniku kontsentratsiooni, temperatuuri ja rõhu alg- ja lõppnäitude ning kambri netoruumala põhjal.

Kasutatakse järgmist valemit:

Image 20

kus:

| MH2 | = | vesiniku mass grammides; |
| --- | --- | --- |
| CH2 | = | kambris mõõdetud vesiniku kontsentratsioon mahumiljondikes; |
| V | = | kambri netomaht kuupmeetrites, korrigeerituna avatud akende ja pagasiruumiga sõiduki mahu (m3) võrra. Kindlaksmääramata mahuga sõiduki puhul lahutatakse mahust 1,42 m3; |
| Vout | = | tasakaalustusruumala kuupmeetrites katsetemperatuuril ja -rõhul; |
| T | = | kambri keskkonnatemperatuur kelvinites; |
| P | = | kambris valitsev absoluutrõhk kilopaskalites; |
| k | = | 2.42; |

MH2

=

vesiniku mass grammides;

CH2

=

kambris mõõdetud vesiniku kontsentratsioon mahumiljondikes;

V

=

kambri netomaht kuupmeetrites, korrigeerituna avatud akende ja pagasiruumiga sõiduki mahu (m3) võrra. Kindlaksmääramata mahuga sõiduki puhul lahutatakse mahust 1,42 m3;

Vout

=

tasakaalustusruumala kuupmeetrites katsetemperatuuril ja -rõhul;

T

=

kambri keskkonnatemperatuur kelvinites;

P

=

kambris valitsev absoluutrõhk kilopaskalites;

k

=

2.42;

| kus: | i tähistab algnäitu; |
| --- | --- |
| f tähistab lõppnäitu. |

kus:

i tähistab algnäitu;

f tähistab lõppnäitu.

6.1.   Katsetulemused

Laetava energiasalvestussüsteemi tekitatavad vesiniku heitkogused on järgmised:

| | MN = vesinikuheite mass grammides tavapärase laadimise katses; |
| --- | --- |

MN = vesinikuheite mass grammides tavapärase laadimise katses;

| | MD = vesinikuheite mass grammides rikkekohase laadimise katses. |
| --- | --- |

MD = vesinikuheite mass grammides rikkekohase laadimise katses.

8. lisa 1. liide

Vesinikuheite katses kasutatava varustuse kalibreerimine

1.   Kalibreerimismeetodid ja -sagedus

Kõik seadmed kalibreeritakse enne esimest kasutamist ning seejärel nii sageli kui vaja, kuid igal juhul üks kuu enne tüübikinnituskatseid. Kasutatavaid kalibreerimismeetodeid kirjeldatakse käesolevas liites.

2.   Mõõtmiskambri kalibreerimine

2.1.   Kambri siseruumala algne kindlaksmääramine

| 2.1.1. | Enne mõõtmiskambri kasutuselevõtmist määratakse selle sisemaht järgmiselt. Kambri sisemõõtmed määratakse hoolikalt kindlaks, võttes arvesse kõiki ebakorrapärasusi, näiteks jäigastusvardaid. Nende mõõtmiste alusel tehakse kindlaks kambri siseruumala.
  Kamber fikseeritakse kindlale ruumalale, kui selle keskkonnatemperatuuri hoitakse väärtusel 293 K. See nominaalne ruumala peab olema korduvalt saavutatav täpsusega ±0,5 protsenti tuvastatud väärtusest. |
| --- | --- |

2.1.1.

Kamber fikseeritakse kindlale ruumalale, kui selle keskkonnatemperatuuri hoitakse väärtusel 293 K. See nominaalne ruumala peab olema korduvalt saavutatav täpsusega ±0,5 protsenti tuvastatud väärtusest.

| 2.1.2. | Sisemise netoruumala leidmiseks lahutatakse kambri siseruumalast 1,42 m3. Teise võimalusena võib väärtuse 1,42 m3 asemel kasutada avatud pagasiruumi ja akendega katsesõiduki või laetava energiasalvestussüsteemi ruumala. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Kambrit kontrollitakse 8. lisa punkti 2.3 kohaselt. Kui vesiniku mass ei vasta ruumi lisatud vesiniku massile täpsusega ±2 %, tuleb võtta parandusmeetmed. |
| --- | --- |

2.1.3.

2.2.   Kambri taustheite määramine

Selle toimingu abil veendutakse, et kamber ei sisalda materjale, mis eritavad märkimisväärses koguses vesinikku. Kontrollitakse enne mõõtmiskambri kasutuselevõtmist, pärast iga taustheiteid mõjutada võivat toimingut, kuid igal juhul sagedusega vähemalt kord aastas.

| 2.2.1. | Muutuva ruumalaga kambrit võib kasutada kas kindlale ruumalale fikseeritud või fikseerimata kujul vastavalt punktile 2.1.1. Keskkonnatemperatuuri hoitakse kogu allpool nimetatud neljatunnise perioodi vältel väärtusel 293 ±2 K. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Kambri võib enne nelja tunni pikkuse taustheiteproovide võtmise perioodi algust kuni 12 tunniks gaasikindlalt sulgeda ja segamisventilaatorid tööle panna. |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Analüsaator kalibreeritakse (vajaduse korral), seejärel nullitakse ja määratakse kindlaks mõõteulatus. |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | Kambrit tuulutatakse, kuni vesinikunäit stabiliseerub, ning kui segamisventilaator veel ei tööta, lülitatakse see sisse. |
| --- | --- |

2.2.4.

| 2.2.5. | Seejärel suletakse kamber gaasikindlalt ning mõõdetakse vesiniku taustkontsentratsioon ja temperatuuri ja õhurõhu taustväärtused. Neid algnäite CH2i, Ti ja Pi kasutatakse kambri taustheite arvutamisel. |
| --- | --- |

2.2.5.

| 2.2.6. | Kamber jäetakse töötava segamisventilaatoriga segamatult neljaks tunniks seisma. |
| --- | --- |

2.2.6.

| 2.2.7. | Selle ajavahemiku lõppedes määratakse vesiniku kontsentratsioon kambris sama analüsaatori abil. Mõõdetakse ka temperatuuri ja õhurõhku. Need on CH2f, Tf ja Pf lõppnäidud. |
| --- | --- |

2.2.7.

| 2.2.8. | Vesiniku massi muutus kambris arvutatakse katse vältel vastavalt 8. lisa punktile 2.4 ja see ei tohi olla suurem kui 0,5 g. |
| --- | --- |

2.2.8.

2.3.   Kambri kalibreerimine ja vesiniku retentsiooni katsetamine

Kambri kalibreerimine ja vesiniku retentsiooni katsetamine võimaldab kontrollida kambri arvutatud ruumala (punkt 2.1) ja mõõta võimaliku lekkimise määra. Mõõtmiskambri lekkimise määr tuleb määrata mõõtmiskambri kasutuselevõtmisel, pärast mis tahes tegevust, mis võib mõjutada kambri terviklikkust, ning seejärel vähemalt kord kuus. Kui kuus järjestikust igakuist retentsioonikatset on edukad ja parandusmeetmeid ei ole vaja võtta, võib kambri lekkimise määra edaspidi kontrollida üks kord kvartalis, kuni parandusmeetmete võtmine ei ole vajalik.

| 2.3.1. | Kambrit tuulutatakse, kuni saavutatakse stabiilne vesiniku kontsentratsioon. Segamisventilaator pannakse tööle, kui see ei ole juba sisse lülitatud. Vesinikuanalüsaator nullitakse, kalibreeritakse vajaduse korral ning määratakse mõõteulatus. |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | Kamber fikseeritakse nominaalsele ruumalale. |
| --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.3. | Seejärel lülitatakse sisse keskkonnatemperatuuri juhtimissüsteem (kui see veel ei tööta) ja seatakse algtemperatuurile 293 K. |
| --- | --- |

2.3.3.

| 2.3.4. | Kui kambri temperatuur stabiliseerub väärtusel 293 ±2 K, suletakse see gaasikindlalt ning mõõdetakse vesiniku taustkontsentratsioon ning temperatuuri ja õhurõhu taustväärtused. Neid algnäite CH2i, Ti ja Pi kasutatakse kambri kalibreerimisel. |
| --- | --- |

2.3.4.

| 2.3.5. | Kamber vabastatakse nominaalse ruumala asendist. |
| --- | --- |

2.3.5.

| 2.3.6. | Kambrisse juhitakse umbes 100 g vesinikku. Kõnealune vesiniku mass mõõdetakse täpsusega ±2 protsenti mõõdetud väärtusest. |
| --- | --- |

2.3.6.

| 2.3.7. | Kambri sisul lastakse viie minuti vältel seguneda ning seejärel mõõdetakse vesiniku kontsentratsioon, temperatuur ja õhurõhk. Neid näite kasutatakse kambri kalibreerimisel lõppnäitudena CH2f, Tf ja Pf ning retentsiooni kontrollimisel algnäitudena CH2i, Ti ja Pi. |
| --- | --- |

2.3.7.

| 2.3.8. | Punktide 2.3.4 ja 2.3.7 kohaselt võetud näitude ning punktis 2.4 esitatud valemi alusel arvutatakse välja kambris oleva vesiniku mass. See peab olema vahemikus ±2 % punkti 2.3.6 kohaselt mõõdetud vesiniku massist. |
| --- | --- |

2.3.8.

| 2.3.9. | Kambri sisul lastakse vähemalt 10 tunni vältel seguneda. Selle perioodi lõppedes mõõdetakse ja registreeritakse vesiniku kontsentratsiooni, temperatuuri ja õhurõhu lõppväärtused. Neid lõppnäite CH2f, Tf ja Pf kasutatakse vesiniku retentsiooni kontrollimisel. |
| --- | --- |

2.3.9.

| 2.3.10. | Seejärel arvutatakse punktis 2.4 esitatud valemi abil vesiniku mass punktides 2.3.7 ja 2.3.9 esitatud näitude põhjal. Saadud mass ei tohi erineda punkti 2.3.8 kohaselt saadud vesiniku massist rohkem kui 5 protsenti. |
| --- | --- |

2.3.10.

2.4.   Arvutamine

Kambris oleva vesiniku massi netomuudu arvutust kasutatakse kambri vesinikufooni ja lekkimise määra kindlakstegemiseks. Massi muudu arvutamiseks vesiniku kontsentratsiooni, temperatuuri ja õhurõhu alg- ja lõppnäitude alusel kasutatakse järgmist valemit:

Image 21

kus:

| MH2 | = | vesiniku mass grammides; |
| --- | --- | --- |
| CH2 | = | kambris mõõdetud vesiniku kontsentratsioon mahumiljondikes; |
| V | = | punkti 2.1.1 kohaselt mõõdetud kambri ruumala kuupmeetrites (m3); |
| Vout | = | tasakaalustusruumala kuupmeetrites katsetemperatuuril ja -rõhul; |
| T | = | kambri keskkonnatemperatuur kelvinites; |
| P | = | kambris valitsev absoluutrõhk kilopaskalites; |
| k | = | 2.42; |

MH2

=

vesiniku mass grammides;

CH2

=

kambris mõõdetud vesiniku kontsentratsioon mahumiljondikes;

V

=

punkti 2.1.1 kohaselt mõõdetud kambri ruumala kuupmeetrites (m3);

Vout

=

tasakaalustusruumala kuupmeetrites katsetemperatuuril ja -rõhul;

T

=

kambri keskkonnatemperatuur kelvinites;

P

=

kambris valitsev absoluutrõhk kilopaskalites;

k

=

2.42;

| kus: | i tähistab algnäitu; |
| --- | --- |
| f tähistab lõppnäitu. |

kus:

i tähistab algnäitu;

f tähistab lõppnäitu.

3.   Vesinikuanalüsaatori kalibreerimine

Analüsaatori kalibreerimiseks tuleb kasutada vesiniku ja õhu segu ning puhastatud sünteetilist õhku. Vt 8. lisa punkt 4.8.2.

Kõik tavapäraselt kasutatavad mõõtepiirkonnad kalibreeritakse järgmise menetluse kohaselt:

| 3.1. | Koostatakse kalibreerimiskõver tööpiirkonna ulatuses võimalikult ühtlaselt jaotatud vähemalt viie kalibreerimispunkti alusel. Suurima kontsentratsiooniga kalibreerimisgaasi nimikontsentratsioon peab ulatuma vähemalt 80 protsendini skaala lõppväärtusest. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Kalibreerimiskõver arvutatakse vähimruutude meetodil. Kui saadud polünoomi aste on suurem kui 3, siis peab kalibreerimispunktide arv võrduma vähemalt kõnealuse polünoomi astme arvuga pluss 2. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Kalibreerimiskõver ei tohi erineda ühegi kalibreerimisgaasi nimiväärtusest rohkem kui 2 %. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Punktis 3.2 kirjeldatud polünoomi kordajaid kasutades koostatakse analüsaatori näitude ja tegelike kontsentratsioonide tabel sammuga mitte üle 1 protsendi skaala lõppväärtusest. Seda tehakse analüsaatori iga kalibreeritud mõõtepiirkonna puhul.
  See tabel sisaldab ka muid asjakohaseid andmeid, nagu näiteks:






  a) | Kalibreerimise kuupäev; |
| --- | --- | --- |

3.4.

See tabel sisaldab ka muid asjakohaseid andmeid, nagu näiteks:

a)

Kalibreerimise kuupäev;

| b) | Potentsiomeetri võrdlus- ja nullnäidud (kui see on asjakohane); |
| --- | --- |

b)

Potentsiomeetri võrdlus- ja nullnäidud (kui see on asjakohane);

| c) | Nominaalskaala; |
| --- | --- |

c)

Nominaalskaala;

| d) | Võrdlusandmed iga kasutatud kalibreerimisgaasi kohta; |
| --- | --- |

d)

Võrdlusandmed iga kasutatud kalibreerimisgaasi kohta;

| e) | Iga kasutatud kalibreerimisgaasi iseloomustav tegelik ja mõõdetud väärtus koos protsentuaalse erinevusega; |
| --- | --- |

e)

Iga kasutatud kalibreerimisgaasi iseloomustav tegelik ja mõõdetud väärtus koos protsentuaalse erinevusega;

| f) | Analüsaatori kalibreerimisrõhk. |
| --- | --- |

f)

Analüsaatori kalibreerimisrõhk.

| 3.5. | Alternatiivsete meetodite (nt arvuti, elektrooniliselt juhitava mõõtepiirkonna lüliti) kasutamine on lubatud, kui tehnilisele teenistusele tõendatakse, et nende abil saavutatakse võrdväärne täpsus. |
| --- | --- |

3.5.

8. lisa 2. liide

Sõidukitüüpkonna olulised omadused

1.

Tüüpkonna määramisel võib lähtuda põhilistest konstruktsiooniparameetritest, mis on tüüpkonna kõigil sõidukitel ühised. Mõnel juhul võivad parameetrid olla omavahel seotud. Selliseid mõjusid võetakse samuti arvesse, et tagada üksnes sarnaste vesinikuheite parameetritega sõidukite kuulumine tüüpkonda.

2.

Laetav energiasalvestussüsteem:

| a) | Laetava energiasalvestussüsteemi kaubanimi või kaubamärk; |
| --- | --- |

a)

Laetava energiasalvestussüsteemi kaubanimi või kaubamärk;

| b) | Kõikide kasutatavate elektrokeemilise paari tüüpide loetelu; |
| --- | --- |

b)

Kõikide kasutatavate elektrokeemilise paari tüüpide loetelu;

| c) | Laetava energiasalvestussüsteemi akuelementide arv; |
| --- | --- |

c)

Laetava energiasalvestussüsteemi akuelementide arv;

| d) | Laetava energiasalvestussüsteemi allsüsteemide arv; |
| --- | --- |

d)

Laetava energiasalvestussüsteemi allsüsteemide arv;

| e) | Laetava energiasalvestussüsteemi nimipinge (V); |
| --- | --- |

e)

Laetava energiasalvestussüsteemi nimipinge (V);

| f) | laetava energiasalvestussüsteemi energia (kWh); |
| --- | --- |

f)

laetava energiasalvestussüsteemi energia (kWh);

| g) | Gaasi rekombineerumise määr (protsentides); |
| --- | --- |

g)

Gaasi rekombineerumise määr (protsentides);

| h) | Laetava energiasalvestussüsteemi allsüsteemi(de) ventilatsiooni tüüp (tüübid); |
| --- | --- |

h)

Laetava energiasalvestussüsteemi allsüsteemi(de) ventilatsiooni tüüp (tüübid);

| i) | Jahutussüsteemi tüüp (olemasolul); |
| --- | --- |

i)

Jahutussüsteemi tüüp (olemasolul);

Integreeritud laadur:

| a) | Laaduri eri osade mark ja tüüp; |
| --- | --- |

a)

Laaduri eri osade mark ja tüüp;

| b) | Nominaalne väljundvõimsus (kW); |
| --- | --- |

b)

Nominaalne väljundvõimsus (kW);

| c) | Suurim laadimispinge (V); |
| --- | --- |

c)

Suurim laadimispinge (V);

| d) | Suurim laadimisvool (A); |
| --- | --- |

d)

Suurim laadimisvool (A);

| e) | Juhtseadise mark ja tüüp (olemasolul); |
| --- | --- |

e)

Juhtseadise mark ja tüüp (olemasolul);

| f) | Käitamise, juhtimise ja ohutuse skeem; |
| --- | --- |

f)

Käitamise, juhtimise ja ohutuse skeem;

| g) | Laadimisperioodide parameetrid. |
| --- | --- |

g)

Laadimisperioodide parameetrid.

---

9. LISA

Laetava energiasalvestussüsteemi katsete käik

9. lisa 1. liide

Standardtsükli menetlus

Standardtsüklit tuleb alustada standardse tühjakslaadimisega, millele järgneb standardne laadimine. Standardtsükkel tuleb teha ümbritseva keskkonna temperatuuril 20 ±10 °C.

Standardne tühjakslaadimine:

| Tühjakslaadimise kiirus: | tühjakslaadimise menetluse koos selle lõpetamise kriteeriumidega määrab kindlaks tootja. Kui ei ole täpsustatud, peab tervikliku laetava energiasalvestussüsteemi ja selle allsüsteemide tühjakslaadimine toimuma määrale 1C vastaval voolutugevusel. |
| --- | --- |
| Tühjakslaadimise piir (lõpp-pinge): | määrab tootja. |

Tühjakslaadimise kiirus:

tühjakslaadimise menetluse koos selle lõpetamise kriteeriumidega määrab kindlaks tootja. Kui ei ole täpsustatud, peab tervikliku laetava energiasalvestussüsteemi ja selle allsüsteemide tühjakslaadimine toimuma määrale 1C vastaval voolutugevusel.

Tühjakslaadimise piir (lõpp-pinge):

määrab tootja.

Komplektse sõiduki tühjakslaadimise korra veojõustendi abil määrab tootja. Tühjakslaadimise lõpetab sõiduki juhtsüsteem.

| Seisuaeg pärast tühjakslaadimist: | vähemalt 15 minutit. |
| --- | --- |
| Standardne laadimine: | laadimise korra määrab tootja. Täpsustamata jätmise korral toimub laadimine voolutugevusel C/3. Laadimist jätkatakse kuni tavapärase lõpetamiseni. Laetava energiasalvestussüsteemi või selle allsüsteemi laadimise lõpetamine peab toimuma 9. lisa 2. liite punkti 2 kohaselt. |

Seisuaeg pärast tühjakslaadimist:

vähemalt 15 minutit.

Standardne laadimine:

laadimise korra määrab tootja. Täpsustamata jätmise korral toimub laadimine voolutugevusel C/3. Laadimist jätkatakse kuni tavapärase lõpetamiseni. Laetava energiasalvestussüsteemi või selle allsüsteemi laadimise lõpetamine peab toimuma 9. lisa 2. liite punkti 2 kohaselt.

Komplektse sõiduki puhul, mida saab laadida välisest allikast, määrab tootja välise elektritoiteallika abil laadimise korra. Komplektse sõiduki puhul, mida saab laadida integreeritud energiaallikast, määrab tootja veojõustendi abil laadimise korra. Laadimise lõpetab sõiduki juhtsüsteem.

9. lisa 2. liide

Laetustaseme kohandamise kord

1.

Laetustaseme kohandamine tehakse sõidukipõhise katse korral ümbritseva keskkonna temperatuuril 20 ±10 °C ja komponendipõhise katse korral 22 ±5 °C.

2.

| a) | välisest energiaallikast laadimiseks ette nähtud laetava energiasalvestussüsteemi korral laetakse laetav energiasalvestussüsteem kõrgeima laetustasemeni tootja poolt tavakasutuseks ette nähtud korra kohaselt, kuni laadimine tavapäraselt lõpeb; |
| --- | --- |

a)

välisest energiaallikast laadimiseks ette nähtud laetava energiasalvestussüsteemi korral laetakse laetav energiasalvestussüsteem kõrgeima laetustasemeni tootja poolt tavakasutuseks ette nähtud korra kohaselt, kuni laadimine tavapäraselt lõpeb;

| b) | ainult sõidukis olevast energiaallikast laadimiseks ette nähtud laetava energiasalvestussüsteemi korral laetakse laetav energiasalvestussüsteem sõiduki tavakasutuses saavutatava kõrgeima laetustasemeni. Tootja peab soovitama sõiduki sobiva töörežiimi sellise laetustaseme saavutamiseks; |
| --- | --- |

b)

ainult sõidukis olevast energiaallikast laadimiseks ette nähtud laetava energiasalvestussüsteemi korral laetakse laetav energiasalvestussüsteem sõiduki tavakasutuses saavutatava kõrgeima laetustasemeni. Tootja peab soovitama sõiduki sobiva töörežiimi sellise laetustaseme saavutamiseks;

| c) | kui katseseadisena kasutatakse laetavat energiasalvestussüsteemi või selle allsüsteemi, tuleb katseseadis laadida kõrgeima laetustasemeni tootja poolt tavakasutuseks ette nähtud korra kohaselt, kuni laadimine tavapäraselt lõpeb. Tootja määratud laadimismeetodeid tootmise, korrashoiu või hoolduse korral võib lugeda asjakohasteks, kui nende abil saavutatakse sama laetustase kui tavapärastes kasutustingimustes. Kui katseseadis ise ei reguleeri laetustaset, tuleb laadida vähemalt 95 %ni tavakasutuse maksimaalsest laetustasemest, mille tootja on määranud katseseadise konkreetse konfiguratsiooni jaoks. |
| --- | --- |

c)

kui katseseadisena kasutatakse laetavat energiasalvestussüsteemi või selle allsüsteemi, tuleb katseseadis laadida kõrgeima laetustasemeni tootja poolt tavakasutuseks ette nähtud korra kohaselt, kuni laadimine tavapäraselt lõpeb. Tootja määratud laadimismeetodeid tootmise, korrashoiu või hoolduse korral võib lugeda asjakohasteks, kui nende abil saavutatakse sama laetustase kui tavapärastes kasutustingimustes. Kui katseseadis ise ei reguleeri laetustaset, tuleb laadida vähemalt 95 %ni tavakasutuse maksimaalsest laetustasemest, mille tootja on määranud katseseadise konkreetse konfiguratsiooni jaoks.

3.

Kui katsetatakse sõidukit või laetava energiasalvestussüsteemi allsüsteemi, peab laetustase olema vähemalt 95 % punktides 1 ja 2 nimetatud laetustasemest, kui laetav energiasalvestussüsteem on ette nähtud välisest energiaallikast laadimiseks, ja vähemalt 90 % punktides 1 ja 2 nimetatud laetustasemest, kui laetav energiasalvestussüsteem on ette nähtud ainult sõidukis olevast energiaallikast laadimiseks. Laetustase kinnitatakse tootja määratud meetodil.

---

9.A LISA

Vibratsioonikatse

1.   Eesmärk

Selle katse eesmärk on kontrollida laetava energiasalvestussüsteemi ohutusalaseid näitajaid vibratsioonikeskkonnas, millega laetav energiasalvestussüsteem sõiduki tavakasutuse korral tõenäoliselt kokku puutub.

2.   Paigaldis

| 2.1. | See katse tuleb teha kas komplektse laetava energiasalvestussüsteemiga või laetava energiasalvestussüsteemi allsüsteemi(de)ga. Kui tootja soovib teha katset laetava energiasalvestussüsteemi allsüsteemi(de)ga, peab ta tõendama, et ohutuse seisukohast esindab katsetulemus samadel tingimustel tervikliku laetava energiasalvestussüsteemiga saavutatavat tulemust piisaval määral. Kui laetava energiasalvestussüsteemi elektrooniline juhtimisüksus ei paikne akuelemente sisaldavas korpuses, võib selle jätta katseseadisele paigaldamata, kui tootja seda taotleb. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Katseseadis kinnitatakse kindlalt vibratsioonimasina platvormi külge nii, et vibratsioon kandub vahetult üle katseseadisele.
  Katseseadis paigaldatakse selle algupäraste kinnituspunktide (kui on) abil samal viisil, kui see on paigaldatud sõidukile. |
| --- | --- |

2.2.

Katseseadis paigaldatakse selle algupäraste kinnituspunktide (kui on) abil samal viisil, kui see on paigaldatud sõidukile.

3.   Menetlused

| 3.1. | Üldised katsetingimused
  Katseseadise suhtes kehtivad järgmised tingimused:






  a) | katse tehakse ümbritseva keskkonna temperatuuril 22 ±5 °C; |
| --- | --- | --- |

3.1.

Katseseadise suhtes kehtivad järgmised tingimused:

a)

katse tehakse ümbritseva keskkonna temperatuuril 22 ±5 °C;

| b) | katse alguses peab laetustase olema kohandatud vastavalt 9. lisa 2. liitele; |
| --- | --- |

b)

katse alguses peab laetustase olema kohandatud vastavalt 9. lisa 2. liitele;

| c) | katse alguses peavad töötama kõik kaitseseadised, mis mõjutavad katsetulemuse seisukohast asjakohaseid katseseadise funktsioone. |
| --- | --- |

c)

katse alguses peavad töötama kõik kaitseseadised, mis mõjutavad katsetulemuse seisukohast asjakohaseid katseseadise funktsioone.

| 3.2. | Katsemenetlused
  Katseseadisele rakendatakse 15 minuti vältel vibratsiooni, millel on siinuseline lainekuju logaritmilise sageduslaotusega 7 kuni 50 Hz ja tagasi 50 kuni 7 Hz. Seda tsüklit korratakse 12 korda kokku 3 tunni vältel laetava energiasalvestussüsteemi vertikaalses paigaldussuunas vastavalt tootja ettekirjutustele.
  Sageduse ja kiirenduse suhe peab vastama tabelis 1 näidatule.

  Tabel 1


  Sagedus ja kiirendus








  Sagedus (Hz) | Kiirendus (m/s2) |
| --- | --- | --- |
| 7–18 | 10 |
| 18–30 | järk-järgult vähenev 10st 2ni |
| 30–50 | 2 |

3.2.

Katseseadisele rakendatakse 15 minuti vältel vibratsiooni, millel on siinuseline lainekuju logaritmilise sageduslaotusega 7 kuni 50 Hz ja tagasi 50 kuni 7 Hz. Seda tsüklit korratakse 12 korda kokku 3 tunni vältel laetava energiasalvestussüsteemi vertikaalses paigaldussuunas vastavalt tootja ettekirjutustele.

Sageduse ja kiirenduse suhe peab vastama tabelis 1 näidatule.

Tabel 1

Sagedus ja kiirendus

Sagedus (Hz)

Kiirendus (m/s2)

7–18

10

18–30

järk-järgult vähenev 10st 2ni

30–50

2

Tootja nõudmisel võib kasutada ka suuremat kiirendust ja suuremat maksimumsagedust.

Kui tootja seda taotleb, võib tabelis 1 esitatud sageduse ja kiirenduse suhte asemel kasutada sõiduki tootja määratud vibratsioonikatse korda, mida on kontrollitud sõiduki rakenduse seisukohast ja mis on kooskõlastatud tehnilise teenistusega. Selle tingimuse kohaselt katsetatud laetava energiasalvestussüsteemi tüübikinnitus kehtib konkreetse sõidukitüübi kohta.

Pärast vibratsioonikatset tehakse 8. lisa 1. liite kohane standardtsükkel, kui katseseadis seda võimaldab.

Katse lõpeb 1 tund vältava vaatlusperioodiga katsekeskkonna temperatuuritingimustel.

---

9.B LISA

Termolöök ja tsüklikatse

1.   Eesmärk

Selle katse eesmärk on kontrollida laetava energiasalvestussüsteemi vastupidavust äkilistele temperatuurimuutustele. Laetavale energiasalvestussüsteemile rakendatakse kindlaksmääratud arv temperatuuritsükleid, mis algavad keskkonnatemperatuuril ning jätkuvad kõrge ja madala temperatuuri vaheldumisega. See jäljendab ümbritseva keskkonna temperatuuri kiiret muutumist, millega laetav energiasalvestussüsteem oma kasutusea vältel tõenäoliselt kokku puutub.

2.   Paigaldis

See katse tehakse tervikliku laetava energiasalvestussüsteemiga või selle asjakohaste allsüsteemidega. Kui tootja soovib teha katset laetava energiasalvestussüsteemi allsüsteemi(de)ga, peab ta tõendama, et ohutuse seisukohast esindab katsetulemus samadel tingimustel tervikliku laetava energiasalvestussüsteemiga saavutatavat tulemust piisaval määral. Kui laetava energiasalvestussüsteemi elektrooniline juhtimisüksus ei paikne akuelemente sisaldavas korpuses, võib selle jätta katseseadisele paigaldamata, kui tootja seda taotleb.

3.   Menetlused

3.1.   Üldised katsetingimused

Katse alguses kehtivad katseseadise suhtes järgmised tingimused:

| a) | laetustase tuleb kohandada vastavalt käesoleva eeskirja 9. lisa 2. liitele; |
| --- | --- |

a)

laetustase tuleb kohandada vastavalt käesoleva eeskirja 9. lisa 2. liitele;

| b) | töötama peavad kõik kaitseseadised, mis mõjutavad katsetulemuse seisukohast asjakohaseid katseseadise funktsioone. |
| --- | --- |

b)

töötama peavad kõik kaitseseadised, mis mõjutavad katsetulemuse seisukohast asjakohaseid katseseadise funktsioone.

3.2.   Katsemenetlus

Katseseadist hoitakse vähemalt kuue tunni vältel katsetemperatuuril 60 ±2 °C või kõrgemal temperatuuril, kui tootja seda taotleb, ning seejärel vähemalt kuue tunni vältel katsetemperatuuril –40 ±2 °C või madalamal temperatuuril, kui tootja seda taotleb. Maksimaalne ajavahemik katsetemperatuuride äärmuste vahel on 30 minutit. Tegevust korratakse, kuni vähemalt 5 terviktsüklit on lõpetatud. Seejärel hoitakse katseseadist 24 tunni vältel ümbritseva keskkonna temperatuuril 22 ±5 °C.

Pärast 24 tunni möödumist tehakse 9. lisa 1. liite kohane standardtsükkel, kui katseseadis seda võimaldab.

Katse lõpeb 1 tund vältava vaatlusperioodiga katsekeskkonna temperatuuritingimustel.

---

9.C LISA

Mehaaniline löök

1.   Eesmärk

Selle katse eesmärk on kontrollida laetava energiasalvestussüsteemi ohutusnäitajaid inertskoormuste korral, mis võivad esineda sõiduki sattumisel õnnetusse.

2.   Paigaldis

| 2.1. | See katse tehakse tervikliku laetava energiasalvestussüsteemiga või selle allsüsteemi(de)ga. Kui tootja soovib teha katset laetava energiasalvestussüsteemi allsüsteemi(de)ga, peab ta tõendama, et ohutuse seisukohast esindab katsetulemus samadel tingimustel tervikliku laetava energiasalvestussüsteemiga saavutatavat tulemust piisaval määral. Kui laetava energiasalvestussüsteemi elektrooniline juhtimisüksus ei paikne akuelemente sisaldavas korpuses, võib selle jätta katseseadisele paigaldamata, kui tootja seda taotleb. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Katseseadis ühendatakse katserakisega ainult kinnitite abil, mis on ette nähtud laetava energiasalvestussüsteemi või selle allsüsteemi kinnitamiseks sõiduki külge. |
| --- | --- |

2.2.

3.   Menetlused

| 3.1. | Üldised katsetingimused ja nõuded
  Katse suhtes kehtivad järgmised tingimused:






  a) | katse tehakse ümbritseva keskkonna temperatuuril 20 ±10 °C, |
| --- | --- | --- |

3.1.

Katse suhtes kehtivad järgmised tingimused:

a)

katse tehakse ümbritseva keskkonna temperatuuril 20 ±10 °C,

| b) | katse alguses peab laetustase olema kohandatud vastavalt 9. lisa 2. liitele; |
| --- | --- |

b)

katse alguses peab laetustase olema kohandatud vastavalt 9. lisa 2. liitele;

| c) | katse alguses peavad töötama kõik kaitseseadised, mis mõjutavad katsetulemuse seisukohast asjakohaseid katseseadise funktsioone. |
| --- | --- |

c)

katse alguses peavad töötama kõik kaitseseadised, mis mõjutavad katsetulemuse seisukohast asjakohaseid katseseadise funktsioone.

| 3.2. | Katsemenetlus
  Katseseadist aeglustatakse või kiirendatakse vastavalt kiirendusvahemikele, mis on esitatud tabelites 1–3. Tootja otsustab, kas katsed tehakse kasvava või kahaneva kiirendusega või mõlema variandiga.
  Iga määratud katseimpulsi jaoks võib kasutada eraldi katseseadist.
  Katseimpulss peab jääma tabelites 1–3 esitatud miinimum- ja maksimumväärtuste vahemikku. Kui tootja seda soovitab, võib katseseadise suhtes kohaldada tabelites 1–3 esitatud maksimumväärtustest suuremat löögitaset ja/või pikemat kestust.




  Joonis 1 Katseimpulsside üldine kirjeldus





  Tabel 1. M1- ja N1-kategooria sõidukid









  Punkt | Aeg (ms) | Kiirendus (g) |
| --- | --- | --- | --- |
| Pikisuunaline | Ristisuunaline |
| A | 20 | 0 | 0 |
| B | 50 | 20 | 8 |
| C | 65 | 20 | 8 |
| D | 100 | 0 | 0 |
| E | 0 | 10 | 4,5 |
| F | 50 | 28 | 15 |
| G | 80 | 28 | 15 |
| H | 120 | 0 | 0 |

3.2.

Katseseadist aeglustatakse või kiirendatakse vastavalt kiirendusvahemikele, mis on esitatud tabelites 1–3. Tootja otsustab, kas katsed tehakse kasvava või kahaneva kiirendusega või mõlema variandiga.

Iga määratud katseimpulsi jaoks võib kasutada eraldi katseseadist.

Katseimpulss peab jääma tabelites 1–3 esitatud miinimum- ja maksimumväärtuste vahemikku. Kui tootja seda soovitab, võib katseseadise suhtes kohaldada tabelites 1–3 esitatud maksimumväärtustest suuremat löögitaset ja/või pikemat kestust.

Image 22

  Joonis 1 Katseimpulsside üldine kirjeldus

Tabel 1. M1- ja N1-kategooria sõidukid

Punkt

Aeg (ms)

Kiirendus (g)

Pikisuunaline

Ristisuunaline

A

20

0

0

B

50

20

8

C

65

20

8

D

100

0

0

E

0

10

4,5

F

50

28

15

G

80

28

15

H

120

0

0

Tabel 2. M2- ja N2-kategooria sõidukid

| Punkt | Aeg (ms) | Kiirendus (g) |
| --- | --- | --- |
| Pikisuunaline | Ristisuunaline |
| A | 20 | 0 | 0 |
| B | 50 | 10 | 5 . |
| C | 65 | 10 | 5 . |
| D | 100 | 0 | 0 |
| E | 0 | 5 . | 2,5 |
| F | 50 | 17 | 10 |
| G | 80 | 17 | 10 |
| H | 120 | 0 | 0 |

Punkt

Aeg (ms)

Kiirendus (g)

Pikisuunaline

Ristisuunaline

A

20

0

0

B

50

10

5 .

C

65

10

5 .

D

100

0

0

E

0

5 .

2,5

F

50

17

10

G

80

17

10

H

120

0

0

Tabel 3. M3- ja N3-kategooria sõidukid

| Punkt | Aeg (ms) | Kiirendus (g) |
| --- | --- | --- |
| Pikisuunaline | Ristisuunaline |
| A | 20 | 0 | 0 |
| B | 50 | 6,6 | 5 . |
| C | 65 | 6,6 | 5 . |
| D | 100 | 0 | 0 |
| E | 0 | 4 | 2,5 |
| F | 50 | 12 | 10 |
| G | 80 | 12 | 10 |
| H | 120 | 0 | 0 |

Punkt

Aeg (ms)

Kiirendus (g)

Pikisuunaline

Ristisuunaline

A

20

0

0

B

50

6,6

5 .

C

65

6,6

5 .

D

100

0

0

E

0

4

2,5

F

50

12

10

G

80

12

10

H

120

0

0

Katse lõpeb 1 tund vältava vaatlusperioodiga katsekeskkonna temperatuuritingimustel.

---

9.D LISA

Mehaaniline terviklikkus

1.   Eesmärk

Selle katse eesmärk on kontrollida laetava energiasalvestussüsteemi ohutusnäitajaid kontaktkoormuste korral, mis võivad esineda sõiduki sattumisel õnnetusse.

2.   Paigaldis

| 2.1. | See katse tehakse tervikliku laetava energiasalvestussüsteemiga või selle allsüsteemi(de)ga. Kui tootja soovib teha katset laetava energiasalvestussüsteemi allsüsteemi(de)ga, peab ta tõendama, et ohutuse seisukohast esindab katsetulemus samadel tingimustel tervikliku laetava energiasalvestussüsteemiga saavutatavat tulemust piisaval määral. Kui laetava energiasalvestussüsteemi elektrooniline juhtimisüksus ei paikne akuelemente sisaldavas korpuses, võib selle jätta katseseadisele paigaldamata, kui tootja seda taotleb. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Katseseadis ühendatakse katserakisega tootja soovitatud viisil. |
| --- | --- |

2.2.

3.   Menetlused

| 3.1. | Üldised katsetingimused
  Katse suhtes kehtivad järgmised tingimused ja nõuded:






  a) | katse tehakse keskkonnatemperatuuril 20 ±10 °C; |
| --- | --- | --- |

3.1.

Katse suhtes kehtivad järgmised tingimused ja nõuded:

a)

katse tehakse keskkonnatemperatuuril 20 ±10 °C;

| b) | katse alguses peab laetustase olema kohandatud vastavalt 9. lisa 2. liitele; |
| --- | --- |

b)

katse alguses peab laetustase olema kohandatud vastavalt 9. lisa 2. liitele;

| c) | katse alguses peavad töötama kõik sisemised ja välimised kaitseseadised, mis mõjutavad katsetulemuse seisukohast asjakohaseid katseseadise funktsioone; |
| --- | --- |

c)

katse alguses peavad töötama kõik sisemised ja välimised kaitseseadised, mis mõjutavad katsetulemuse seisukohast asjakohaseid katseseadise funktsioone;

| d) | kui rakendatakse punkti 6.4.2.1.2 ja kui tootja seda taotleb, võivad katseseadisega olla ühendatud sõiduki kere osad, elektriosa kaitsetõkked, kaitsekestad või muud mehaanilised seadmed, mis pakuvad kaitset kontakti eest väljaspool laetavat energiasalvestussüsteemi või selle sees. Laetava energiasalvestussüsteemi mehaaniliseks kaitsmiseks kasutatavad asjakohased osad määrab tootja. Katse tehakse laetava energiasalvestussüsteemiga, mis on paigaldatud nimetatud sõiduki kere külge samal viisil, kui see on paigaldatud sõidukile. |
| --- | --- |

d)

kui rakendatakse punkti 6.4.2.1.2 ja kui tootja seda taotleb, võivad katseseadisega olla ühendatud sõiduki kere osad, elektriosa kaitsetõkked, kaitsekestad või muud mehaanilised seadmed, mis pakuvad kaitset kontakti eest väljaspool laetavat energiasalvestussüsteemi või selle sees. Laetava energiasalvestussüsteemi mehaaniliseks kaitsmiseks kasutatavad asjakohased osad määrab tootja. Katse tehakse laetava energiasalvestussüsteemiga, mis on paigaldatud nimetatud sõiduki kere külge samal viisil, kui see on paigaldatud sõidukile.

| 3.2. | Purustamiskatse |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Purustusjõud
  Katseseadis purustatakse joonisel 1 näidatud tõkise ja muljumisplaadi vahel jõuga vähemalt 100 kN, kuid mitte üle 105 kN, kui käesoleva eeskirja punktis 6.4.2 ei ole kindlaks määratud teisiti, ning kokkusurumisajaga vähem kui 3 minutit ja hoideajaga vähemalt 100 ms, kuid mitte üle 10 s.




  Joonis 1




  Kui tootja seda taotleb, võib rakendada suuremat purustusjõudu, pikemat kokkusurumisaega, pikemat hoideaega või nende kombinatsiooni.
  Jõu rakendamise otsustab tootja, võttes arvesse laetava energiasalvestussüsteemi liikumissuunda sõltuvalt selle paiknemisest sõidukis. Jõudu rakendatakse laetava energiasalvestussüsteemi liikumissuunaga risti horisontaalsuunas.
  Katse lõpeb 1 tund vältava vaatlusperioodiga katsekeskkonna temperatuuritingimustel. |
| --- | --- |

3.2.1.

Katseseadis purustatakse joonisel 1 näidatud tõkise ja muljumisplaadi vahel jõuga vähemalt 100 kN, kuid mitte üle 105 kN, kui käesoleva eeskirja punktis 6.4.2 ei ole kindlaks määratud teisiti, ning kokkusurumisajaga vähem kui 3 minutit ja hoideajaga vähemalt 100 ms, kuid mitte üle 10 s.

Image 23

  Joonis 1

Kui tootja seda taotleb, võib rakendada suuremat purustusjõudu, pikemat kokkusurumisaega, pikemat hoideaega või nende kombinatsiooni.

Jõu rakendamise otsustab tootja, võttes arvesse laetava energiasalvestussüsteemi liikumissuunda sõltuvalt selle paiknemisest sõidukis. Jõudu rakendatakse laetava energiasalvestussüsteemi liikumissuunaga risti horisontaalsuunas.

Katse lõpeb 1 tund vältava vaatlusperioodiga katsekeskkonna temperatuuritingimustel.

---

9.E LISA

Tulekindlus

1.   Eesmärk

Katse eesmärk on kontrollida laetava energiasalvestussüsteemi vastupidavust väljastpoolt sõidukit pärit tulekahjule, näiteks kütuselekke tõttu sõidukist endast või lähedalasuvast sõidukist. Olukord peaks võimaldama juhile ja reisijatele piisava evakueerumisaja.

2.   Paigaldis

| 2.1. | See katse tehakse tervikliku laetava energiasalvestussüsteemiga või selle allsüsteemi(de)ga. Kui tootja soovib teha katset laetava energiasalvestussüsteemi allsüsteemi(de)ga, peab ta tõendama, et ohutuse seisukohast esindab katsetulemus samadel tingimustel tervikliku laetava energiasalvestussüsteemiga saavutatavat tulemust piisaval määral. Kui laetava energiasalvestussüsteemi elektrooniline juhtimisüksus ei paikne akuelemente sisaldavas korpuses, võib selle jätta katseseadisele paigaldamata, kui tootja seda taotleb. Kui laetava energiasalvestussüsteemi asjaomased allsüsteemid paiknevad sõiduki eri kohtades, võib katse teha igale laetava energiasalvestussüsteemi allsüsteemile eraldi. |
| --- | --- |

2.1.

3.   Menetlused

| 3.1. | Üldised katsetingimused
  Katse suhtes kehtivad järgmised nõuded ja tingimused:






  a) | katse tehakse temperatuuril vähemalt 0 °C; |
| --- | --- | --- |

3.1.

Katse suhtes kehtivad järgmised nõuded ja tingimused:

a)

katse tehakse temperatuuril vähemalt 0 °C;

| b) | katse alguses peab laetustase olema kohandatud vastavalt 9. lisa 2. liitele; |
| --- | --- |

b)

katse alguses peab laetustase olema kohandatud vastavalt 9. lisa 2. liitele;

| c) | katse alguses peavad töötama kõik kaitseseadised, mis mõjutavad katsetulemuse seisukohast asjakohaseid katseseadise funktsioone. |
| --- | --- |

c)

katse alguses peavad töötama kõik kaitseseadised, mis mõjutavad katsetulemuse seisukohast asjakohaseid katseseadise funktsioone.

| 3.2. | Katsemenetlus
  Tootja valikul sooritatakse sõidukipõhine katse või komponendipõhine katse. |
| --- | --- |

3.2.

Tootja valikul sooritatakse sõidukipõhine katse või komponendipõhine katse.

| 3.2.1. | Sõidukipõhine katse
  Katseseadis paigaldatakse katserakisesse, jäljendades võimalikult täpselt tegelikke paigaldustingimusi; selle juures ei tohi kasutada muid põlevmaterjale kui laetava energiasalvestussüsteemi enda materjalid. Meetod, millega katseseadis katserakisesse paigaldatakse, peab vastama sõidukisse paigaldamise asjaomastele spetsifikatsioonidele. Kui laetav energiasalvestussüsteem on ette nähtud kasutamiseks spetsiifilises sõidukis, tuleb arvesse võtta tulekahju kulgu mis tahes viisil mõjutavaid sõiduki osi. |
| --- | --- |

3.2.1.

Katseseadis paigaldatakse katserakisesse, jäljendades võimalikult täpselt tegelikke paigaldustingimusi; selle juures ei tohi kasutada muid põlevmaterjale kui laetava energiasalvestussüsteemi enda materjalid. Meetod, millega katseseadis katserakisesse paigaldatakse, peab vastama sõidukisse paigaldamise asjaomastele spetsifikatsioonidele. Kui laetav energiasalvestussüsteem on ette nähtud kasutamiseks spetsiifilises sõidukis, tuleb arvesse võtta tulekahju kulgu mis tahes viisil mõjutavaid sõiduki osi.

| 3.2.2. | Komponendipõhine katse
  Komponendipõhise katse puhul võib tootja valida bensiinivanniga tulekatse või veeldatud naftagaasi (LPG) põletiga tulekatse.
  Katseseadis paigaldatakse vanni kohale asetatud sõrestikule tootja kavandile vastavasse asendisse.
  Sõrestik koosneb 4–6 cm vahedega asetatud terasvarrastest läbimõõduga 6–10 mm. Vajadusel võib terasvarraste toetuseks kasutada lamedaid terasdetaile. |
| --- | --- |

3.2.2.

Komponendipõhise katse puhul võib tootja valida bensiinivanniga tulekatse või veeldatud naftagaasi (LPG) põletiga tulekatse.

Katseseadis paigaldatakse vanni kohale asetatud sõrestikule tootja kavandile vastavasse asendisse.

Sõrestik koosneb 4–6 cm vahedega asetatud terasvarrastest läbimõõduga 6–10 mm. Vajadusel võib terasvarraste toetuseks kasutada lamedaid terasdetaile.

| 3.3. | Bensiinivanniga tulekatse skeem nii sõidukipõhise kui ka komponendipõhise katse jaoks
  Katseseadiseni ulatuvad leegid saadakse sädesüütega mootoritele ettenähtud tavalise kütuse (edaspidi „kütus“) põlemisel vannis. Kütusekogus peab olema piisav selleks, et vabades põlemistingimustes püsivad leegid kogu katse vältel.
  Leegid peavad katma kogu kausi pinna kogu katseaja vältel. Vanni mõõtmed peavad olema valitud nii, et leegid ulatuvad katseseadise külgedele. Seepärast peavad vanni mõõtmed ületama katseseadise horisontaalmõõtmeid vähemalt 20 cm, kuid mitte rohkem kui 50 cm. Vanni küljed ei tohi katse alguses ulatuda kütusetasemest kõrgemale rohkem kui 8 cm. |
| --- | --- |

3.3.

Katseseadiseni ulatuvad leegid saadakse sädesüütega mootoritele ettenähtud tavalise kütuse (edaspidi „kütus“) põlemisel vannis. Kütusekogus peab olema piisav selleks, et vabades põlemistingimustes püsivad leegid kogu katse vältel.

Leegid peavad katma kogu kausi pinna kogu katseaja vältel. Vanni mõõtmed peavad olema valitud nii, et leegid ulatuvad katseseadise külgedele. Seepärast peavad vanni mõõtmed ületama katseseadise horisontaalmõõtmeid vähemalt 20 cm, kuid mitte rohkem kui 50 cm. Vanni küljed ei tohi katse alguses ulatuda kütusetasemest kõrgemale rohkem kui 8 cm.

| 3.3.1. | Kütusega täidetud vann asetatakse katseseadise alla nii, et vanni kütusetaseme ja katseseadise põhja vaheline kaugus vastab tühimassiga katseseadise ettenähtud kõrgusele tee pinnast, kui kohaldatakse punkti 3.2.1, või on 50 cm, kui kohaldatakse punkti 3.2.2. Kaussi või katserakist või mõlemaid peab saama vabalt liigutada. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Katse C-etapis kaetakse kauss varjega. Varje asetatakse kütuse tasemest 3 cm ±1 cm kõrgemale (mõõdetud enne kütuse süütamist). Varje peab olema tulekindlast materjalist, nagu on kirjeldatud 9.E lisa 1. liites. Telliste vahel ei tohi olla vahesid ning need tuleb asetada kütusekausi kohale nii, et tellistes olevad augud ei oleks tõkestatud. Raami pikkus ja laius peavad olema kausi sisemõõtmetest 2–4 cm väiksemad, nii et raami ja kausi seinte vahele jääks 1–2 cm laiune ventilatsiooniava. Enne katse algust peab varje olema vähemalt keskkonnatemperatuuril. Katsetingimuste stabiilsuse tagamiseks võib tulekindlaid telliseid niisutada. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Kui katsed tehakse välitingimustes, tuleb kasutada tuulekaitset ning tuule kiirus kütusekausi kõrgusel ei tohi ületada 2,5 km/h. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Katse koosneb kolmest etapist B–D, kui kütuse temperatuur on vähemalt 20 °C. Muudel juhtudel koosneb katse neljast etapist A–D. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.4.1. | A-etapp: eelsoojendamine (joonis 1)
  Vann peab selles oleva kütuse süütamise ajal olema vähemalt 3 m kaugusel katseseadisest. Vann asetatakse katseseadise alla pärast 60 sekundit kestnud eelsoojendamist. Kui vann on nii suur, et seda ei saa liigutada ilma vedeliku mahaloksumise ohuta jne, võib selle asemel vanni kohale liigutada katseseadise ja katserakise.




  Joonis 1 A-etapp: eelsoojendus |
| --- | --- |

3.3.4.1.

Vann peab selles oleva kütuse süütamise ajal olema vähemalt 3 m kaugusel katseseadisest. Vann asetatakse katseseadise alla pärast 60 sekundit kestnud eelsoojendamist. Kui vann on nii suur, et seda ei saa liigutada ilma vedeliku mahaloksumise ohuta jne, võib selle asemel vanni kohale liigutada katseseadise ja katserakise.

Image 24

  Joonis 1 A-etapp: eelsoojendus

| 3.3.4.2. | B-etapp: otsene kokkupuude leegiga (joonis 2)
  Katseseadis peab vabalt põleva kütuse leegiga kokku puutuma 70 sekundi vältel.




  Joonis 2 B-etapp: otsene kokkupuude leegiga |
| --- | --- |

3.3.4.2.

Katseseadis peab vabalt põleva kütuse leegiga kokku puutuma 70 sekundi vältel.

Image 25

  Joonis 2 B-etapp: otsene kokkupuude leegiga

| 3.3.4.3. | C-etapp: kaudne kokkupuude leegiga (joonis 3)
  Kohe pärast B-etapi lõppu pannakse põleva vanni ja katseseadise vahele varje. Summutatud leek avaldab katseseadisele mõju veel 60 sekundit.
  Katse C-etapi sooritamise asemel võib tootja soovil jätkata veel 60 sekundi vältel B-etapiga.
  See on aga lubatud üksnes juhul, kui tehnilisele teenistusele suudetakse rahuldavalt tõestada, et katsetingimuste rangus selle tagajärjel ei vähene.




  Joonis 3 C-etapp: Kaudne kokkupuude leegiga |
| --- | --- |

3.3.4.3.

Kohe pärast B-etapi lõppu pannakse põleva vanni ja katseseadise vahele varje. Summutatud leek avaldab katseseadisele mõju veel 60 sekundit.

Katse C-etapi sooritamise asemel võib tootja soovil jätkata veel 60 sekundi vältel B-etapiga.

See on aga lubatud üksnes juhul, kui tehnilisele teenistusele suudetakse rahuldavalt tõestada, et katsetingimuste rangus selle tagajärjel ei vähene.

Image 26

  Joonis 3 C-etapp: Kaudne kokkupuude leegiga

| 3.3.4.4. | D-etapp: katse lõpp (joonis 4)
  Varjega kaetud põlev vann liigutatakse tagasi A-etapis kirjeldatud asendisse. Katseseadist ei tohi kustutada. Pärast vanni eemaldamist jälgitakse katseseadist, kuni katseseadise pinnatemperatuur on vähenenud ümbritseva keskkonna temperatuurini või vähemalt 3 tundi.




  Joonis 4 D-etapp: Katse lõpp |
| --- | --- |

3.3.4.4.

Varjega kaetud põlev vann liigutatakse tagasi A-etapis kirjeldatud asendisse. Katseseadist ei tohi kustutada. Pärast vanni eemaldamist jälgitakse katseseadist, kuni katseseadise pinnatemperatuur on vähenenud ümbritseva keskkonna temperatuurini või vähemalt 3 tundi.

Image 27

  Joonis 4 D-etapp: Katse lõpp

| 3.4. | Veeldatud naftagaasi (LPG) põletiga tulekatse skeem komponendipõhise katse jaoks |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | Katseseadis asetatakse katserakisele tootja kavandile vastavasse asendisse. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | LPG-põletit kasutatakse katseseadist mõjutava leegi tekitamiseks. Leegi vaba pikkus (katseseadiseta) peab olema umbes 60 cm või rohkem. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Leegi temperatuuri tuleb temperatuurianduritega pidevalt mõõta. Punktis 3.4.4 kirjeldatud asukohanõuete kohaselt paiknevate kõikide temperatuurianduritega mõõdetud temperatuuride aritmeetiline keskmine arvutatakse vähemalt kord sekundis kogu tulega kokkupuute vältel. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | Kõik temperatuuriandurid peavad olema paigaldatud 5 ±1 cm madalamale katseseadise välispinna madalaimast punktist, kui katseseadis paikneb punktis 3.4.1 kirjeldatud viisil. Vähemalt üks temperatuuriandur peab paiknema katseseadise keskel ja vähemalt neli temperatuuriandurit kuni 10 cm kaugusel katseseadise servast selle keskpunkti suunas ning andurite vahekaugus peab olema umbes võrdne. |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | Katseseadise põhi peab kütuse põlemise ajal vahetult ja täielikult kokku puutuma ühtlase leegiga. LPG-põleti leek peab olema katseseadise horisontaalprojektsioonist vähemalt 20 cm võrra suurem. |
| --- | --- |

3.4.5.

| 3.4.6. | Keskmine temperatuur 800 °C tuleb saavutada 30 sekundi jooksul ja temperatuur peab püsima 800 – 1 100 °C. Katseseadist hoitakse seejärel leegi mõjualas 2 minutit. |
| --- | --- |

3.4.6.

| 3.4.7. | Pärast otsest kokkupuudet leegiga jälgitakse katseseadist kuni katseseadise pinnatemperatuur on vähenenud ümbritseva keskkonna temperatuurini või vähemalt 3 tundi. |
| --- | --- |

3.4.7.

9.E lisa 1. liide

Tulekindlate telliste mõõtmed ja tehnilised andmed

Image 28

| Tulekindlus: | (Seger-Kegel) SK 30 |
| --- | --- |
| Al2O3 sisaldus: | 30–33 protsenti |
| Poorsus (Po): | 20–22 mahuprotsenti |
| Tihedus: | 1 900 – 2 000 kg/m3 |
| Kasulik augustatud pind: | 44,18 protsenti |

Tulekindlus:

(Seger-Kegel) SK 30

Al2O3 sisaldus:

30–33 protsenti

Poorsus (Po):

20–22 mahuprotsenti

Tihedus:

1 900 – 2 000 kg/m3

Kasulik augustatud pind:

44,18 protsenti

---

9.F LISA

Väline lühisekaitse

1.   Eesmärk

Selle katse eesmärk on kontrollida lühisekaitse töötamist, et vältida laetava energiasalvestussüsteemi mis tahes raskeid töötõrkeid lühisvoolu tõttu.

2.   Paigaldis

Katse tehakse komplektse sõidukiga või tervikliku laetava energiasalvestussüsteemiga või selle allsüsteemi(de)ga. Kui tootja soovib teha katset laetava energiasalvestussüsteemi allsüsteemi(de)ga, peab katseseadis suutma tekitada tervikliku laetava energiasalvestussüsteemi nimipinge ja tootja peab tõendama, et ohutuse seisukohast esindab katsetulemus samadel tingimustel tervikliku laetava energiasalvestussüsteemiga saavutatavat tulemust piisaval määral. Kui laetava energiasalvestussüsteemi elektrooniline juhtimisüksus ei paikne akuelemente sisaldavas korpuses, võib selle jätta katseseadisele paigaldamata, kui tootja seda taotleb.

Komplektse sõidukiga tehtava katse puhul võib tootja esitada andmed hargnemisjuhtmestiku ühendamiseks vahetult väljaspool laetavat energiasalvestussüsteemi nii, et laetavale energiasalvestussüsteemile on võimalik rakendada lühis.

3.   Menetlused

3.1.   Üldised katsetingimused

Katse suhtes kehtivad järgmised tingimused:

| a) | katse tehakse ümbritseva keskkonna temperatuuril 20 ±10 °C või kõrgemal temperatuuril, kui tootja seda taotleb; |
| --- | --- |

a)

katse tehakse ümbritseva keskkonna temperatuuril 20 ±10 °C või kõrgemal temperatuuril, kui tootja seda taotleb;

| b) | katse alguses peab laetustase olema kohandatud vastavalt 9. lisa 2. liitele; |
| --- | --- |

b)

katse alguses peab laetustase olema kohandatud vastavalt 9. lisa 2. liitele;

| c) | katse alguses peavad töötama kõik kaitseseadised, mis mõjutavad katsetulemuse seisukohast asjakohaseid katseseadise funktsioone; |
| --- | --- |

c)

katse alguses peavad töötama kõik kaitseseadised, mis mõjutavad katsetulemuse seisukohast asjakohaseid katseseadise funktsioone;

| d) | komplektse sõidukiga katsetamiseks peab hargnemisjuhtmestik olema ühendatud tootja määratud kohas ja töötama peavad kõik sõiduki kaitsesüsteemid, mis on katsetulemuse seisukohast asjakohased. |
| --- | --- |

d)

komplektse sõidukiga katsetamiseks peab hargnemisjuhtmestik olema ühendatud tootja määratud kohas ja töötama peavad kõik sõiduki kaitsesüsteemid, mis on katsetulemuse seisukohast asjakohased.

3.2.   Lühis

Katse alguses peavad kõik asjakohased laadimise ja tühjakslaadimise pealülitid olema suletud, et kujutada aktiivset juhtimist võimaldavat režiimi ja välist laadimist võimaldavat režiimi. Kui seda ei saa teha ühe katsega, tuleb sooritada kaks või enam katset.

Tervikliku laetava energiasalvestussüsteemi või selle allsüsteemi(de)ga katsetamisel ühendatakse lühise tekitamiseks kokku katseseadise pluss- ja miinusklemmid. Sel eesmärgil kasutatava ühenduse takistus ei tohi olla suurem kui 5 mΩ.

Komplektse sõidukiga katsetamisel rakendatakse lühis hargnemisjuhtmestiku kaudu. Lühise tekitamiseks kasutatava ühenduse takistus (koos kaabliga) ei tohi olla suurem kui 5 mΩ.

Lühist säilitatakse kuni laetava energiasalvestussüsteemi kaitsefunktsiooni rakendumine katkestab lühisvoolu või vähemalt 1 tunni vältel pärast seda, kui katseseadise korpusel mõõdetud temperatuur on stabiliseerunud nii, et 2 tunni vältel muutub temperatuurigradient vähem kui 4 °C.

3.3.   Standardtsükkel ja vaatlusperiood

Vahetult pärast lühise lõpetamist tehakse 9. lisa 1. liite kohane standardtsükkel, kui katseseadis seda võimaldab.

Katse lõpeb 1 tund vältava vaatlusperioodiga katsekeskkonna temperatuuritingimustel.

---

9.G LISA

Ülelaadimiskaitse

1.   Eesmärk

Selle katse eesmärk on kontrollida ülelaadimiskaitse töötamist, et vältida laetava energiasalvestussüsteemi mis tahes raskeid töötõrkeid liiga kõrge laetustaseme tõttu.

2.   Paigaldis

Katse tehakse standardsetes töötingimustes komplektse sõidukiga või tervikliku laetava energiasalvestussüsteemiga. Katseseadisest võib välja jätta kõrvalsüsteemid, mis ei mõjuta katsetulemusi.

Katse võib teha muudetud katseseadisega, tingimusel et need muudatused ei mõjuta katsetulemusi.

3.   Menetlused

| 3.1. | Üldised katsetingimused
  Katse suhtes kehtivad järgmised nõuded ja tingimused:






  a) | katse tehakse ümbritseva keskkonna temperatuuril 20 ±10 °C või kõrgemal temperatuuril, kui tootja seda taotleb; |
| --- | --- | --- |

3.1.

Katse suhtes kehtivad järgmised nõuded ja tingimused:

a)

katse tehakse ümbritseva keskkonna temperatuuril 20 ±10 °C või kõrgemal temperatuuril, kui tootja seda taotleb;

| b) | laetava energiasalvestussüsteemi laetustase seatakse tootja soovitatud tavalise kasutamise (sõidukiga sõitmine, välise laaduri kasutamine) korral esineva tavapärase tööpiirkonna keskele. Täpset seadmist ei nõuta, kui laetav energiasalvestussüsteem töötab tavapäraselt; |
| --- | --- |

b)

laetava energiasalvestussüsteemi laetustase seatakse tootja soovitatud tavalise kasutamise (sõidukiga sõitmine, välise laaduri kasutamine) korral esineva tavapärase tööpiirkonna keskele. Täpset seadmist ei nõuta, kui laetav energiasalvestussüsteem töötab tavapäraselt;

| c) | integreeritud energiamuundamissüsteemiga (sisepõlemismootor, kütuseelement jne) sõidukite sõidukipõhise katse korral täidetakse süsteem kütusega, et tagada selliste energiamuundamissüsteemi töö; |
| --- | --- |

c)

integreeritud energiamuundamissüsteemiga (sisepõlemismootor, kütuseelement jne) sõidukite sõidukipõhise katse korral täidetakse süsteem kütusega, et tagada selliste energiamuundamissüsteemi töö;

| d) | katse alguses peavad töötama kõik kaitseseadised, mis mõjutavad katsetulemuse seisukohast asjakohaseid katseseadise funktsioone; Kõik asjakohased laadimise pealülitid peavad olema suletud. |
| --- | --- |

d)

katse alguses peavad töötama kõik kaitseseadised, mis mõjutavad katsetulemuse seisukohast asjakohaseid katseseadise funktsioone; Kõik asjakohased laadimise pealülitid peavad olema suletud.

| 3.2. | Laadimine
  Laetava energiasalvestussüsteemi laadimine sõidukipõhise katse jaoks toimub punktide 3.2.1 ja 3.2.2 kohaselt ning valitakse sõiduki asjakohase töörežiimi ja kaitsesüsteemi tööomaduste järgi. Alternatiivne võimalus on laetava energiasalvestussüsteemi laadimine sõidukipõhise katse jaoks punkti 3.2.3 kohaselt. Komponendipõhise katse jaoks peab laadimine toimuma punkti 3.2.4 kohaselt. |
| --- | --- |

3.2.

Laetava energiasalvestussüsteemi laadimine sõidukipõhise katse jaoks toimub punktide 3.2.1 ja 3.2.2 kohaselt ning valitakse sõiduki asjakohase töörežiimi ja kaitsesüsteemi tööomaduste järgi. Alternatiivne võimalus on laetava energiasalvestussüsteemi laadimine sõidukipõhise katse jaoks punkti 3.2.3 kohaselt. Komponendipõhise katse jaoks peab laadimine toimuma punkti 3.2.4 kohaselt.

| 3.2.1. | Laadimine sõiduki kasutamisega
  Seda katse käiku rakendatakse sõidukipõhistes katsetes aktiivset juhtimist võimaldaval režiimil:






  a) | sõiduk, milles saab laadimiseks kasutada integreeritud energiaallikat (energiatagastus, integreeritud energiamuundamissüsteem), peab sõitma veojõustendil. Sõiduki töötamine veojõustendil (näiteks pideva allamäge sõitmise imiteerimine), mis annab nii suure laadimisvoolu, kui on mõistlikult saavutatav, tuleb määrata vajaduse korral tootjaga konsulteerides. |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

Seda katse käiku rakendatakse sõidukipõhistes katsetes aktiivset juhtimist võimaldaval režiimil:

a)

sõiduk, milles saab laadimiseks kasutada integreeritud energiaallikat (energiatagastus, integreeritud energiamuundamissüsteem), peab sõitma veojõustendil. Sõiduki töötamine veojõustendil (näiteks pideva allamäge sõitmise imiteerimine), mis annab nii suure laadimisvoolu, kui on mõistlikult saavutatav, tuleb määrata vajaduse korral tootjaga konsulteerides.

| b) | Laetavat energiasalvestussüsteemi laetakse sõiduki töötamisel veojõustendil punkti 3.2.1.a kohaselt. Sõiduki töö veojõustendil lõpetatakse, kui sõiduki ülelaadimiskaitse katkestab laetava energiasalvestussüsteemi laadimisvoolu või laetava energiasalvestussüsteemi temperatuur on stabiliseerunud nii, et 1 tunni vältel muutub temperatuurigradient vähem kui 2 °C. Kui sõiduki ülelaadimiskaitse automaatkatkestuse funktsioon ei tööta õigesti või kui sellist funktsiooni ei ole, peab laadimine jätkuma, kuni laetava energiasalvestussüsteemi temperatuur tõuseb 10 °C kõrgemaks kui tootja määratud maksimaalne töötemperatuur; |
| --- | --- |

b)

Laetavat energiasalvestussüsteemi laetakse sõiduki töötamisel veojõustendil punkti 3.2.1.a kohaselt. Sõiduki töö veojõustendil lõpetatakse, kui sõiduki ülelaadimiskaitse katkestab laetava energiasalvestussüsteemi laadimisvoolu või laetava energiasalvestussüsteemi temperatuur on stabiliseerunud nii, et 1 tunni vältel muutub temperatuurigradient vähem kui 2 °C. Kui sõiduki ülelaadimiskaitse automaatkatkestuse funktsioon ei tööta õigesti või kui sellist funktsiooni ei ole, peab laadimine jätkuma, kuni laetava energiasalvestussüsteemi temperatuur tõuseb 10 °C kõrgemaks kui tootja määratud maksimaalne töötemperatuur;

| c) | vahetult pärast laadimise lõpetamist tehakse 9. lisa 1. liite kohane standardtsükkel sõiduki töötamisega veojõustendil, kui sõiduk seda võimaldab. |
| --- | --- |

c)

vahetult pärast laadimise lõpetamist tehakse 9. lisa 1. liite kohane standardtsükkel sõiduki töötamisega veojõustendil, kui sõiduk seda võimaldab.

| 3.2.2. | Laadimine välisest elektritoiteallikast (sõidukipõhine katse)
  Seda katse käiku rakendatakse välise energiaga laetavate sõidukite sõidukipõhisel katsetamisel:






  a) | välise elektritoite ühendamiseks kasutatakse sõiduki tavakasutuseks ettenähtud pistikupesa (kui on). Punktis 3.2.2.b kirjeldatud laadimise võimaldamiseks muudetakse või blokeeritakse välisest elektritoiteallikast laadimise juhtimise andmesidet; |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

Seda katse käiku rakendatakse välise energiaga laetavate sõidukite sõidukipõhisel katsetamisel:

a)

välise elektritoite ühendamiseks kasutatakse sõiduki tavakasutuseks ettenähtud pistikupesa (kui on). Punktis 3.2.2.b kirjeldatud laadimise võimaldamiseks muudetakse või blokeeritakse välisest elektritoiteallikast laadimise juhtimise andmesidet;

| b) | laetavat energiasalvestussüsteemi laetakse välisest elektritoiteallikast tootja määratud maksimaalse laadimisvooluga. Laadimine lõpetatakse, kui sõiduki ülelaadimiskaitse katkestab laetava energiasalvestussüsteemi laadimisvoolu. Kui sõiduki ülelaadimiskaitse ei tööta õigesti või kui seda ei ole, peab laadimine jätkuma, kuni laetava energiasalvestussüsteemi temperatuur tõuseb 10 °C kõrgemaks kui tootja määratud maksimaalne töötemperatuur. Kui laadimisvoolu ei katkestata ja laetava energiasalvestussüsteemi temperatuur ei tõuse 10 °C võrra kõrgemaks kui maksimaalne töötemperatuur, siis lõpetatakse sõiduki töö 12 tundi pärast välisest elektritoiteallikast laadimise algust; |
| --- | --- |

b)

laetavat energiasalvestussüsteemi laetakse välisest elektritoiteallikast tootja määratud maksimaalse laadimisvooluga. Laadimine lõpetatakse, kui sõiduki ülelaadimiskaitse katkestab laetava energiasalvestussüsteemi laadimisvoolu. Kui sõiduki ülelaadimiskaitse ei tööta õigesti või kui seda ei ole, peab laadimine jätkuma, kuni laetava energiasalvestussüsteemi temperatuur tõuseb 10 °C kõrgemaks kui tootja määratud maksimaalne töötemperatuur. Kui laadimisvoolu ei katkestata ja laetava energiasalvestussüsteemi temperatuur ei tõuse 10 °C võrra kõrgemaks kui maksimaalne töötemperatuur, siis lõpetatakse sõiduki töö 12 tundi pärast välisest elektritoiteallikast laadimise algust;

| c) | vahetult pärast laadimise lõpetamist tehakse 9. lisa 1. liite kohane standardtsükkel (kui sõiduk seda võimaldab) tühjakslaadimiseks sõiduki töötamisega veojõustendil ja välisest elektritoiteallikast laadimiseks. |
| --- | --- |

c)

vahetult pärast laadimise lõpetamist tehakse 9. lisa 1. liite kohane standardtsükkel (kui sõiduk seda võimaldab) tühjakslaadimiseks sõiduki töötamisega veojõustendil ja välisest elektritoiteallikast laadimiseks.

| 3.2.3. | Laadimine hargnemisjuhtmestiku abil (sõidukipõhine katse)
  Seda katse käiku rakendatakse sõidukipõhistes katsetes selliste sõidukite korral, mida saab laadida välise energiaga, ja selliste sõidukite korral, mida saab laadida ainult integreeritud energiaallikast ja mille kohta tootja esitab andmed hargnemisjuhtmestiku ühendamiseks vahetult väljaspool laetavat energiasalvestussüsteemi nii, et laetavat energiasalvestussüsteemi on võimalik laadida:






  a) | hargnemisjuhtmestik ühendatakse sõidukiga tootja määratud viisil. Välise laadimise-tühjakslaadimise seadme vabastusvool/-pinge peab olema vähemalt 10 % suurem kui katseseadise voolu-/pingepiir. Väline elektritoiteallikas on ühendatud hargnemisjuhtmestikuga. Laetavat energiasalvestussüsteemi laetakse välisest elektritoiteallikast tootja määratud maksimaalse laadimisvooluga; |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

Seda katse käiku rakendatakse sõidukipõhistes katsetes selliste sõidukite korral, mida saab laadida välise energiaga, ja selliste sõidukite korral, mida saab laadida ainult integreeritud energiaallikast ja mille kohta tootja esitab andmed hargnemisjuhtmestiku ühendamiseks vahetult väljaspool laetavat energiasalvestussüsteemi nii, et laetavat energiasalvestussüsteemi on võimalik laadida:

a)

hargnemisjuhtmestik ühendatakse sõidukiga tootja määratud viisil. Välise laadimise-tühjakslaadimise seadme vabastusvool/-pinge peab olema vähemalt 10 % suurem kui katseseadise voolu-/pingepiir. Väline elektritoiteallikas on ühendatud hargnemisjuhtmestikuga. Laetavat energiasalvestussüsteemi laetakse välisest elektritoiteallikast tootja määratud maksimaalse laadimisvooluga;

| b) | laadimine lõpetatakse, kui sõiduki ülelaadimiskaitse katkestab laetava energiasalvestussüsteemi laadimisvoolu. Kui sõiduki ülelaadimiskaitse ei tööta õigesti või kui seda ei ole, peab laadimine jätkuma, kuni laetava energiasalvestussüsteemi temperatuur tõuseb 10 °C kõrgemaks kui tootja määratud maksimaalne töötemperatuur. Kui laadimisvoolu ei katkestata ja laetava energiasalvestussüsteemi temperatuur ei tõuse 10 °C võrra kõrgemaks kui maksimaalne töötemperatuur, siis lõpetatakse sõiduki töö 12 tundi pärast välisest elektritoiteallikast laadimise algust; |
| --- | --- |

b)

laadimine lõpetatakse, kui sõiduki ülelaadimiskaitse katkestab laetava energiasalvestussüsteemi laadimisvoolu. Kui sõiduki ülelaadimiskaitse ei tööta õigesti või kui seda ei ole, peab laadimine jätkuma, kuni laetava energiasalvestussüsteemi temperatuur tõuseb 10 °C kõrgemaks kui tootja määratud maksimaalne töötemperatuur. Kui laadimisvoolu ei katkestata ja laetava energiasalvestussüsteemi temperatuur ei tõuse 10 °C võrra kõrgemaks kui maksimaalne töötemperatuur, siis lõpetatakse sõiduki töö 12 tundi pärast välisest elektritoiteallikast laadimise algust;

| c) | vahetult pärast laadimise lõpetamist tehakse 9. lisa 1. liite kohane standardtsükkel komplektse sõiduki jaoks, kui sõiduk seda võimaldab. |
| --- | --- |

c)

vahetult pärast laadimise lõpetamist tehakse 9. lisa 1. liite kohane standardtsükkel komplektse sõiduki jaoks, kui sõiduk seda võimaldab.

| 3.2.4. | Laadimine välisest elektritoiteallikast (komponendipõhine katse)
  Seda katse käiku rakendatakse komponendipõhisel katsetamisel:






  a) | väline laadimise-tühjakslaadimise seade tuleb ühendada laetava energiasalvestussüsteemi peaklemmidega. Katseseadme laadimise juhtimise piirid tuleb välja lülitada; |
| --- | --- | --- |

3.2.4.

Seda katse käiku rakendatakse komponendipõhisel katsetamisel:

a)

väline laadimise-tühjakslaadimise seade tuleb ühendada laetava energiasalvestussüsteemi peaklemmidega. Katseseadme laadimise juhtimise piirid tuleb välja lülitada;

| b) | laetavat energiasalvestussüsteemi laetakse laadimise-tühjakslaadimise seadmega tootja määratud maksimaalse laadimisvooluga. Laadimine lõpetatakse, kui laetava energiasalvestussüsteemi ülelaadimiskaitse katkestab laetava energiasalvestussüsteemi laadimisvoolu. Kui laetava energiasalvestussüsteemi ülelaadimiskaitse ei tööta õigesti või kui seda ei ole, peab laadimine jätkuma, kuni laetava energiasalvestussüsteemi temperatuur tõuseb 10 °C kõrgemaks kui tootja määratud maksimaalne töötemperatuur. Kui laadimisvoolu ei katkestata ja laetava energiasalvestussüsteemi temperatuur ei tõuse 10 °C võrra kõrgemaks kui maksimaalne töötemperatuur, siis lõpetatakse laadimine 12 tundi pärast välisest elektritoiteallikast laadimise algust; |
| --- | --- |

b)

laetavat energiasalvestussüsteemi laetakse laadimise-tühjakslaadimise seadmega tootja määratud maksimaalse laadimisvooluga. Laadimine lõpetatakse, kui laetava energiasalvestussüsteemi ülelaadimiskaitse katkestab laetava energiasalvestussüsteemi laadimisvoolu. Kui laetava energiasalvestussüsteemi ülelaadimiskaitse ei tööta õigesti või kui seda ei ole, peab laadimine jätkuma, kuni laetava energiasalvestussüsteemi temperatuur tõuseb 10 °C kõrgemaks kui tootja määratud maksimaalne töötemperatuur. Kui laadimisvoolu ei katkestata ja laetava energiasalvestussüsteemi temperatuur ei tõuse 10 °C võrra kõrgemaks kui maksimaalne töötemperatuur, siis lõpetatakse laadimine 12 tundi pärast välisest elektritoiteallikast laadimise algust;

| c) | vahetult pärast laadimise lõpetamist tehakse 9. lisa 1. liite kohane standardtsükkel välise laadimise-tühjakslaadimise seadmega, kui laetav energiasalvestussüsteem seda võimaldab. |
| --- | --- |

c)

vahetult pärast laadimise lõpetamist tehakse 9. lisa 1. liite kohane standardtsükkel välise laadimise-tühjakslaadimise seadmega, kui laetav energiasalvestussüsteem seda võimaldab.

| 3.3. | Katse lõpeb 1 tund vältava vaatlusperioodiga katsekeskkonna temperatuuritingimustel. |
| --- | --- |

3.3.

---

9.H LISA

Alalaadimiskaitse

1.   Eesmärk

Selle katse eesmärk on kontrollida alalaadimiskaitse töötamist, et vältida laetava energiasalvestussüsteemi mis tahes raskeid töötõrkeid liiga madala laetustaseme tõttu.

2.   Paigaldis

Katse tehakse standardsetes töötingimustes komplektse sõidukiga või tervikliku laetava energiasalvestussüsteemiga. Katseseadisest võib välja jätta kõrvalsüsteemid, mis ei mõjuta katsetulemusi.

Katse võib teha muudetud katseseadisega, tingimusel et need muudatused ei mõjuta katsetulemusi.

3.   Menetlused

| 3.1. | Üldised katsetingimused
  Katse suhtes kehtivad järgmised nõuded ja tingimused:






  a) | katse tehakse ümbritseva keskkonna temperatuuril 20 ±10 °C või kõrgemal temperatuuril, kui tootja seda taotleb; |
| --- | --- | --- |

3.1.

Katse suhtes kehtivad järgmised nõuded ja tingimused:

a)

katse tehakse ümbritseva keskkonna temperatuuril 20 ±10 °C või kõrgemal temperatuuril, kui tootja seda taotleb;

| b) | laetava energiasalvestussüsteemi laetustase seatakse madalale tasemele, kuid siiski tootja soovitatud tavalise kasutamise (sõidukiga sõitmine, välise laaduri kasutamine) korral esinevas tavapärases tööpiirkonnas. Täpset seadmist ei nõuta, kui laetav energiasalvestussüsteem töötab tavapäraselt; |
| --- | --- |

b)

laetava energiasalvestussüsteemi laetustase seatakse madalale tasemele, kuid siiski tootja soovitatud tavalise kasutamise (sõidukiga sõitmine, välise laaduri kasutamine) korral esinevas tavapärases tööpiirkonnas. Täpset seadmist ei nõuta, kui laetav energiasalvestussüsteem töötab tavapäraselt;

| c) | integreeritud energiamuundamissüsteemiga (sisepõlemismootor, kütuseelement jne) sõidukite sõidukipõhise katse korral vähendatakse sellisest sisseehitatud energiamuundamissüsteemist saadavat elektrienergiahulka, näiteks seatakse kütusekogus peaaegu tühja paagi kütusetasemele, kuid jäetakse niipalju kütust, et sõidukis saaks käivitada aktiivset juhtimist võimaldava režiimi; |
| --- | --- |

c)

integreeritud energiamuundamissüsteemiga (sisepõlemismootor, kütuseelement jne) sõidukite sõidukipõhise katse korral vähendatakse sellisest sisseehitatud energiamuundamissüsteemist saadavat elektrienergiahulka, näiteks seatakse kütusekogus peaaegu tühja paagi kütusetasemele, kuid jäetakse niipalju kütust, et sõidukis saaks käivitada aktiivset juhtimist võimaldava režiimi;

| d) | katse alguses peavad töötama kõik kaitseseadised, mis mõjutavad katsetulemuse seisukohast asjakohaseid katseseadise funktsioone. |
| --- | --- |

d)

katse alguses peavad töötama kõik kaitseseadised, mis mõjutavad katsetulemuse seisukohast asjakohaseid katseseadise funktsioone.

| 3.2. | Tühjakslaadimine
  Laetava energiasalvestussüsteemi tühjakslaadimine sõidukipõhise katse jaoks peab toimuma punktide 3.2.1 ja 3.2.2 kohaselt. Alternatiivne võimalus on laetava energiasalvestussüsteemi tühjakslaadimine sõidukipõhise katse jaoks punkti 3.2.3 kohaselt. Komponendipõhise katse jaoks peab tühjakslaadimine toimuma punkti 3.2.4 kohaselt. |
| --- | --- |

3.2.

Laetava energiasalvestussüsteemi tühjakslaadimine sõidukipõhise katse jaoks peab toimuma punktide 3.2.1 ja 3.2.2 kohaselt. Alternatiivne võimalus on laetava energiasalvestussüsteemi tühjakslaadimine sõidukipõhise katse jaoks punkti 3.2.3 kohaselt. Komponendipõhise katse jaoks peab tühjakslaadimine toimuma punkti 3.2.4 kohaselt.

| 3.2.1. | Tühjakslaadimine sõiduki kasutamisega
  Seda katse käiku rakendatakse sõidukipõhistes katsetes aktiivset juhtimist võimaldaval režiimil:






  a) | sõiduk peab sõitma veojõustendil. Sõiduki töötamine veojõustendil (näiteks pideva püsikiirusel sõitmise imiteerimine), mis tagab nii püsiva tühjakslaadiva energiakulu, kui on mõistlikult saavutatav, tuleb määrata vajaduse korral tootjaga konsulteerides; |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

Seda katse käiku rakendatakse sõidukipõhistes katsetes aktiivset juhtimist võimaldaval režiimil:

a)

sõiduk peab sõitma veojõustendil. Sõiduki töötamine veojõustendil (näiteks pideva püsikiirusel sõitmise imiteerimine), mis tagab nii püsiva tühjakslaadiva energiakulu, kui on mõistlikult saavutatav, tuleb määrata vajaduse korral tootjaga konsulteerides;

| b) | Laetavat energiasalvestussüsteemi laetakse tühjaks sõiduki töötamisel veojõustendil punkti 3.2.1.a kohaselt. Sõiduki töö veojõustendil lõpetatakse, kui sõiduki alalaadimiskaitse katkestab laetava energiasalvestussüsteemi tühjakslaadimisvoolu või laetava energiasalvestussüsteemi temperatuur on stabiliseerunud nii, et 2 tunni vältel muutub temperatuurigradient vähem kui 4 °C. Kui sõiduki alalaadimiskaitse ei tööta õigesti või kui seda ei ole, peab tühjakslaadimine jätkuma, kuni laetav energiasalvestussüsteem on tühjenenud 25 %ni selle nimipingest; |
| --- | --- |

b)

Laetavat energiasalvestussüsteemi laetakse tühjaks sõiduki töötamisel veojõustendil punkti 3.2.1.a kohaselt. Sõiduki töö veojõustendil lõpetatakse, kui sõiduki alalaadimiskaitse katkestab laetava energiasalvestussüsteemi tühjakslaadimisvoolu või laetava energiasalvestussüsteemi temperatuur on stabiliseerunud nii, et 2 tunni vältel muutub temperatuurigradient vähem kui 4 °C. Kui sõiduki alalaadimiskaitse ei tööta õigesti või kui seda ei ole, peab tühjakslaadimine jätkuma, kuni laetav energiasalvestussüsteem on tühjenenud 25 %ni selle nimipingest;

| c) | vahetult pärast tühjakslaadimise lõpetamist tehakse 9. lisa 1. liite kohane üks standardne laadimine ja seejärel standardne tühjakslaadimine, kui sõiduk seda võimaldab. |
| --- | --- |

c)

vahetult pärast tühjakslaadimise lõpetamist tehakse 9. lisa 1. liite kohane üks standardne laadimine ja seejärel standardne tühjakslaadimine, kui sõiduk seda võimaldab.

| 3.2.2. | Tühjakslaadimine välise elektriseadme abil (sõidukipõhine katse)
  Seda katse käiku rakendatakse sõidukipõhistes katsetes paigalseisva sõidukiga:






  a) | sõiduk lülitatakse statsionaarsele töörežiimile, mis võimaldab välisel elektriseadmel laetavast energiasalvestussüsteemist elektrienergiat tarbida. Selline töörežiim määratakse vajaduse korral kindlaks tootjaga konsulteerides. katse ajal ohutuse tagamiseks võib vajaduse korral kasutada sõiduki liikumist takistavat varustust (näiteks tõkiskingi); |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

Seda katse käiku rakendatakse sõidukipõhistes katsetes paigalseisva sõidukiga:

a)

sõiduk lülitatakse statsionaarsele töörežiimile, mis võimaldab välisel elektriseadmel laetavast energiasalvestussüsteemist elektrienergiat tarbida. Selline töörežiim määratakse vajaduse korral kindlaks tootjaga konsulteerides. katse ajal ohutuse tagamiseks võib vajaduse korral kasutada sõiduki liikumist takistavat varustust (näiteks tõkiskingi);

| b) | laetava energiasalvestussüsteemi tühjakslaadimiseks lülitatakse sisse elektriseadmed, näiteks kliimaseade, soojendus, valgustus, audio-videoseade jne, mida on võimalik sisse lülitada punktis 3.2.2.a esitatud tingimustel. katse lõpetatakse, kui sõiduki alalaadimiskaitse katkestab laetava energiasalvestussüsteemi tühjakslaadimisvoolu või laetava energiasalvestussüsteemi temperatuur on stabiliseerunud nii, et 2 tunni vältel muutub temperatuurigradient vähem kui 4 °C. Kui sõiduki alalaadimiskaitse ei tööta õigesti või kui seda ei ole, peab tühjakslaadimine jätkuma, kuni laetav energiasalvestussüsteem on tühjenenud 25 %ni selle nimipingest; |
| --- | --- |

b)

laetava energiasalvestussüsteemi tühjakslaadimiseks lülitatakse sisse elektriseadmed, näiteks kliimaseade, soojendus, valgustus, audio-videoseade jne, mida on võimalik sisse lülitada punktis 3.2.2.a esitatud tingimustel. katse lõpetatakse, kui sõiduki alalaadimiskaitse katkestab laetava energiasalvestussüsteemi tühjakslaadimisvoolu või laetava energiasalvestussüsteemi temperatuur on stabiliseerunud nii, et 2 tunni vältel muutub temperatuurigradient vähem kui 4 °C. Kui sõiduki alalaadimiskaitse ei tööta õigesti või kui seda ei ole, peab tühjakslaadimine jätkuma, kuni laetav energiasalvestussüsteem on tühjenenud 25 %ni selle nimipingest;

| c) | vahetult pärast tühjakslaadimise lõpetamist tehakse 9. lisa 1. liite kohane üks standardne laadimine ja seejärel standardne tühjakslaadimine, kui sõiduk seda võimaldab. |
| --- | --- |

c)

vahetult pärast tühjakslaadimise lõpetamist tehakse 9. lisa 1. liite kohane üks standardne laadimine ja seejärel standardne tühjakslaadimine, kui sõiduk seda võimaldab.

| 3.2.3. | Laetava energiasalvestussüsteemi tühjakslaadimine tühjakslaadimistakisti abil (sõidukipõhine katse)
  Seda katse käiku rakendatakse sõidukite suhtes, mille puhul tootja esitab andmed hargnemisjuhtmestiku ühendamiseks vahetult väljaspool laetavat energiasalvestussüsteemi nii, et laetavat energiasalvestussüsteemi on võimalik tühjaks laadida:






  a) | hargnemisjuhtmestik ühendatakse sõidukiga tootja määratud viisil. Sõiduk seatakse aktiivset juhtimist võimaldavale režiimile; |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

Seda katse käiku rakendatakse sõidukite suhtes, mille puhul tootja esitab andmed hargnemisjuhtmestiku ühendamiseks vahetult väljaspool laetavat energiasalvestussüsteemi nii, et laetavat energiasalvestussüsteemi on võimalik tühjaks laadida:

a)

hargnemisjuhtmestik ühendatakse sõidukiga tootja määratud viisil. Sõiduk seatakse aktiivset juhtimist võimaldavale režiimile;

| b) | tühjakslaadimistakisti ühendatakse hargnemisjuhtmestikuga ja laetavat energiasalvestussüsteemi laetakse tühjaks tühjakslaadimise määraga tootja esitatud infole vastavates tavakasutustingimustes. Võib kasutada takistit, mille tühjakslaadimisvõimsus on 1 kW; |
| --- | --- |

b)

tühjakslaadimistakisti ühendatakse hargnemisjuhtmestikuga ja laetavat energiasalvestussüsteemi laetakse tühjaks tühjakslaadimise määraga tootja esitatud infole vastavates tavakasutustingimustes. Võib kasutada takistit, mille tühjakslaadimisvõimsus on 1 kW;

| c) | katse lõpetatakse, kui sõiduki alalaadimiskaitse katkestab laetava energiasalvestussüsteemi tühjakslaadimisvoolu või laetava energiasalvestussüsteemi temperatuur on stabiliseerunud nii, et 2 tunni vältel muutub temperatuurigradient vähem kui 4 °C. Kui tühjakslaadimise automaatkatkestuse funktsioon ei tööta õigesti või kui sellist funktsiooni ei ole, peab tühjakslaadimine jätkuma, kuni laetav energiasalvestussüsteem on tühjenenud 25 %ni selle nimipingest; |
| --- | --- |

c)

katse lõpetatakse, kui sõiduki alalaadimiskaitse katkestab laetava energiasalvestussüsteemi tühjakslaadimisvoolu või laetava energiasalvestussüsteemi temperatuur on stabiliseerunud nii, et 2 tunni vältel muutub temperatuurigradient vähem kui 4 °C. Kui tühjakslaadimise automaatkatkestuse funktsioon ei tööta õigesti või kui sellist funktsiooni ei ole, peab tühjakslaadimine jätkuma, kuni laetav energiasalvestussüsteem on tühjenenud 25 %ni selle nimipingest;

| d) | vahetult pärast tühjakslaadimise lõpetamist tehakse 9. lisa 1. liite kohane üks standardne laadimine ja seejärel standardne tühjakslaadimine, kui sõiduk seda võimaldab. |
| --- | --- |

d)

vahetult pärast tühjakslaadimise lõpetamist tehakse 9. lisa 1. liite kohane üks standardne laadimine ja seejärel standardne tühjakslaadimine, kui sõiduk seda võimaldab.

| 3.2.4. | Tühjakslaadimine välise seadmega (komponendipõhine katse)
  Seda katse käiku rakendatakse komponendipõhisel katsetamisel:






  a) | kõik asjakohased pealülitid peavad olema suletud. Väline laadimise-tühjakslaadimise seade tuleb ühendada katseseadise peaklemmidega; |
| --- | --- | --- |

3.2.4.

Seda katse käiku rakendatakse komponendipõhisel katsetamisel:

a)

kõik asjakohased pealülitid peavad olema suletud. Väline laadimise-tühjakslaadimise seade tuleb ühendada katseseadise peaklemmidega;

| b) | tühjakslaadimist tehakse sõiduki tootja määratud tavalise kasutamise korral esineva stabiilse voolutugevusega; |
| --- | --- |

b)

tühjakslaadimist tehakse sõiduki tootja määratud tavalise kasutamise korral esineva stabiilse voolutugevusega;

| c) | tühjakslaadimine jätkub kuni katseseadis (automaatselt) katkestab laetava energiasalvestussüsteemi tühjakslaadimisvoolu või katseseadise temperatuur on stabiliseerunud nii, et 2 tunni vältel muutub temperatuurigradient vähem kui 4 °C. Kui automaatkatkestuse funktsioon ei tööta õigesti või kui sellist funktsiooni ei ole, peab tühjakslaadimine jätkuma, kuni katseseadis on tühjenenud 25 %ni selle nimipingest; |
| --- | --- |

c)

tühjakslaadimine jätkub kuni katseseadis (automaatselt) katkestab laetava energiasalvestussüsteemi tühjakslaadimisvoolu või katseseadise temperatuur on stabiliseerunud nii, et 2 tunni vältel muutub temperatuurigradient vähem kui 4 °C. Kui automaatkatkestuse funktsioon ei tööta õigesti või kui sellist funktsiooni ei ole, peab tühjakslaadimine jätkuma, kuni katseseadis on tühjenenud 25 %ni selle nimipingest;

| d) | vahetult pärast tühjakslaadimise lõpetamist tehakse 9. lisa 1. liite kohane üks standardne laadimine ja seejärel standardne tühjakslaadimine, kui katseseadis seda võimaldab. |
| --- | --- |

d)

vahetult pärast tühjakslaadimise lõpetamist tehakse 9. lisa 1. liite kohane üks standardne laadimine ja seejärel standardne tühjakslaadimine, kui katseseadis seda võimaldab.

| 3.3. | Katse lõpeb 1 tund vältava vaatlusperioodiga katsekeskkonna temperatuuritingimustel. |
| --- | --- |

3.3.

---

9.I LISA

Ülekuumenemiskaitse

1.

Selle katse eesmärk on kontrollida laetavat energiasalvestussüsteemi töötamise ajal sisemise ülekuumenemise eest kaitsva seadise töötamist. Kui ükski konkreetne kaitsemeede ei ole vajalik, et hoida ära laetava energiasalvestussüsteemi sattumist ebaturvalisse olekusse sisemise liigtemperatuuri tõttu, siis on nõutav sellise ohutu töötamise tõestamine.

2.

Katse võib teha tervikliku laetava energiasalvestussüsteemiga punktide 3 ja 4 kohaselt või komplektse sõidukiga punktide 5 ja 6 kohaselt.

3.

Paigaldis tervikliku laetava energiasalvestussüsteemi katse jaoks

3.1.

Katseseadisest võib välja jätta kõrvalsüsteemid, mis ei mõjuta katsetulemusi. Katse võib teha muudetud katseseadisega, tingimusel et need muudatused ei mõjuta katsetulemusi.

3.2.

Kui laetav energiasalvestussüsteem on varustatud jahutusfunktsiooniga ja kui laetav energiasalvestussüsteem jääb töökorda ja tagab tavapärase võimsuse ka siis, kui jahutussüsteem ei tööta, tuleb jahutussüsteem katse ajaks välja lülitada.

3.3.

Temperatuuri muutumise jälgimiseks mõõdetakse katse vältel pidevalt katseseadise temperatuuri korpuse sees akuelementide läheduses. Võib kasutada integreeritud andurit (kui on) koos sobiva varustusega signaali lugemiseks.

3.4.

Laetav energiasalvestussüsteem asetatakse konvektsioonahju või kliimakambrisse. Vajaduse korral tuleb laetav energiasalvestussüsteem katse tegemiseks ühendada pikenduskaablite abil sõiduki juhtsüsteemiga. Sõiduki tootja järelevalve all võib ühendada välise laadimise-tühjakslaadimise seadme.

4.

Tervikliku laetava energiasalvestussüsteemi katse käik

4.1.

Katse alguses peavad töötama kõik kaitseseadised, mis mõjutavad katsetulemuse seisukohast asjakohaseid katseseadise funktsioone, välja arvatud süsteemi väljalülitamise vahendid, mis on rakendatud punkti 3.2 kohaselt.

4.2.

Teise võimalusena võib laadimine ja tühjakslaadimine toimuda sõidurežiimil sõidukiga veojõustendil, kus eespool nimetatud tingimuste saavutamiseks määratakse sõiduviis kindlaks tootjaga konsulteerides.

4.3.

Kambri või ahju temperatuuri suurendatakse järk-järgult, alustades temperatuurilt 20 ±10 °C või kõrgemalt temperatuurilt, kui tootja seda taotleb, kuni saavutatakse punktis 4.3.1 või 4.3.2 ettenähtud temperatuur. Seejärel hoitakse sama või kõrgemat temperatuuri katse lõpuni.

4.3.1.

Kui laetav energiasalvestussüsteem on varustatud sisemise ülekuumenemise vastase kaitseseadisega, suurendatakse temperatuuri tasemeni, mille tootja on määranud selle kaitseseadise töötemperatuuri läviväärtuseks, et tagada katseseadise temperatuuri tõusmine punkti 4.2 kohaselt.

4.3.2.

Kui laetav energiasalvestussüsteem ei ole varustatud konkreetsete sisemise ülekuumenemise vastaste meetmetega, suurendatakse temperatuuri kuni tootja määratud maksimaalse töötemperatuurini.

4.4.

| a) | katseseadis takistab ja/või piirab laadimist ja/või tühjakslaadimist, et hoida ära temperatuuri tõus; |
| --- | --- |

a)

katseseadis takistab ja/või piirab laadimist ja/või tühjakslaadimist, et hoida ära temperatuuri tõus;

| b) | katseseadise temperatuur on stabiliseerunud nii, et 2 tunni vältel muutub temperatuurigradient vähem kui 4 °C; |
| --- | --- |

b)

katseseadise temperatuur on stabiliseerunud nii, et 2 tunni vältel muutub temperatuurigradient vähem kui 4 °C;

| c) | eeskirja punktis 6.9.2.1 esitatud nõuetele vastavuse kriteeriumide mittetäitmine. |
| --- | --- |

c)

eeskirja punktis 6.9.2.1 esitatud nõuetele vastavuse kriteeriumide mittetäitmine.

5.

Paigaldis komplektse sõiduki katse jaoks

5.1.

Tootjalt saadud info alusel tuleb jahutusfunktsiooniga varustatud laetava energiasalvestussüsteemi korral jahutussüsteem katse ajaks välja lülitada või seada oluliselt vähendatud jõudlusega režiimile (kui laetav energiasalvestussüsteem väljalülitatud jahutussüsteemi korral ei tööta).

5.2.

Temperatuuri muutumise jälgimiseks mõõdetakse katse vältel pidevalt laetava energiasalvestussüsteemi temperatuuri korpuse sees akuelementide läheduses. Selleks kasutatakse integreeritud andureid koos tootjalt saadud info kohase varustusega signaalide lugemiseks.

5.3.

Sõiduk tuleb paigutada vähemalt 6 tunniks kliimakambrisse, milles temperatuur on 40–45 °C.

6.

Komplektse sõiduki katse käik

6.1.

Laadimine ja tühjakslaadimine võib toimuda ka sõidurežiimil sõidukiga veojõustendil, kus eespool nimetatud tingimuste saavutamiseks määratakse sõiduviis kindlaks tootjaga konsulteerides.

Sõiduki puhul, mida saab laadida välisest toiteallikast, võib laadimiseks kasutada välist toiteallikat, kui see võimaldab temperatuuri kiiremat tõusu.

6.2.

| a) | sõiduk lõpetab laadimise ja/või tühjakslaadimise; |
| --- | --- |

a)

sõiduk lõpetab laadimise ja/või tühjakslaadimise;

| b) | laetava energiasalvestussüsteemi temperatuur on stabiliseerunud nii, et 2 tunni vältel muutub temperatuurigradient vähem kui 4 °C; |
| --- | --- |

b)

laetava energiasalvestussüsteemi temperatuur on stabiliseerunud nii, et 2 tunni vältel muutub temperatuurigradient vähem kui 4 °C;

| c) | eeskirja punktis 6.9.2.1 esitatud nõuetele vastavuse kriteeriumide mittetäitmine; |
| --- | --- |

c)

eeskirja punktis 6.9.2.1 esitatud nõuetele vastavuse kriteeriumide mittetäitmine;

| d) | punktis 6.1 kindlaks määratud laadimise-tühjakslaadimise tsüklite algusest on möödunud kolm tundi. |
| --- | --- |

d)

punktis 6.1 kindlaks määratud laadimise-tühjakslaadimise tsüklite algusest on möödunud kolm tundi.

---

9.J LISA

Liigvoolukaitse

1.

Selle katse eesmärk on kontrollida liigvoolukaitse töötamist välise alalisvoolutoitega laadimise ajal, et vältida laetava energiasalvestussüsteemi mis tahes raskeid töötõrkeid tootja määratust kõrgema laadimisvoolu tõttu.

2.

| a) | katse tehakse keskkonnatemperatuuril 20 ±10 °C; |
| --- | --- |

a)

katse tehakse keskkonnatemperatuuril 20 ±10 °C;

| b) | laetava energiasalvestussüsteemi laetustase seatakse tootja soovitatud tavalise kasutamise (sõidukiga sõitmine, välise laaduri kasutamine) korral esineva tavapärase tööpiirkonna keskele. Täpset seadmist ei nõuta, kui laetav energiasalvestussüsteem töötab tavapäraselt; |
| --- | --- |

b)

laetava energiasalvestussüsteemi laetustase seatakse tootja soovitatud tavalise kasutamise (sõidukiga sõitmine, välise laaduri kasutamine) korral esineva tavapärase tööpiirkonna keskele. Täpset seadmist ei nõuta, kui laetav energiasalvestussüsteem töötab tavapäraselt;

| c) | rakenduv liigvoolutase (välise alalisvoolutoiteallika võimaliku rikke korral) ja maksimaalne pinge (tavapärastes piirides) määratakse vajaduse korral tootjaga konsulteerides. |
| --- | --- |

c)

rakenduv liigvoolutase (välise alalisvoolutoiteallika võimaliku rikke korral) ja maksimaalne pinge (tavapärastes piirides) määratakse vajaduse korral tootjaga konsulteerides.

3.

Liigvoolukatse tehakse punkti 4 või 5 kohaselt, sõltuvalt rakendatavusest ja vastavuses tootja infoga.

4.

Seda katse käiku rakendatakse välise alalisvoolutoitega laetavate sõidukite sõidukipõhisel katsetamisel:

| a) | välise alalisvoolutoite sõidukiga ühendamiseks kasutatakse sõiduki alalisvoolu-laadimispesa. Tootjaga konsulteerimisel kindlaksmääratud liigvoolu võimaldamiseks muudetakse või blokeeritakse välisest elektritoiteallikast laadimise juhtimise andmesidet; |
| --- | --- |

a)

välise alalisvoolutoite sõidukiga ühendamiseks kasutatakse sõiduki alalisvoolu-laadimispesa. Tootjaga konsulteerimisel kindlaksmääratud liigvoolu võimaldamiseks muudetakse või blokeeritakse välisest elektritoiteallikast laadimise juhtimise andmesidet;

| b) | tootja määratud suurima tavalaadimisvoolu saavutamiseks käivitatakse laetava energiasalvestussüsteemi laadimine välisest alalisvoolutoiteallikast. Seejärel suurendatakse laadimisvoolu 5 sekundi jooksul suurimalt tavalaadimisvoolult liigvoolu tasemeni, mis määratakse kindlaks punkti 2.c kohaselt. Laadimist jätkatakse siis sellel liigvoolu tasemel; |
| --- | --- |

b)

tootja määratud suurima tavalaadimisvoolu saavutamiseks käivitatakse laetava energiasalvestussüsteemi laadimine välisest alalisvoolutoiteallikast. Seejärel suurendatakse laadimisvoolu 5 sekundi jooksul suurimalt tavalaadimisvoolult liigvoolu tasemeni, mis määratakse kindlaks punkti 2.c kohaselt. Laadimist jätkatakse siis sellel liigvoolu tasemel;

| c) | laadimine lõpetatakse, kui sõiduki liigvoolukaitse katkestab laetava energiasalvestussüsteemi laadimisvoolu või laetava energiasalvestussüsteemi temperatuur on stabiliseerunud nii, et 2 tunni vältel muutub temperatuurigradient vähem kui 4 °C; |
| --- | --- |

c)

laadimine lõpetatakse, kui sõiduki liigvoolukaitse katkestab laetava energiasalvestussüsteemi laadimisvoolu või laetava energiasalvestussüsteemi temperatuur on stabiliseerunud nii, et 2 tunni vältel muutub temperatuurigradient vähem kui 4 °C;

| d) | vahetult pärast laadimise lõpetamist tehakse 9. lisa 1. liite kohane standardtsükkel, kui sõiduk seda võimaldab. |
| --- | --- |

d)

vahetult pärast laadimise lõpetamist tehakse 9. lisa 1. liite kohane standardtsükkel, kui sõiduk seda võimaldab.

5.

Seda katse käiku rakendatakse laetava energiasalvestussüsteemi suhtes sõidukite puhul, mida on võimalik laadida välise alalisvoolutoitega ja mille kohta tootja esitab andmed hargnemisjuhtmestiku ühendamiseks vahetult väljaspool laetavat energiasalvestussüsteemi nii, et laetavat energiasalvestussüsteemi on võimalik laadida:

| a) | hargnemisjuhtmestik on sõiduki või laetava energiasalvestussüsteemiga ühendatud tootja määratud viisil; |
| --- | --- |

a)

hargnemisjuhtmestik on sõiduki või laetava energiasalvestussüsteemiga ühendatud tootja määratud viisil;

| b) | tootja määratud suurima tavalaadimisvoolu saavutamiseks ühendatakse hargnemisjuhtmestikuga väline elektritoiteallikas ja liigvooluallikas ning käivitatakse laetava energiasalvestussüsteemi laadimine välisest elektritoiteallikast; |
| --- | --- |

b)

tootja määratud suurima tavalaadimisvoolu saavutamiseks ühendatakse hargnemisjuhtmestikuga väline elektritoiteallikas ja liigvooluallikas ning käivitatakse laetava energiasalvestussüsteemi laadimine välisest elektritoiteallikast;

| c) | seejärel suurendatakse laadimisvoolu 5 sekundi jooksul suurimalt tavalaadimisvoolult liigvoolu tasemeni, mis määratakse kindlaks punkti 2.c kohaselt Laadimist jätkatakse siis sellel liigvoolu tasemel; |
| --- | --- |

c)

seejärel suurendatakse laadimisvoolu 5 sekundi jooksul suurimalt tavalaadimisvoolult liigvoolu tasemeni, mis määratakse kindlaks punkti 2.c kohaselt Laadimist jätkatakse siis sellel liigvoolu tasemel;

| d) | laadimine lõpetatakse, kui sõiduki liigvoolukaitse katkestab laadimise või katseseadise temperatuur on stabiliseerunud nii, et 2 tunni vältel muutub temperatuurigradient vähem kui 4 °C; |
| --- | --- |

d)

laadimine lõpetatakse, kui sõiduki liigvoolukaitse katkestab laadimise või katseseadise temperatuur on stabiliseerunud nii, et 2 tunni vältel muutub temperatuurigradient vähem kui 4 °C;

| e) | vahetult pärast laadimise lõpetamist tehakse 9. lisa 1. liite kohane standardtsükkel, kui sõiduk seda võimaldab. |
| --- | --- |

e)

vahetult pärast laadimise lõpetamist tehakse 9. lisa 1. liite kohane standardtsükkel, kui sõiduk seda võimaldab.

6.

Katse lõpeb 1 tund vältava vaatlusperioodiga katsekeskkonna temperatuuritingimustel.

---