# Úřední věstník L 401/2021

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 401 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 6412. listopadu 2021 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 401

České vydání

Právní předpisy

Ročník 6412. listopadu 2021

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Rady (EU) 2021/1968 ze dne 9. listopadu 2021, kterým se mění prováděcí rozhodnutí (EU) 2015/2429, kterým se Lotyšsku povoluje zavést zvláštní opatření odchylující se od čl. 26 odst. 1 písm. a) a článků 168 a 168a směrnice 2006/112/ES o společném systému daně z přidané hodnoty | 1 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2021/1969 ze dne 27. října 2021 týkající se žádosti o registraci evropské občanské iniciativy nazvané Výzva k akci – ochrana životního prostředí ve všech politikách podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/788
  (oznámeno pod číslem C(2021) 7742) | 3 |
| | | DOPORUČENÍ |
| | * | Doporučení Komise (EU) 2021/1970 ze dne 10. listopadu 2021 ke společnému evropskému datovému prostoru pro kulturní dědictví | 5 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

ROZHODNUTÍ

*

Prováděcí rozhodnutí Rady (EU) 2021/1968 ze dne 9. listopadu 2021, kterým se mění prováděcí rozhodnutí (EU) 2015/2429, kterým se Lotyšsku povoluje zavést zvláštní opatření odchylující se od čl. 26 odst. 1 písm. a) a článků 168 a 168a směrnice 2006/112/ES o společném systému daně z přidané hodnoty

1

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2021/1969 ze dne 27. října 2021 týkající se žádosti o registraci evropské občanské iniciativy nazvané Výzva k akci – ochrana životního prostředí ve všech politikách podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/788
  (oznámeno pod číslem C(2021) 7742)

(oznámeno pod číslem C(2021) 7742)

3

DOPORUČENÍ

*

Doporučení Komise (EU) 2021/1970 ze dne 10. listopadu 2021 ke společnému evropskému datovému prostoru pro kulturní dědictví

5

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

ROZHODNUTÍ

| 12.11.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 401/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 401/1

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2021/1968

ze dne 9. listopadu 2021,

kterým se mění prováděcí rozhodnutí (EU) 2015/2429, kterým se Lotyšsku povoluje zavést zvláštní opatření odchylující se od čl. 26 odst. 1 písm. a) a článků 168 a 168a směrnice 2006/112/ES o společném systému daně z přidané hodnoty

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Rady 2006/112/ES ze dne 28. listopadu 2006 o společném systému daně z přidané hodnoty (1), a zejména na čl. 395 odst. 1 první pododstavec uvedené směrnice,

s ohledem na návrh Evropské komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Články 168 a 168a směrnice 2006/112/ES stanoví nárok osoby povinné k dani odpočíst daň z přidané hodnoty (DPH) splatnou za zboží, jež jim bylo dodáno, nebo za službu, jež jim byla poskytnuta, které jsou použity pro účely jejích zdanitelných plnění. Podle čl. 26 odst. 1 písm. a) uvedené směrnice se používání obchodního majetku pro soukromou potřebu osoby povinné k dani nebo jejích zaměstnanců, popřípadě obecněji k jiným účelům než pro účely jejího podnikání, považuje za poskytnutí služeb. |
| --- | --- |

(1)

Články 168 a 168a směrnice 2006/112/ES stanoví nárok osoby povinné k dani odpočíst daň z přidané hodnoty (DPH) splatnou za zboží, jež jim bylo dodáno, nebo za službu, jež jim byla poskytnuta, které jsou použity pro účely jejích zdanitelných plnění. Podle čl. 26 odst. 1 písm. a) uvedené směrnice se používání obchodního majetku pro soukromou potřebu osoby povinné k dani nebo jejích zaměstnanců, popřípadě obecněji k jiným účelům než pro účely jejího podnikání, považuje za poskytnutí služeb.

| (2) | Prováděcím rozhodnutím Rady (EU) 2015/2429 (2) bylo Lotyšsku povoleno omezit nárok na odpočet DPH na 50 % u nákupu, leasingu, pořízení uvnitř Společenství a dovozu osobních automobilů s nejvyšší přípustnou hmotností nepřesahující 3 500 kilogramů a s nejvýše osmi sedadly kromě sedadla řidiče, jakož i u výdajů na jejich údržbu, opravy a pohonné hmoty pro ně, a to do 31. prosince 2018. Povolení rovněž zbavuje osoby povinné k dani povinnosti považovat užívání těchto osobních automobilů k neobchodním účelům za poskytování služeb. |
| --- | --- |

(2)

Prováděcím rozhodnutím Rady (EU) 2015/2429 (2) bylo Lotyšsku povoleno omezit nárok na odpočet DPH na 50 % u nákupu, leasingu, pořízení uvnitř Společenství a dovozu osobních automobilů s nejvyšší přípustnou hmotností nepřesahující 3 500 kilogramů a s nejvýše osmi sedadly kromě sedadla řidiče, jakož i u výdajů na jejich údržbu, opravy a pohonné hmoty pro ně, a to do 31. prosince 2018. Povolení rovněž zbavuje osoby povinné k dani povinnosti považovat užívání těchto osobních automobilů k neobchodním účelům za poskytování služeb.

| (3) | Platnost prováděcího rozhodnutí 2015/2429 byla prodloužena prováděcím rozhodnutím Rady (EU) 2018/1921 (3) do 31. prosince 2021. |
| --- | --- |

(3)

Platnost prováděcího rozhodnutí 2015/2429 byla prodloužena prováděcím rozhodnutím Rady (EU) 2018/1921 (3) do 31. prosince 2021.

| (4) | Dopisem ze dne 21. dubna 2021 požádalo Lotyšsko Komisi o povolení nadále uplatňovat zvláštní opatření odchylující se od čl. 26 odst. 1 písm. a) a článků 168 a 168a směrnice 2006/112/ES, aby mohlo omezit nárok na odpočet DPH ve vztahu k výdajům spojeným s některými osobními automobily, které se nepoužívají výhradně pro obchodní účely (dále jen „žádost“). |
| --- | --- |

(4)

Dopisem ze dne 21. dubna 2021 požádalo Lotyšsko Komisi o povolení nadále uplatňovat zvláštní opatření odchylující se od čl. 26 odst. 1 písm. a) a článků 168 a 168a směrnice 2006/112/ES, aby mohlo omezit nárok na odpočet DPH ve vztahu k výdajům spojeným s některými osobními automobily, které se nepoužívají výhradně pro obchodní účely (dále jen „žádost“).

| (5) | V souladu s čl. 395 odst. 2 druhým pododstavcem směrnice 2006/112/ES předala Komise žádost ostatním členským státům dopisy ze dne 10. června 2021. Dopisem ze dne 14. června 2021 oznámila Komise Lotyšsku, že má k dispozici všechny údaje, které považuje za nezbytné k posouzení žádosti. |
| --- | --- |

(5)

V souladu s čl. 395 odst. 2 druhým pododstavcem směrnice 2006/112/ES předala Komise žádost ostatním členským státům dopisy ze dne 10. června 2021. Dopisem ze dne 14. června 2021 oznámila Komise Lotyšsku, že má k dispozici všechny údaje, které považuje za nezbytné k posouzení žádosti.

| (6) | Jak vyžaduje čl. 6 odst. 2 prováděcího rozhodnutí (EU) 2015/2429, předložilo Lotyšsko zprávu, která obsahuje přezkum procentního podílu stanoveného pro odpočet DPH. Na základě aktuálně dostupných informací, zejména zkušeností z daňových kontrol a statistických údajů týkajících se soukromého užívání osobních automobilů, Lotyšsko uvádí, že omezení na 50 % je stále opodstatněné a přiměřené. |
| --- | --- |

(6)

Jak vyžaduje čl. 6 odst. 2 prováděcího rozhodnutí (EU) 2015/2429, předložilo Lotyšsko zprávu, která obsahuje přezkum procentního podílu stanoveného pro odpočet DPH. Na základě aktuálně dostupných informací, zejména zkušeností z daňových kontrol a statistických údajů týkajících se soukromého užívání osobních automobilů, Lotyšsko uvádí, že omezení na 50 % je stále opodstatněné a přiměřené.

| (7) | Vzhledem k pozitivnímu dopadu zvláštního opatření na administrativní zátěž poplatníků a správců daně, který spočívá ve zjednodušení výběru DPH a v zamezení daňovým únikům v důsledku nesprávného vedení záznamů, by Lotyšsku mělo být povoleno toto opatření i nadále uplatňovat. |
| --- | --- |

(7)

Vzhledem k pozitivnímu dopadu zvláštního opatření na administrativní zátěž poplatníků a správců daně, který spočívá ve zjednodušení výběru DPH a v zamezení daňovým únikům v důsledku nesprávného vedení záznamů, by Lotyšsku mělo být povoleno toto opatření i nadále uplatňovat.

| (8) | Prodloužení doby platnosti zvláštního opatření by mělo být časově omezeno, aby bylo možné zhodnotit jeho účinnost a příslušný procentní podíl. |
| --- | --- |

(8)

Prodloužení doby platnosti zvláštního opatření by mělo být časově omezeno, aby bylo možné zhodnotit jeho účinnost a příslušný procentní podíl.

| (9) | Pokud bude Lotyšsko považovat další prodloužení platnosti zvláštního opatření na období po roce 2024 za nezbytné, mělo by do 31. března 2024 Komisi spolu s žádostí o prodloužení předložit zprávu obsahující přezkum uplatňovaného procentního podílu. |
| --- | --- |

(9)

Pokud bude Lotyšsko považovat další prodloužení platnosti zvláštního opatření na období po roce 2024 za nezbytné, mělo by do 31. března 2024 Komisi spolu s žádostí o prodloužení předložit zprávu obsahující přezkum uplatňovaného procentního podílu.

| (10) | Zvláštní opatření bude mít pouze zanedbatelný vliv na celkovou výši daňových příjmů vybraných na stupni konečné spotřeby a nebude mít žádný nepříznivý dopad na vlastní zdroje Unie pocházející z DPH. |
| --- | --- |

(10)

Zvláštní opatření bude mít pouze zanedbatelný vliv na celkovou výši daňových příjmů vybraných na stupni konečné spotřeby a nebude mít žádný nepříznivý dopad na vlastní zdroje Unie pocházející z DPH.

| (11) | Prováděcí rozhodnutí (EU) 2015/2429 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno, |
| --- | --- |

(11)

Prováděcí rozhodnutí (EU) 2015/2429 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Článek 6 prováděcího rozhodnutí (EU) 2015/2429 se nahrazuje tímto:

„Článek 6

1.   Toto rozhodnutí se použije ode dne 1. ledna 2016 do dne 31. prosince 2024.

2.   Případná žádost o prodloužení doby platnosti povolení stanoveného tímto rozhodnutím musí být předložena Komisi do 31. března 2024 společně se zprávou obsahující přezkum procentního podílu stanoveného v článku 1.“

Článek 2

Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem oznámení.

Použije se ode dne 1. ledna 2022.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno Lotyšské republice.

V Bruselu dne 9. listopadu 2021.

Za Radu

předseda

A. ŠIRCELJ

---

(1)  
  Úř. věst. L 347, 11.12.2006, s. 1.

1

(2)  Prováděcí rozhodnutí Rady (EU) 2015/2429 ze dne 10. prosince 2015, kterým se Lotyšsku povoluje zavést zvláštní opatření odchylující se od čl. 26 odst. 1 písm. a) a článků 168 a 168a směrnice 2006/112/ES o společném systému daně z přidané hodnoty (Úř. věst. L 334, 22.12.2015, s. 15).

2

(3)  Prováděcí rozhodnutí Rady (EU) 2018/1921 ze dne 4. prosince 2018, kterým se mění prováděcí rozhodnutí (EU) 2015/2429, kterým se Lotyšsku povoluje zavést zvláštní opatření odchylující se od čl. 26 odst. 1 písm. a) a článků 168 a 168a směrnice 2006/112/ES o společném systému daně z přidané hodnoty (Úř. věst. L 311, 7.12.2018, s. 36).

3

---

| 12.11.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 401/3 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 401/3

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2021/1969

ze dne 27. října 2021

týkající se žádosti o registraci evropské občanské iniciativy nazvané „Výzva k akci – ochrana životního prostředí ve všech politikách“ podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/788

(oznámeno pod číslem C(2021) 7742)

(Pouze anglické znění je závazné)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/788 ze dne 17. dubna 2019 o evropské občanské iniciativě (1), a zejména na čl. 6 odst. 2 a 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Žádost o registraci evropské občanské iniciativy nazvané „Výzva k akci – ochrana životního prostředí ve všech politikách“ byla Komisi předložena dne 11. července 2021. |
| --- | --- |

(1)

Žádost o registraci evropské občanské iniciativy nazvané „Výzva k akci – ochrana životního prostředí ve všech politikách“ byla Komisi předložena dne 11. července 2021.

| (2) | Dne 10. srpna 2021 informovala Komise v souladu s čl. 6 odst. 4 nařízení (EU) 2019/788 skupinu organizátorů o svém posouzení, že požadavky na registraci stanovené v čl. 6 odst. 3 písm. a), d) a e) uvedeného nařízení byly splněny a že požadavek stanovený v čl. 6 odst. 3 písm. b) není použitelný. Komise však rovněž uvedla, že znění iniciativy formulované v žádosti ze dne 11. července 2021 jí neumožňuje dospět k závěru, že v plném rozsahu splňuje požadavek podle čl. 6 odst. 3 písm. c). Komise byla vyzvána, aby „vyhlásila environmentální krizi, a tím vybídla jednotlivce, aby vystoupili ze své komfortní zóny a prosazovali změny politiky s cílem přizpůsobit jednotlivé politiky environmentálním a sociálním faktorům, a to ucelenějším způsobem“, přičemž se v iniciativě neupřesňuje, jaké právní akty Unie má Komise navrhnout. Komise vyzvala organizátory, aby svou iniciativu zrevidovali a uvedli, jaký právní akt Unie by Komise měla navrhnout, a aby objasnili navrhovaný obsah takového právního aktu, příp. aktů. |
| --- | --- |

(2)

Dne 10. srpna 2021 informovala Komise v souladu s čl. 6 odst. 4 nařízení (EU) 2019/788 skupinu organizátorů o svém posouzení, že požadavky na registraci stanovené v čl. 6 odst. 3 písm. a), d) a e) uvedeného nařízení byly splněny a že požadavek stanovený v čl. 6 odst. 3 písm. b) není použitelný. Komise však rovněž uvedla, že znění iniciativy formulované v žádosti ze dne 11. července 2021 jí neumožňuje dospět k závěru, že v plném rozsahu splňuje požadavek podle čl. 6 odst. 3 písm. c). Komise byla vyzvána, aby „vyhlásila environmentální krizi, a tím vybídla jednotlivce, aby vystoupili ze své komfortní zóny a prosazovali změny politiky s cílem přizpůsobit jednotlivé politiky environmentálním a sociálním faktorům, a to ucelenějším způsobem“, přičemž se v iniciativě neupřesňuje, jaké právní akty Unie má Komise navrhnout. Komise vyzvala organizátory, aby svou iniciativu zrevidovali a uvedli, jaký právní akt Unie by Komise měla navrhnout, a aby objasnili navrhovaný obsah takového právního aktu, příp. aktů.

| (3) | V důsledku toho byla Komisi dne 5. října 2021 předložena pozměněná verze této iniciativy. |
| --- | --- |

(3)

V důsledku toho byla Komisi dne 5. října 2021 předložena pozměněná verze této iniciativy.

| (4) | Cíle pozměněné iniciativy jsou vyjádřeny takto: „Komise musí zabezpečit a zlepšovat kvalitu života Evropanů a zároveň chránit ostatní druhy a přírodní prostředí jako celek. Komise proto musí navrhnout právní akt, konkrétně doporučení, které povede k lepšímu pochopení a dodržování opatření na ochranu životního prostředí v členských státech EU. Cílem iniciativy je, aby Komise navrhla právní akt, který by Evropany ujistil, že jejich vnitrostátní orgány při zavádění nových nebo změnách stávajících politik zohledňují environmentální aspekty.“ |
| --- | --- |

(4)

Cíle pozměněné iniciativy jsou vyjádřeny takto: „Komise musí zabezpečit a zlepšovat kvalitu života Evropanů a zároveň chránit ostatní druhy a přírodní prostředí jako celek. Komise proto musí navrhnout právní akt, konkrétně doporučení, které povede k lepšímu pochopení a dodržování opatření na ochranu životního prostředí v členských státech EU. Cílem iniciativy je, aby Komise navrhla právní akt, který by Evropany ujistil, že jejich vnitrostátní orgány při zavádění nových nebo změnách stávajících politik zohledňují environmentální aspekty.“

| (5) | Příloha obsahuje další podrobnosti o předmětu, cílech a souvislostech iniciativy. Organizátoři rovněž poskytli další informace o své iniciativě v dodatečném dokumentu. |
| --- | --- |

(5)

Příloha obsahuje další podrobnosti o předmětu, cílech a souvislostech iniciativy. Organizátoři rovněž poskytli další informace o své iniciativě v dodatečném dokumentu.

| (6) | Pokud iniciativa vyzývá Komisi, aby předložila návrh právního aktu s cílem zajistit, aby členské státy při přijímání vnitrostátních právních předpisů a opatření zohlednily environmentální aspekty, pak má Komise pravomoc tak učinit na základě čl. 192 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(6)

Pokud iniciativa vyzývá Komisi, aby předložila návrh právního aktu s cílem zajistit, aby členské státy při přijímání vnitrostátních právních předpisů a opatření zohlednily environmentální aspekty, pak má Komise pravomoc tak učinit na základě čl. 192 odst. 1 Smlouvy.

| (7) | Z těchto důvodů žádná část iniciativy nespadá zjevně mimo rámec pravomocí Komise k předložení návrhu právního aktu Unie pro účely provedení Smluv, jak vyžaduje čl. 6 odst. 3 písm. c) nařízení (EU) 2019/788. |
| --- | --- |

(7)

Z těchto důvodů žádná část iniciativy nespadá zjevně mimo rámec pravomocí Komise k předložení návrhu právního aktu Unie pro účely provedení Smluv, jak vyžaduje čl. 6 odst. 3 písm. c) nařízení (EU) 2019/788.

| (8) | Tímto závěrem není dotčeno posouzení, zda by byly v tomto případě splněny konkrétní věcné a hmotněprávní podmínky, které Komise potřebuje k tomu, aby jednala, a to včetně dodržení zásady proporcionality. |
| --- | --- |

(8)

Tímto závěrem není dotčeno posouzení, zda by byly v tomto případě splněny konkrétní věcné a hmotněprávní podmínky, které Komise potřebuje k tomu, aby jednala, a to včetně dodržení zásady proporcionality.

| (9) | Skupina organizátorů vhodným způsobem prokázala, že splňuje požadavky stanovené v čl. 5 odst. 1 a 2 nařízení (EU) 2019/788 a že určila kontaktní osoby v souladu s čl. 5 odst. 3 prvním pododstavcem uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(9)

Skupina organizátorů vhodným způsobem prokázala, že splňuje požadavky stanovené v čl. 5 odst. 1 a 2 nařízení (EU) 2019/788 a že určila kontaktní osoby v souladu s čl. 5 odst. 3 prvním pododstavcem uvedeného nařízení.

| (10) | Iniciativa není zjevně zneužívající, bezdůvodná nebo šikanózní ani není zjevně v rozporu s hodnotami Unie uvedenými v článku 2 Smlouvy o Evropské unii a právy obsaženými v Listině základních práv Evropské unie. |
| --- | --- |

(10)

Iniciativa není zjevně zneužívající, bezdůvodná nebo šikanózní ani není zjevně v rozporu s hodnotami Unie uvedenými v článku 2 Smlouvy o Evropské unii a právy obsaženými v Listině základních práv Evropské unie.

| (11) | Závěrem lze říci, že iniciativa s názvem „Výzva k akci – ochrana životního prostředí ve všech politikách“ splňuje všechny požadavky stanovené v čl. 6 odst. 3 nařízení (EU) 2019/788, a měla by proto být zaregistrována. |
| --- | --- |

(11)

Závěrem lze říci, že iniciativa s názvem „Výzva k akci – ochrana životního prostředí ve všech politikách“ splňuje všechny požadavky stanovené v čl. 6 odst. 3 nařízení (EU) 2019/788, a měla by proto být zaregistrována.

| (12) | Závěr, jenž stanoví, že jsou splněny podmínky pro registraci podle čl. 6 odst. 3 nařízení (EU) 2019/788, však neznamená, že Komise jakýmkoli způsobem potvrzuje věcnou správnost obsahu iniciativy, za kterou nese výlučnou odpovědnost skupina organizátorů iniciativy. Obsah iniciativy vyjadřuje pouze názory skupiny organizátorů a v žádném případě nelze mít za to, že vyjadřuje názory Komise, |
| --- | --- |

(12)

Závěr, jenž stanoví, že jsou splněny podmínky pro registraci podle čl. 6 odst. 3 nařízení (EU) 2019/788, však neznamená, že Komise jakýmkoli způsobem potvrzuje věcnou správnost obsahu iniciativy, za kterou nese výlučnou odpovědnost skupina organizátorů iniciativy. Obsah iniciativy vyjadřuje pouze názory skupiny organizátorů a v žádném případě nelze mít za to, že vyjadřuje názory Komise,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Evropská občanská iniciativa s názvem „Výzva k akci – ochrana životního prostředí ve všech politikách“ bude zaregistrována.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno skupině organizátorů evropské občanské iniciativy s názvem „Výzva k akci – ochrana životního prostředí ve všech politikách“, kterou jako kontaktní osoby zastupují pan Jure LEBEN a pan Marko MAVER.

V Bruselu dne 27. října 2021.

Za Komisi

Věra JOUROVÁ

místopředsedkyně

---

(1)  
  Úř. věst. L 130, 17.5.2019, s. 55.

1

---

DOPORUČENÍ

| 12.11.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 401/5 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 401/5

---

DOPORUČENÍ KOMISE (EU) 2021/1970

ze dne 10. listopadu 2021

ke společnému evropskému datovému prostoru pro kulturní dědictví

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 292 této smlouvy,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Digitální technologie rychle proměňují náš život a přinášejí společnosti, včetně institucí kulturního dědictví, nové příležitosti. Digitální technologie nabízejí institucím kulturního dědictví účinnější nástroje, jež jim umožňují digitalizovat statky kulturního dědictví a oslovit širší okruh příjemců. Veřejnost tak získává více možností přístupu ke kulturním statkům a jejich objevování, zkoumání či užívání a vzniká tím také více možností pro opakované použití kulturních statků pro inovativní a kreativní služby a produkty v různých odvětvích, jako jsou jiná kulturní a kreativní odvětví a v cestovním ruchu. |
| --- | --- |

(1)

Digitální technologie rychle proměňují náš život a přinášejí společnosti, včetně institucí kulturního dědictví, nové příležitosti. Digitální technologie nabízejí institucím kulturního dědictví účinnější nástroje, jež jim umožňují digitalizovat statky kulturního dědictví a oslovit širší okruh příjemců. Veřejnost tak získává více možností přístupu ke kulturním statkům a jejich objevování, zkoumání či užívání a vzniká tím také více možností pro opakované použití kulturních statků pro inovativní a kreativní služby a produkty v různých odvětvích, jako jsou jiná kulturní a kreativní odvětví a v cestovním ruchu.

| (2) | Jak se zdůrazňuje ve sdělení nazvaném Digitální kompas 2030: Evropské pojetí digitální dekády (1), digitální technologie se staly více než kdy dříve nezbytnou součástí práce, vzdělávání, společenských styků a zábavy a umožňují přístup k široké škále služeb a výrobků od zdravotní péče po kulturu. |
| --- | --- |

(2)

Jak se zdůrazňuje ve sdělení nazvaném Digitální kompas 2030: Evropské pojetí digitální dekády (1), digitální technologie se staly více než kdy dříve nezbytnou součástí práce, vzdělávání, společenských styků a zábavy a umožňují přístup k široké škále služeb a výrobků od zdravotní péče po kulturu.

| (3) | Pandemie COVID-19 poukázala na silné i slabé stránky odvětví kulturního dědictví a na potřebu urychlit jeho digitální transformaci, aby mohly být co nejlépe využity příležitosti, které nabízí. Mnohé kulturní instituce utrpěly značné finanční ztráty nebo musely ukončit činnost. Navzdory finančním problémům způsobeným pandemií se však mnohým také podařilo udržet, nebo dokonce zvětšit své publikum rozšířením digitálních služeb (např. zapojením publika, sdílením sbírek, nabídkou digitálních nástrojů), čímž opět prokázaly, jak vysoce hodnotné jsou pro společnost a evropské hospodářství. |
| --- | --- |

(3)

Pandemie COVID-19 poukázala na silné i slabé stránky odvětví kulturního dědictví a na potřebu urychlit jeho digitální transformaci, aby mohly být co nejlépe využity příležitosti, které nabízí. Mnohé kulturní instituce utrpěly značné finanční ztráty nebo musely ukončit činnost. Navzdory finančním problémům způsobeným pandemií se však mnohým také podařilo udržet, nebo dokonce zvětšit své publikum rozšířením digitálních služeb (např. zapojením publika, sdílením sbírek, nabídkou digitálních nástrojů), čímž opět prokázaly, jak vysoce hodnotné jsou pro společnost a evropské hospodářství.

| (4) | Kulturní dědictví je nejen jedním z klíčových prvků budování evropské identity, která se opírá o společné hodnoty, ale je také významným přínosem pro evropské hospodářství, neboť podporuje inovace, kreativitu a hospodářský růst. Například kulturní cestovní ruch tvoří až 40 % veškerého cestovního ruchu v Evropě (2), přičemž kulturní dědictví je nedílnou součástí kulturního cestovního ruchu. Pokročilá digitalizace statků kulturního dědictví a opakované použití tohoto obsahu mohou vytvářet nová pracovní místa nejen v odvětví kulturního dědictví, ale také v dalších kulturních a kreativních odvětvích, včetně například videoherního a filmového průmyslu. Příspěvek kulturního a kreativního odvětví tvoří 3,95 % přidané hodnoty EU (477 miliard EUR), tato odvětví zaměstnávají 8,02 milionu lidí a zahrnují 1,2 milionu podniků, z nichž 99,9 % tvoří malé a střední podniky (3). |
| --- | --- |

(4)

Kulturní dědictví je nejen jedním z klíčových prvků budování evropské identity, která se opírá o společné hodnoty, ale je také významným přínosem pro evropské hospodářství, neboť podporuje inovace, kreativitu a hospodářský růst. Například kulturní cestovní ruch tvoří až 40 % veškerého cestovního ruchu v Evropě (2), přičemž kulturní dědictví je nedílnou součástí kulturního cestovního ruchu. Pokročilá digitalizace statků kulturního dědictví a opakované použití tohoto obsahu mohou vytvářet nová pracovní místa nejen v odvětví kulturního dědictví, ale také v dalších kulturních a kreativních odvětvích, včetně například videoherního a filmového průmyslu. Příspěvek kulturního a kreativního odvětví tvoří 3,95 % přidané hodnoty EU (477 miliard EUR), tato odvětví zaměstnávají 8,02 milionu lidí a zahrnují 1,2 milionu podniků, z nichž 99,9 % tvoří malé a střední podniky (3).

| (5) | Hodnocení (4) doporučení Komise o digitalizaci kulturního materiálu a jeho dostupnosti on-line a o uchovávání digitálních záznamů (2011/711/EU) dospělo k závěru, že několik výzev, kterým odvětví kulturního dědictví čelilo před deseti lety, představuje výzvu i v současnosti, jako např. naléhavá potřeba chránit a uchovávat evropské kulturní dědictví, a zejména ohrožené kulturní dědictví. Hodnocení však také potvrdilo, že se prostředí kulturního dědictví v uplynulých letech výrazně změnilo, objevily se nové potřeby, ale především nové příležitosti, které by mohly dále umocnit přínos kulturního dědictví pro evropské hospodářství. Je proto třeba zajistit politickou reakci, která bude odpovídat těmto novým potřebám a očekáváním odvětví kulturního dědictví, kulturních a tvůrčích odvětví a společnosti obecně. |
| --- | --- |

(5)

Hodnocení (4) doporučení Komise o digitalizaci kulturního materiálu a jeho dostupnosti on-line a o uchovávání digitálních záznamů (2011/711/EU) dospělo k závěru, že několik výzev, kterým odvětví kulturního dědictví čelilo před deseti lety, představuje výzvu i v současnosti, jako např. naléhavá potřeba chránit a uchovávat evropské kulturní dědictví, a zejména ohrožené kulturní dědictví. Hodnocení však také potvrdilo, že se prostředí kulturního dědictví v uplynulých letech výrazně změnilo, objevily se nové potřeby, ale především nové příležitosti, které by mohly dále umocnit přínos kulturního dědictví pro evropské hospodářství. Je proto třeba zajistit politickou reakci, která bude odpovídat těmto novým potřebám a očekáváním odvětví kulturního dědictví, kulturních a tvůrčích odvětví a společnosti obecně.

| (6) | Toto doporučení vybízí členské státy, aby zavedly vhodné rámce za účelem posílení oživení a transformace odvětví kulturního dědictví a podpory institucí kulturního dědictví, aby se v budoucnu staly silnějšími a odolnějšími. To povede ke kvalitnější digitalizaci, opakovanému používání a uchovávání digitálních záznamů v celé EU a bude to mít dopad i na další klíčová odvětví evropského hospodářství, jako je cestovní ruch, výzkum a na další kulturní a kreativní odvětví. |
| --- | --- |

(6)

Toto doporučení vybízí členské státy, aby zavedly vhodné rámce za účelem posílení oživení a transformace odvětví kulturního dědictví a podpory institucí kulturního dědictví, aby se v budoucnu staly silnějšími a odolnějšími. To povede ke kvalitnější digitalizaci, opakovanému používání a uchovávání digitálních záznamů v celé EU a bude to mít dopad i na další klíčová odvětví evropského hospodářství, jako je cestovní ruch, výzkum a na další kulturní a kreativní odvětví.

| (7) | Členské státy uplatňují ke kulturnímu dědictví různé přístupy, které v různé míře reagují na specifické rysy a řeší konkrétní potřeby institucí kulturního dědictví. Komplexní digitální strategie pro odvětví kulturního dědictví, která by vymezila jasnou a konkrétní vizi a nejvhodnější prostředky k jejímu provádění, by zajistila účinnější politickou reakci a posílila toto odvětví. Členské státy by měly do přípravy strategie zapojit všechny příslušné zúčastněné strany za účelem dosažení účinné digitální transformace, nastolení důvěry a vytvoření silné spolupráce. |
| --- | --- |

(7)

Členské státy uplatňují ke kulturnímu dědictví různé přístupy, které v různé míře reagují na specifické rysy a řeší konkrétní potřeby institucí kulturního dědictví. Komplexní digitální strategie pro odvětví kulturního dědictví, která by vymezila jasnou a konkrétní vizi a nejvhodnější prostředky k jejímu provádění, by zajistila účinnější politickou reakci a posílila toto odvětví. Členské státy by měly do přípravy strategie zapojit všechny příslušné zúčastněné strany za účelem dosažení účinné digitální transformace, nastolení důvěry a vytvoření silné spolupráce.

| (8) | Rozvoj pokročilých digitálních technologií, jako jsou 3D, umělá inteligence, strojové učení, cloud computing, datové technologie, virtuální realita a rozšířená realita, přinesl nebývalé příležitosti pro digitalizaci, online přístup a uchovávání digitálních záznamů. Pokročilé digitální technologie vedou k účinnějším procesům (např. automatické generování metadat, vytěžování znalostí, automatizovaný překlad, rozpoznávání textu pomocí systémů optického rozpoznávání znaků) a vyšší kvalitě obsahu. Umožňují inovativní formy umělecké tvorby a současně otevírají nové způsoby digitálního využívání a užívání kulturního obsahu prostřednictvím společného kurátorství, společného navrhování a crowdsourcingu, čímž posilují účast veřejnosti. Umělou inteligenci, blockchain a další pokročilé technologie lze rovněž využít k automatickému rozpoznávání kulturních statků, které jsou předmětem nezákonného obchodu. Zavádění těchto pokročilých technologií má významný dopad na oživení a růst v Evropě po pandemii COVID-19 a členské státy by jej měly podporovat přijetím vhodných opatření. |
| --- | --- |

(8)

Rozvoj pokročilých digitálních technologií, jako jsou 3D, umělá inteligence, strojové učení, cloud computing, datové technologie, virtuální realita a rozšířená realita, přinesl nebývalé příležitosti pro digitalizaci, online přístup a uchovávání digitálních záznamů. Pokročilé digitální technologie vedou k účinnějším procesům (např. automatické generování metadat, vytěžování znalostí, automatizovaný překlad, rozpoznávání textu pomocí systémů optického rozpoznávání znaků) a vyšší kvalitě obsahu. Umožňují inovativní formy umělecké tvorby a současně otevírají nové způsoby digitálního využívání a užívání kulturního obsahu prostřednictvím společného kurátorství, společného navrhování a crowdsourcingu, čímž posilují účast veřejnosti. Umělou inteligenci, blockchain a další pokročilé technologie lze rovněž využít k automatickému rozpoznávání kulturních statků, které jsou předmětem nezákonného obchodu. Zavádění těchto pokročilých technologií má významný dopad na oživení a růst v Evropě po pandemii COVID-19 a členské státy by jej měly podporovat přijetím vhodných opatření.

| (9) | Kromě toho by členské státy a instituce kulturního dědictví měly využívat jedinečné příležitosti, které jim vyspělé digitální technologie přinášejí, k podpoře opatření v oblasti klimatu a podpoře přechodu na ekologičtější a udržitelnější hospodářství EU, jak je stanoveno v Zelené dohodě pro Evropu (5). Například statky kulturního dědictví digitalizované ve 3D mohou být zdrojem důležitých znalostí o dopadu změny klimatu, přizpůsobení se této změně a odolnosti vůči ní (např. technologie 3D umožňují nedestruktivní analýzu objektů, vizualizaci škod a získání informací pro restaurování, památkovou péči atd.). Stejně tak mohou mít digitální dvojčata a technologie pozorování Země klíčový význam pro zvýšení odolnosti vůči změně klimatu a podporu preventivní péče o památky, budovy a místa kulturního dědictví. V této souvislosti je digitalizace také jedním z faktorů podpory odborníků v boji proti trestné činnosti proti životnímu prostředí na konkrétních místech. |
| --- | --- |

(9)

Kromě toho by členské státy a instituce kulturního dědictví měly využívat jedinečné příležitosti, které jim vyspělé digitální technologie přinášejí, k podpoře opatření v oblasti klimatu a podpoře přechodu na ekologičtější a udržitelnější hospodářství EU, jak je stanoveno v Zelené dohodě pro Evropu (5). Například statky kulturního dědictví digitalizované ve 3D mohou být zdrojem důležitých znalostí o dopadu změny klimatu, přizpůsobení se této změně a odolnosti vůči ní (např. technologie 3D umožňují nedestruktivní analýzu objektů, vizualizaci škod a získání informací pro restaurování, památkovou péči atd.). Stejně tak mohou mít digitální dvojčata a technologie pozorování Země klíčový význam pro zvýšení odolnosti vůči změně klimatu a podporu preventivní péče o památky, budovy a místa kulturního dědictví. V této souvislosti je digitalizace také jedním z faktorů podpory odborníků v boji proti trestné činnosti proti životnímu prostředí na konkrétních místech.

| (10) | Je důležité, aby členské státy pokračovaly ve svém úsilí o digitalizaci (6) a digitální uchovávání statků kulturního dědictví. Stanovení konkrétních cílů digitalizace a uchovávání na základě posouzení potřeb a jasných a objektivních kritérií by vedlo ke konkrétním a měřitelným výsledkům. To by bylo zvláště důležité v případě ohroženého kulturního dědictví. V takových případech může být digitalizace 3D s nejvyšší úrovní podrobností dokonce nezbytností, například pro účely zachování a restaurování. Avšak i v případech, kdy je riziko zhoršení stavu nebo zničení kulturních statků nízké, by mělo být prioritou vzhledem k vysokému potenciálu opakovaného použití digitalizovaných statků kulturního dědictví, například pro inovativní zážitky a udržitelný cestovní ruch, podpořit celkové oživení a odolnost hospodářství v souladu s cíli Zelené dohody pro Evropu. Členské státy by kromě toho měly zvýšit své úsilí v oblastech, které nejsou dostatečně digitalizovány, jako jsou budovy, památky a místa a nehmotné kulturní dědictví. |
| --- | --- |

(10)

Je důležité, aby členské státy pokračovaly ve svém úsilí o digitalizaci (6) a digitální uchovávání statků kulturního dědictví. Stanovení konkrétních cílů digitalizace a uchovávání na základě posouzení potřeb a jasných a objektivních kritérií by vedlo ke konkrétním a měřitelným výsledkům. To by bylo zvláště důležité v případě ohroženého kulturního dědictví. V takových případech může být digitalizace 3D s nejvyšší úrovní podrobností dokonce nezbytností, například pro účely zachování a restaurování. Avšak i v případech, kdy je riziko zhoršení stavu nebo zničení kulturních statků nízké, by mělo být prioritou vzhledem k vysokému potenciálu opakovaného použití digitalizovaných statků kulturního dědictví, například pro inovativní zážitky a udržitelný cestovní ruch, podpořit celkové oživení a odolnost hospodářství v souladu s cíli Zelené dohody pro Evropu. Členské státy by kromě toho měly zvýšit své úsilí v oblastech, které nejsou dostatečně digitalizovány, jako jsou budovy, památky a místa a nehmotné kulturní dědictví.

| (11) | Kromě toho, že technologie 3D slouží k účelům ochrany a restaurování, mohou také poskytovat institucím kulturního dědictví více příležitostí k oslovení širšího publika prostřednictvím přitažlivějších zážitků, které zahrnují virtuální přístup k místům, která jsou běžně nepřístupná (např. pod vodou) nebo dočasně uzavřená, nebo mohou pomoci osobám se zrakovým postižením zprostředkovat například přístupné hmatové zážitky. Zvláštní zaměření na 3D digitalizaci ohroženého kulturního dědictví a nejnavštěvovanějších kulturních a historických památek, budov a míst by zvýšilo hodnotu a potenciál kulturního dědictví. Rovněž by to bylo v souladu s prohlášením o spolupráci na rozvoji digitalizace kulturního dědictví z dubna 2019 (7), v němž se členské státy dohodly na zvýšení úsilí a společném pokroku v rámci pilíře celoevropské iniciativy pro 3D digitalizaci artefaktů kulturního dědictví, památek a míst. |
| --- | --- |

(11)

Kromě toho, že technologie 3D slouží k účelům ochrany a restaurování, mohou také poskytovat institucím kulturního dědictví více příležitostí k oslovení širšího publika prostřednictvím přitažlivějších zážitků, které zahrnují virtuální přístup k místům, která jsou běžně nepřístupná (např. pod vodou) nebo dočasně uzavřená, nebo mohou pomoci osobám se zrakovým postižením zprostředkovat například přístupné hmatové zážitky. Zvláštní zaměření na 3D digitalizaci ohroženého kulturního dědictví a nejnavštěvovanějších kulturních a historických památek, budov a míst by zvýšilo hodnotu a potenciál kulturního dědictví. Rovněž by to bylo v souladu s prohlášením o spolupráci na rozvoji digitalizace kulturního dědictví z dubna 2019 (7), v němž se členské státy dohodly na zvýšení úsilí a společném pokroku v rámci pilíře celoevropské iniciativy pro 3D digitalizaci artefaktů kulturního dědictví, památek a míst.

| (12) | Digitalizace však automaticky neznamená uchovávání digitálních záznamů. Aby byl zajištěn dlouhodobý přístup k digitalizovaným statkům, musí členské státy pečlivě plánovat a provádět uchovávání digitálních záznamů o svých kulturních statcích s ohledem na všechny související finanční, organizační a technické výzvy v dlouhodobém horizontu. Cíle uchovávání digitálních záznamů mohou zahrnovat nejen statky kulturního dědictví, které jsou považovány za prioritu digitalizace (např. ohrožené kulturní statky, nejnavštěvovanější památky a místa nebo nedostatečně digitalizované oblasti), ale také kulturní statky, které byly digitalizovány již dříve. |
| --- | --- |

(12)

Digitalizace však automaticky neznamená uchovávání digitálních záznamů. Aby byl zajištěn dlouhodobý přístup k digitalizovaným statkům, musí členské státy pečlivě plánovat a provádět uchovávání digitálních záznamů o svých kulturních statcích s ohledem na všechny související finanční, organizační a technické výzvy v dlouhodobém horizontu. Cíle uchovávání digitálních záznamů mohou zahrnovat nejen statky kulturního dědictví, které jsou považovány za prioritu digitalizace (např. ohrožené kulturní statky, nejnavštěvovanější památky a místa nebo nedostatečně digitalizované oblasti), ale také kulturní statky, které byly digitalizovány již dříve.

| (13) | Stávající finanční rámec poskytuje členským státům nebývalé příležitosti k využívání různých zdrojů financování za účelem výrazného posílení digitalizace a uchovávání a vybudování podstatně větší kapacity odvětví kulturního dědictví. Členské státy by měly zvýšit informovanost subjektů v tomto odvětví o možnostech financování, které nabízejí program Digitální Evropa, Horizont Evropa (8), fondy politiky soudržnosti (9), REACT-EU (10), Nástroj pro technickou podporu (11) a Nástroj pro oživení a odolnost (12) za účelem podpory investic nutných pro oživení tohoto odvětví a digitální transformaci s cílem umožnit širší přístup ke kultuře a zajistit pozitivní dopad na místní společenství. |
| --- | --- |

(13)

Stávající finanční rámec poskytuje členským státům nebývalé příležitosti k využívání různých zdrojů financování za účelem výrazného posílení digitalizace a uchovávání a vybudování podstatně větší kapacity odvětví kulturního dědictví. Členské státy by měly zvýšit informovanost subjektů v tomto odvětví o možnostech financování, které nabízejí program Digitální Evropa, Horizont Evropa (8), fondy politiky soudržnosti (9), REACT-EU (10), Nástroj pro technickou podporu (11) a Nástroj pro oživení a odolnost (12) za účelem podpory investic nutných pro oživení tohoto odvětví a digitální transformaci s cílem umožnit širší přístup ke kultuře a zajistit pozitivní dopad na místní společenství.

| (14) | Digitalizace evropského kulturního dědictví vyžaduje značné finanční prostředky. Instituce kulturního dědictví spolupracují se soukromými subjekty za účelem sdílení finančního úsilí a současně urychlení přístupu veřejnosti ke kulturnímu dědictví. Mnohé z těchto dohod o spolupráci však udělují soukromým partnerům výhradní práva. Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1024 (13) stanoví soubor minimálních pravidel upravujících opakované použití, jakož i praktická opatření, která usnadní opakované použití stávajících dokumentů v držení orgánů veřejného sektoru členských států. Zejména ukládá institucím kulturního dědictví, které spadají do působnosti směrnice (např. muzea, archivy, knihovny), aby dodržovaly zvláštní ustanovení o výhradních dohodách, jak je stanoveno v článku 12 směrnice. V zájmu usnadnění spravedlivého a nediskriminačního přístupu ke statkům kulturního dědictví pro všechny by instituce kulturního dědictví, které spolupracují se soukromým sektorem, včetně těch, které nespadají do oblasti působnosti uvedené směrnice, měly usilovat o uplatňování zásad stanovených ve zmíněném článku 12. |
| --- | --- |

(14)

Digitalizace evropského kulturního dědictví vyžaduje značné finanční prostředky. Instituce kulturního dědictví spolupracují se soukromými subjekty za účelem sdílení finančního úsilí a současně urychlení přístupu veřejnosti ke kulturnímu dědictví. Mnohé z těchto dohod o spolupráci však udělují soukromým partnerům výhradní práva. Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1024 (13) stanoví soubor minimálních pravidel upravujících opakované použití, jakož i praktická opatření, která usnadní opakované použití stávajících dokumentů v držení orgánů veřejného sektoru členských států. Zejména ukládá institucím kulturního dědictví, které spadají do působnosti směrnice (např. muzea, archivy, knihovny), aby dodržovaly zvláštní ustanovení o výhradních dohodách, jak je stanoveno v článku 12 směrnice. V zájmu usnadnění spravedlivého a nediskriminačního přístupu ke statkům kulturního dědictví pro všechny by instituce kulturního dědictví, které spolupracují se soukromým sektorem, včetně těch, které nespadají do oblasti působnosti uvedené směrnice, měly usilovat o uplatňování zásad stanovených ve zmíněném článku 12.

| (15) | Jak je zdůrazněno v evropské agendě dovedností (14), pandemie COVID-19 prohloubila již existující mezeru v digitálních dovednostech a zároveň se objevily nové nerovnosti, protože řada odborníků nemá požadovanou úroveň digitálních dovedností, které jsou na pracovišti potřebné. To platí i v odvětví kulturního dědictví, kde propast v digitálních dovednostech komplikuje využívání pokročilých technologií, jako je 3D nebo umělá inteligence, a to zejména v malých institucích (např. muzeích). V souladu s evropskou agendou dovedností a s její první stěžejní iniciativou, Paktem pro dovednosti, a na podporu akčního plánu pro evropský pilíř sociálních práv (15) by proto členské státy měly stanovit konkrétní cíle prohlubování dovedností nebo změny kvalifikace odborníků v oblasti kulturního dědictví. Na doplnění těchto snah – a s využitím plánu aliance pro kulturní dědictví (CHARTER) – vytvářejí kulturní a kreativní odvětví jako jeden ze čtrnácti ekosystémů zařazených do výčtu strategie jednotného trhu v současné době rozsáhlé partnerství pro rozvoj dovedností, které by se mělo připojit k Paktu pro dovednosti. |
| --- | --- |

(15)

Jak je zdůrazněno v evropské agendě dovedností (14), pandemie COVID-19 prohloubila již existující mezeru v digitálních dovednostech a zároveň se objevily nové nerovnosti, protože řada odborníků nemá požadovanou úroveň digitálních dovedností, které jsou na pracovišti potřebné. To platí i v odvětví kulturního dědictví, kde propast v digitálních dovednostech komplikuje využívání pokročilých technologií, jako je 3D nebo umělá inteligence, a to zejména v malých institucích (např. muzeích). V souladu s evropskou agendou dovedností a s její první stěžejní iniciativou, Paktem pro dovednosti, a na podporu akčního plánu pro evropský pilíř sociálních práv (15) by proto členské státy měly stanovit konkrétní cíle prohlubování dovedností nebo změny kvalifikace odborníků v oblasti kulturního dědictví. Na doplnění těchto snah – a s využitím plánu aliance pro kulturní dědictví (CHARTER) – vytvářejí kulturní a kreativní odvětví jako jeden ze čtrnácti ekosystémů zařazených do výčtu strategie jednotného trhu v současné době rozsáhlé partnerství pro rozvoj dovedností, které by se mělo připojit k Paktu pro dovednosti.

| (16) | Instituce kulturního dědictví se při digitalizaci a sdílení kulturního dědictví potýkají s různými překážkami souvisejícími s autorským právem, jako jsou náklady spojené s vypořádáváním autorských práv, nedostatek odborných znalostí v oblasti autorského práva mezi odborníky na kulturní dědictví či omezení přeshraniční spolupráce mezi institucemi. Byla proto přijata zvláštní opatření k řešení těchto výzev na úrovni EU. Například směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/790 (16) o autorském právu a právech s ním souvisejících na jednotném digitálním trhu obsahuje různá ustanovení, která modernizují rámec autorského práva, jímž se řídí fungování institucí kulturního dědictví v digitálním prostředí. Jednou z nejdůležitějších změn, které směrnice zavádí, je jasný rámec pro digitalizaci a šíření děl nedostupných na trhu, která mají instituce kulturního dědictví ve svých sbírkách. Směrnice navíc zavádí harmonizované a povinné výjimky pro pořizování kopií uchovávaných institucemi kulturního dědictví a pro vytěžování textu a dat pro vědecký výzkum. V neposlední řadě směrnice vyjasňuje status volných výtvarných děl za účelem zvýšení právní jistoty. Nová pravidla týkající se autorského práva usnadňují zejména základní poslání institucí kulturního dědictví ve veřejném zájmu tím, že posilují ochranu a dostupnost kulturního dědictví a výrazně usnadňují používání děl, která již nejsou dostupná na trhu, a to ve prospěch evropské kultury a všech občanů. Členské státy proto musí zajistit účinné provádění a uplatňování právních předpisů EU v oblasti autorského práva, aby instituce kulturního dědictví mohly plně využívat rámce autorského práva, který je aktualizován zejména směrnicí (EU) 2019/790. |
| --- | --- |

(16)

Instituce kulturního dědictví se při digitalizaci a sdílení kulturního dědictví potýkají s různými překážkami souvisejícími s autorským právem, jako jsou náklady spojené s vypořádáváním autorských práv, nedostatek odborných znalostí v oblasti autorského práva mezi odborníky na kulturní dědictví či omezení přeshraniční spolupráce mezi institucemi. Byla proto přijata zvláštní opatření k řešení těchto výzev na úrovni EU. Například směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/790 (16) o autorském právu a právech s ním souvisejících na jednotném digitálním trhu obsahuje různá ustanovení, která modernizují rámec autorského práva, jímž se řídí fungování institucí kulturního dědictví v digitálním prostředí. Jednou z nejdůležitějších změn, které směrnice zavádí, je jasný rámec pro digitalizaci a šíření děl nedostupných na trhu, která mají instituce kulturního dědictví ve svých sbírkách. Směrnice navíc zavádí harmonizované a povinné výjimky pro pořizování kopií uchovávaných institucemi kulturního dědictví a pro vytěžování textu a dat pro vědecký výzkum. V neposlední řadě směrnice vyjasňuje status volných výtvarných děl za účelem zvýšení právní jistoty. Nová pravidla týkající se autorského práva usnadňují zejména základní poslání institucí kulturního dědictví ve veřejném zájmu tím, že posilují ochranu a dostupnost kulturního dědictví a výrazně usnadňují používání děl, která již nejsou dostupná na trhu, a to ve prospěch evropské kultury a všech občanů. Členské státy proto musí zajistit účinné provádění a uplatňování právních předpisů EU v oblasti autorského práva, aby instituce kulturního dědictví mohly plně využívat rámce autorského práva, který je aktualizován zejména směrnicí (EU) 2019/790.

| (17) | Evropská digitální knihovna Europeana (17) plní klíčovou úlohu při posilování přeshraniční spolupráce a normalizačních činností v EU i mimo ni. Její normalizované rámce pro sdílení digitálního obsahu a metadat online, zejména datový model Europeany (18), prohlášení o právech (19) a publikační rámec Europeany (20), jsou široce přebírány v odvětví kulturního dědictví v Evropě i na mezinárodní úrovni. Například datový model Europeany umožňuje normalizovanou reprezentaci dat poskytovaných v Europeaně institucemi kulturního dědictví z různých oblastí v různých formátech. Rámec RightsStatements.org poskytuje sadu normalizovaných prohlášení o právech, jejichž prostřednictvím mohou instituce kulturního dědictví informovat veřejnost o statusu autorských práv a opakovaného použití digitálních objektů. Interoperabilita však zůstává trvalou snahou, pokud jde o formáty a standardy pro digitální obsah a metadata, jako v případě 3D nebo používání kontextových jednotek a souborů autorit pro sémantickou interoperabilitu. V prohlášení o spolupráci na rozvoji digitalizace kulturního dědictví z dubna 2019 se členské státy dohodly, že v iniciativách na rozvoj digitalizace zvýší úsilí o další rozvoj a podporu standardů a rámců interoperability. Členské státy a instituce kulturního dědictví by proto měly zvýšit své úsilí o podporu nebo dodržování příslušných norem a rámců s cílem urychlit sdílení a opakované použití údajů. |
| --- | --- |

(17)

Evropská digitální knihovna Europeana (17) plní klíčovou úlohu při posilování přeshraniční spolupráce a normalizačních činností v EU i mimo ni. Její normalizované rámce pro sdílení digitálního obsahu a metadat online, zejména datový model Europeany (18), prohlášení o právech (19) a publikační rámec Europeany (20), jsou široce přebírány v odvětví kulturního dědictví v Evropě i na mezinárodní úrovni. Například datový model Europeany umožňuje normalizovanou reprezentaci dat poskytovaných v Europeaně institucemi kulturního dědictví z různých oblastí v různých formátech. Rámec RightsStatements.org poskytuje sadu normalizovaných prohlášení o právech, jejichž prostřednictvím mohou instituce kulturního dědictví informovat veřejnost o statusu autorských práv a opakovaného použití digitálních objektů. Interoperabilita však zůstává trvalou snahou, pokud jde o formáty a standardy pro digitální obsah a metadata, jako v případě 3D nebo používání kontextových jednotek a souborů autorit pro sémantickou interoperabilitu. V prohlášení o spolupráci na rozvoji digitalizace kulturního dědictví z dubna 2019 se členské státy dohodly, že v iniciativách na rozvoj digitalizace zvýší úsilí o další rozvoj a podporu standardů a rámců interoperability. Členské státy a instituce kulturního dědictví by proto měly zvýšit své úsilí o podporu nebo dodržování příslušných norem a rámců s cílem urychlit sdílení a opakované použití údajů.

| (18) | Vytvoření společného evropského datového prostoru pro kulturní dědictví poskytne institucím kulturního dědictví možnost využívat rozsahu jednotného trhu v souladu s evropskou strategií pro data (21). Podpoří opakované použití obsahu a podnítí kreativitu v různých odvětvích, což bude mít přínos pro celou ekonomiku i společnost. Zejména poskytne vysoce kvalitní obsah a účinný, důvěryhodný a snadno použitelný přístup k digitálním statkům evropského kulturního dědictví. Posílí se tak i další spolupráce a partnerství a zapojení do sítě datových partnerů (např. muzeí, galerií, knihoven, archivů v celé Evropě), shromaždišť a odborníků působících v oblasti digitálního kulturního dědictví. Datový prostor bude vycházet ze současné strategie Europeany na období 2020–2025 (22), jejímž cílem je posílit postavení institucí kulturního dědictví při jejich digitální transformaci. |
| --- | --- |

(18)

Vytvoření společného evropského datového prostoru pro kulturní dědictví poskytne institucím kulturního dědictví možnost využívat rozsahu jednotného trhu v souladu s evropskou strategií pro data (21). Podpoří opakované použití obsahu a podnítí kreativitu v různých odvětvích, což bude mít přínos pro celou ekonomiku i společnost. Zejména poskytne vysoce kvalitní obsah a účinný, důvěryhodný a snadno použitelný přístup k digitálním statkům evropského kulturního dědictví. Posílí se tak i další spolupráce a partnerství a zapojení do sítě datových partnerů (např. muzeí, galerií, knihoven, archivů v celé Evropě), shromaždišť a odborníků působících v oblasti digitálního kulturního dědictví. Datový prostor bude vycházet ze současné strategie Europeany na období 2020–2025 (22), jejímž cílem je posílit postavení institucí kulturního dědictví při jejich digitální transformaci.

| (19) | Europeana v současné době poskytuje přístup k 52 milionům statků kulturního dědictví, z nichž 45 % umožňuje opakované použití v různých odvětvích. Celkem 97,5 % statků tvoří obrazový a textový obsah a pouze 2,47 % tvoří audiovizuální obsah a 0,03 % pak 3D. Větší přínos vysoce kvalitních digitalizovaných statků, například ve 3D, by posílil inovace a tvorbu prostřednictvím používání a opakovaného používání digitalizovaných statků kulturního dědictví v různých klíčových oblastech (např. vzdělávání, inteligentní města a environmentální modelování, udržitelný cestovní ruch a kreativní kulturní odvětví). Zpřístupnění dalších 40 milionů vysoce kvalitních, digitalizovaných a různorodých druhů statků prostřednictvím datového prostoru by zvýšilo bohatství materiálu dostupného na internetu a přispělo k šíření našeho evropského kulturního dědictví. Toto zvýšení by také umožnilo zlepšit opakované používání, a tím i zavádět potenciální nové služby a způsoby využití. Je třeba, aby instituce kulturního dědictví s podporou členských států významně přispívaly do datového prostoru. |
| --- | --- |

(19)

Europeana v současné době poskytuje přístup k 52 milionům statků kulturního dědictví, z nichž 45 % umožňuje opakované použití v různých odvětvích. Celkem 97,5 % statků tvoří obrazový a textový obsah a pouze 2,47 % tvoří audiovizuální obsah a 0,03 % pak 3D. Větší přínos vysoce kvalitních digitalizovaných statků, například ve 3D, by posílil inovace a tvorbu prostřednictvím používání a opakovaného používání digitalizovaných statků kulturního dědictví v různých klíčových oblastech (např. vzdělávání, inteligentní města a environmentální modelování, udržitelný cestovní ruch a kreativní kulturní odvětví). Zpřístupnění dalších 40 milionů vysoce kvalitních, digitalizovaných a různorodých druhů statků prostřednictvím datového prostoru by zvýšilo bohatství materiálu dostupného na internetu a přispělo k šíření našeho evropského kulturního dědictví. Toto zvýšení by také umožnilo zlepšit opakované používání, a tím i zavádět potenciální nové služby a způsoby využití. Je třeba, aby instituce kulturního dědictví s podporou členských států významně přispívaly do datového prostoru.

| (20) | Vnitrostátní a oborová nebo tematická shromaždiště plní klíčovou úlohu v oblasti kulturního dědictví a vytvářejí mosty mezi jednotlivými aktéry v rámci odvětví kulturního dědictví i mimo něj, a to na vnitrostátní i evropské úrovni. Vnitrostátní shromaždiště například shromažďují obsah pro Europeanu a obohacují jej, umožňují přístup ke statkům kulturního dědictví své země a jejich šíření a vytvářejí fond cenných zdrojů a znalostí pro odvětví kulturního dědictví. Přestože má většina shromaždišť v rámci EU pro svou činnost oficiální mandát, stále existuje řada dalších, kterým tento mandát schází a je pro ně obtížné zajišťovat dostatečné a udržitelné zdroje nebo organizační podporu. Členské státy by měly tento problém řešit tím, že posílí úlohu shromaždišť, poskytnou dostatečnou podporu a podpoří jejich příspěvek do společného evropského datového prostoru pro kulturní dědictví. |
| --- | --- |

(20)

Vnitrostátní a oborová nebo tematická shromaždiště plní klíčovou úlohu v oblasti kulturního dědictví a vytvářejí mosty mezi jednotlivými aktéry v rámci odvětví kulturního dědictví i mimo něj, a to na vnitrostátní i evropské úrovni. Vnitrostátní shromaždiště například shromažďují obsah pro Europeanu a obohacují jej, umožňují přístup ke statkům kulturního dědictví své země a jejich šíření a vytvářejí fond cenných zdrojů a znalostí pro odvětví kulturního dědictví. Přestože má většina shromaždišť v rámci EU pro svou činnost oficiální mandát, stále existuje řada dalších, kterým tento mandát schází a je pro ně obtížné zajišťovat dostatečné a udržitelné zdroje nebo organizační podporu. Členské státy by měly tento problém řešit tím, že posílí úlohu shromaždišť, poskytnou dostatečnou podporu a podpoří jejich příspěvek do společného evropského datového prostoru pro kulturní dědictví.

| (21) | Očekávané zvýšení počtu a složitosti digitálních statků bude vyžadovat bezpečná, odolná, účinná a udržitelná cloudová řešení pro zpracování a správu těchto souborů dat i související přístup. Proto bude mít podpora členských států (23) ve vztahu k evropské federaci infrastruktury a služeb cloud-to-edge klíčový význam, pokud jde o účinný přístup k digitalizovaným statkům kulturního dědictví. |
| --- | --- |

(21)

Očekávané zvýšení počtu a složitosti digitálních statků bude vyžadovat bezpečná, odolná, účinná a udržitelná cloudová řešení pro zpracování a správu těchto souborů dat i související přístup. Proto bude mít podpora členských států (23) ve vztahu k evropské federaci infrastruktury a služeb cloud-to-edge klíčový význam, pokud jde o účinný přístup k digitalizovaným statkům kulturního dědictví.

| (22) | Toto doporučení vychází z doporučení 2011/711/EU a nahrazuje jej, |
| --- | --- |

(22)

Toto doporučení vychází z doporučení 2011/711/EU a nahrazuje jej,

PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:

KAPITOLA I

OBECNÁ USTANOVENÍ

Účel a oblast působnosti

| 1. | Účelem tohoto doporučení je připravit půdu pro společný evropský datový prostor pro kulturní dědictví (dále jen „datový prostor“), a tím pomoci institucím kulturního dědictví urychlit snahy o digitalizaci a uchování a využít příležitosti, které digitální transformace přináší. Toto doporučení vybízí členské státy, aby zavedly vhodné rámce pro posílení oživení a transformace tohoto odvětví a pomohly institucím kulturního dědictví stát se v budoucnu odolnějšími. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Toto doporučení se vztahuje na všechny druhy kulturního dědictví (hmotné, nehmotné, přírodní, původní digitální), včetně všech kategorií ohroženého kulturního dědictví. |
| --- | --- |

2.

Definice

| 3. | Pro účely tohoto doporučení se rozumí:






  1) | „statky kulturního dědictví“ statky:






  a) | hmotného kulturního dědictví, jako jsou památky, archeologická naleziště, zvukový a audiovizuální materiál, knihy, časopisy, noviny, fotografie, muzejní předměty, archivní dokumenty; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

1)

„statky kulturního dědictví“ statky:

a)

hmotného kulturního dědictví, jako jsou památky, archeologická naleziště, zvukový a audiovizuální materiál, knihy, časopisy, noviny, fotografie, muzejní předměty, archivní dokumenty;

| b) | nehmotného kulturního dědictví; |
| --- | --- |

b)

nehmotného kulturního dědictví;

| c) | přírodní dědictví, jako jsou krajinné útvary a přírodní lokality, jak je definováno v článku 2 Úmluvy o ochraně světového kulturního a přírodního dědictví (24); |
| --- | --- |

c)

přírodní dědictví, jako jsou krajinné útvary a přírodní lokality, jak je definováno v článku 2 Úmluvy o ochraně světového kulturního a přírodního dědictví (24);

| d) | původní digitální dědictví; |
| --- | --- |

d)

původní digitální dědictví;

| 2) | „nehmotným kulturním dědictvím“ postupy, reprezentace, výrazy, znalosti, dovednosti, jakož i s nimi související nástroje, předměty, artefakty a kulturní prostory, které komunity, skupiny a v některých případech jednotlivci uznávají jako součást svého kulturního dědictví ve smyslu článku 2 Úmluvy o zachování nemateriálního kulturního dědictví (25); |
| --- | --- |

2)

„nehmotným kulturním dědictvím“ postupy, reprezentace, výrazy, znalosti, dovednosti, jakož i s nimi související nástroje, předměty, artefakty a kulturní prostory, které komunity, skupiny a v některých případech jednotlivci uznávají jako součást svého kulturního dědictví ve smyslu článku 2 Úmluvy o zachování nemateriálního kulturního dědictví (25);

| 3) | „původním digitálním“ statky vytvořené v digitální podobě, jako je digitální umění nebo animace, virtuální muzea bez analogického ekvivalentu nebo kulturní obsah vytvořený mimo instituce kulturního dědictví, například na sociálních médiích nebo v herním průmyslu; |
| --- | --- |

3)

„původním digitálním“ statky vytvořené v digitální podobě, jako je digitální umění nebo animace, virtuální muzea bez analogického ekvivalentu nebo kulturní obsah vytvořený mimo instituce kulturního dědictví, například na sociálních médiích nebo v herním průmyslu;

| 4) | „institucí kulturního dědictví“ veřejně přístupná knihovna nebo muzeum, archiv nebo instituce pečující o zachování filmového nebo zvukového dědictví ve smyslu čl. 2 bodu 3 směrnice (EU) 2019/790; |
| --- | --- |

4)

„institucí kulturního dědictví“ veřejně přístupná knihovna nebo muzeum, archiv nebo instituce pečující o zachování filmového nebo zvukového dědictví ve smyslu čl. 2 bodu 3 směrnice (EU) 2019/790;

| 5) | „digitalizací“ převod statků z analogového formátu na digitální; |
| --- | --- |

5)

„digitalizací“ převod statků z analogového formátu na digitální;

| 6) | „digitální transformací“ proces i výsledek využití digitálních technologií k transformaci toho, jak organizace funguje a vytváří hodnotu; |
| --- | --- |

6)

„digitální transformací“ proces i výsledek využití digitálních technologií k transformaci toho, jak organizace funguje a vytváří hodnotu;

| 7) | „uchováváním digitálních záznamů“ soubor činností nezbytných k zajištění toho, aby bylo možné digitální objekty v budoucnosti lokalizovat, zobrazit, používat a rozumět jim. |
| --- | --- |

7)

„uchováváním digitálních záznamů“ soubor činností nezbytných k zajištění toho, aby bylo možné digitální objekty v budoucnosti lokalizovat, zobrazit, používat a rozumět jim.

KAPITOLA II

POKROČILÁ DIGITALIZACE A UCHOVÁVÁNÍ DIGITÁLNÍCH ZÁZNAMŮ KULTURNÍHO DĚDICTVÍ

| 4. | Členské státy by měly vytvořit a/nebo pravidelně aktualizovat komplexní a progresivní digitální strategii pro kulturní dědictví na příslušné vnitrostátní nebo regionální úrovni za účelem urychlení digitální transformace tohoto odvětví. Členské státy by měly při přípravě digitální strategie spolupracovat nebo vytvářet mechanismy spolupráce se všemi dotčenými zúčastněnými subjekty/stranami, jako jsou instituce kulturního dědictví a příslušné orgány, a měly by poskytovat zdroje/podporu pro její provádění. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Vnitrostátní strategie by měla obsahovat opatření na podporu institucí kulturního dědictví při zavádění pokročilých technologií, jako jsou technologie 3D, umělá inteligence, rozšířená realita, cloud computing, datové technologie a technologie blockchain, aby byl zajištěn účinnější proces digitalizace a uchovávání digitálních záznamů a obsah vyšší kvality pro širší přístup, používání a opakované použití. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Digitální strategie by měla stanovit jasné cíle v oblasti digitalizace a uchovávání digitálních záznamů. Tyto cíle by měly být založeny na objektivních a jednoznačných kritériích, jež zahrnují:






  a) | ohrožené kulturní dědictví; |
| --- | --- | --- |

6.

a)

ohrožené kulturní dědictví;

| b) | fyzicky nejnavštěvovanější kulturní památky, budovy a místa a |
| --- | --- |

b)

fyzicky nejnavštěvovanější kulturní památky, budovy a místa a

| c) | nízkou úroveň digitalizace konkrétních kategorií statků kulturního dědictví. |
| --- | --- |

c)

nízkou úroveň digitalizace konkrétních kategorií statků kulturního dědictví.

Do roku 2030 by členské státy měly provést 3D digitalizaci všech památek a míst spadajících pod písmeno a) a 50 % památek spadajících pod písmeno b).

Do roku 2025 by členské státy měly provést digitalizaci 40 % celkových cílů do roku 2030.

Členské státy by měly přijmout nezbytná opatření k zajištění toho, aby záznamy všech digitalizovaných kulturních statků uvedených v bodě 6 písm. a), b) a c) byly rovněž digitálně uchovávány.

| 7. | Při plánování digitalizace by členské státy a instituce kulturního dědictví měly zaujímat holistický přístup. Tento přístup by měl například zohledňovat účel digitalizace, cílové skupiny uživatelů, nejvyšší dostupnou kvalitu, digitální uchování digitalizovaných statků kulturního dědictví, včetně aspektů, jako jsou formáty, uchovávání, budoucí převod do jiného formátu, průběžná údržba a potřebné dlouhodobé finanční a personální zdroje. Digitální strategie by měla stanovit jednoznačný a dobře vymezený mandát pro vnitrostátní nebo regionální shromaždiště za účelem spolupráce s institucemi kulturního dědictví na zpřístupnění digitalizovaných statků kulturního dědictví prostřednictvím Europeany a datového prostoru. Členské státy by měly zejména posílit úlohu shromaždišť jako prostředníků mezi Europeanou a institucemi kulturního dědictví a podporovat jejich aktivní příspěvky do datového prostoru. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Členské státy by měly podporovat partnerství mezi odvětvím kulturního dědictví a dalšími odvětvími, jako je vysokoškolské vzdělávání a odborné vzdělávání a příprava, kreativní odvětví a udržitelný kulturní cestovní ruch s cílem stimulovat inovace nových služeb a použití. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Členské státy by měly usnadnit zapojení malých a středních podniků do podpory digitální transformace odvětví kulturního dědictví, zejména v rámci úsilí o digitalizaci a daty podložené inovace. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Pokud instituce kulturního dědictví uzavírají partnerství se soukromým sektorem, měly by zajistit, aby byly stanoveny jasné a spravedlivé podmínky pro opakované použití digitalizovaných statků v souladu s pravidly hospodářské soutěže a se směrnicí (EU) 2019/1024, a případně zejména s pravidly o výhradních dohodách stanovenými v článku 12 uvedené směrnice. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Aby instituce kulturního dědictví mohly plně využívat příležitostí, které nabízejí pokročilé digitální technologie, měly by členské státy přijmout nezbytná opatření k posouzení propasti v digitálních dovednostech v tomto odvětví. Členské státy by si měly zejména stanovit ambiciózní cíle, jichž by mělo být dosaženo do roku 2030 za účelem prohlubování dovedností a změny kvalifikace odborníků v oblasti kulturního dědictví, včetně správy dat a analytiky, umělé inteligence, pokročilé digitalizace a technologií rozšířené reality. |
| --- | --- |

11.

| 12. | S cílem usnadnit digitální transformaci institucí kulturního dědictví a napomoci rozšíření přístupu ke kulturnímu dědictví a jeho šíření se členským státům doporučuje, aby plně využily příležitostí, které nabízí současný rámec autorského práva:






  a) | zajištěním správného a účinného provádění příslušných ustanovení EU o autorském právu, zejména ustanovení směrnice (EU) 2019/790; |
| --- | --- | --- |

12.

a)

zajištěním správného a účinného provádění příslušných ustanovení EU o autorském právu, zejména ustanovení směrnice (EU) 2019/790;

| b) | doprovázením všech stran při účinném praktickém uplatňování vnitrostátních prováděcích předpisů; |
| --- | --- |

b)

doprovázením všech stran při účinném praktickém uplatňování vnitrostátních prováděcích předpisů;

| c) | pečlivým sledováním vnitrostátních prováděcích pravidel, aby bylo zaručeno jejich úspěšné uplatňování, a |
| --- | --- |

c)

pečlivým sledováním vnitrostátních prováděcích pravidel, aby bylo zaručeno jejich úspěšné uplatňování, a

| d) | podporou odborníků v oblasti kulturního dědictví při získávání dovedností souvisejících s autorským právem a udělováním licencí a poskytováním odborných znalostí v oblasti autorského práva. |
| --- | --- |

d)

podporou odborníků v oblasti kulturního dědictví při získávání dovedností souvisejících s autorským právem a udělováním licencí a poskytováním odborných znalostí v oblasti autorského práva.

| 13. | Za účelem nalezení společných odpovědí na společné výzvy v oblasti pokročilé digitalizace a uchovávání a výměny osvědčených postupů, prezentace a šíření evropské kultury, hodnot a úspěchů by členské státy měly podporovat přeshraniční spolupráci a partnerství s institucemi kulturního dědictví na mezinárodní úrovni, a to v souladu s opatřeními podporovanými UNESCO a Radou Evropy. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Členské státy by měly plně využívat všech možností financování na evropské i vnitrostátní úrovni k urychlení úsilí o digitalizaci a uchovávání digitálních záznamů. |
| --- | --- |

14.

KAPITOLA III

HLAVNÍ ZÁSADY PRO SPOLEČNÝ EVROPSKÝ DATOVÝ PROSTOR PRO KULTURNÍ DĚDICTVÍ

| 15. | Za účelem dosažení interoperability na evropské úrovni by měly instituce kulturního dědictví dodržovat příslušné normy a rámce, jako jsou ty, které používá iniciativa Europeana pro sdílení digitálního obsahu a metadat, včetně datového modelu Europeany, RightsStatements.org a publikačního rámce Europeany. Členské státy by měly přijmout nezbytná opatření na podporu a usnadnění dodržování těchto stávajících i budoucích norem a rámců a spolupracovat na evropské úrovni na jejich rozšíření v kontextu datového prostoru. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Členské státy by měly aktivně podporovat instituce kulturního dědictví, aby zpřístupňovaly své digitalizované statky prostřednictvím Europeany, a přispívaly tak k datovému prostoru v souladu s normami a rámci uvedenými v bodě 15 a s orientačními cílovými hodnotami uvedenými v přílohách I a II. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Příspěvky institucí kulturního dědictví uvedené v bodě 16 by měly zahrnovat zejména 3D digitalizované statky kulturního dědictví s cílem propagovat klenoty evropské kultury, zvýšit potenciál jejich opakovaného použití v důležitých oblastech, jako jsou společenské a humanitní vědy, udržitelný kulturní cestovní ruch, kulturní a kreativní odvětví, nebo pomoc při identifikaci kulturních statků, které jsou předmětem nezákonného obchodu. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Členské státy by měly zajistit, že v důsledku jejich politik budou a setrvají data, která jsou výsledkem projektů digitalizace financovaných z veřejných prostředků, dohledatelná, přístupná, interoperabilní a opakovaně použitelná (zásady „FAIR“) prostřednictvím digitálních infrastruktur (včetně datového prostoru), a to za účelem urychlení jejich sdílení. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Veškeré veřejné financování budoucích projektů digitalizace statků kulturního dědictví by mělo být podmíněno zpřístupněním digitalizovaného obsahu v Europeaně a v datovém prostoru, jak je uvedeno v bodě 16. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Členské státy by měly přijmout veškerá nezbytná opatření na podporu a zvýšení povědomí o Europeaně u široké veřejnosti a zejména v odvětví vzdělávání a ve školách, a to i prostřednictvím vzdělávacích materiálů. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Členské státy by měly využívat evropskou federaci infrastruktury a služeb cloud-to-edge za účelem rozšíření uchovávání, správy a přístupu k digitalizovaným statkům kulturního dědictví. |
| --- | --- |

21.

KAPITOLA IV

KONTROLA OPATŘENÍ PŘIJATÝCH V NÁVAZNOSTI NA DOPORUČENÍ

Členské státy by měly informovat Komisi 24 měsíců po zveřejnění tohoto doporučení v Úředním věstníku Evropské unie a poté vždy po dvou letech o opatřeních přijatých v reakci na toto doporučení.

V Bruselu dne 10. listopadu 2021.

Za Komisi

Thierry BRETON

člen Komise

---

(1)  COM(2021) 118 final.

1

(2)  UNWTO report on Tourism and Culture Synergies (Zpráva UNWTO o synergiích v oblasti cestovního ruchu a kultury).

2

(3)  Pracovní dokument útvarů Komise SWD/2021/351 final.

3

(4)  SWD(2021)15 final.

4

(5)  COM(2019) 640 final.

5

(6)  Včetně digitalizace 2D.

6

(7)  https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/news/eu-member-states-sign-cooperate-digitising-cultural-heritage

7

(8)  https://ec.europa.eu/info/horizon-europe_en

8

(9)  https://ec.europa.eu/regional_policy/cs/2021_2027/

9

(10)  https://ec.europa.eu/regional_policy/en/newsroom/coronavirus-response/react-eu

10

(11)  https://ec.europa.eu/info/overview-funding-programmes/technical-support-instrument-tsi_cs

11

(12)  https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/recovery-coronavirus/recovery-and-resilience-facility_cs

12

(13)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1024 ze dne 20. června 2019 o otevřených datech a opakovaném použití informací veřejného sektoru (Úř. věst. L 172, 26.6.2019, s. 56).

13

(14)  COM/2020/274 final.

14

(15)  COM(2021) 102 final.

15

(16)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/790 ze dne 17. dubna 2019 o autorském právu a právech s ním souvisejících na jednotném digitálním trhu a o změně směrnic 96/9/ES a 2001/29/ES (Úř. věst. L 130, 17.5.2019, s. 92).

16

(17)  COM/2018/612 final.

17

(18)  https://pro.europeana.eu/page/edm-documentation

18

(19)  https://rightsstatements.org/

19

(20)  https://pro.europeana.eu/post/publishing-framework

20

(21)  COM/2020/66 final.

21

(22)  https://op.europa.eu/s/pjHV

22

(23)  https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/news/towards-next-generation-cloud-europe

23

(24)  UNESCO – Úmluva o ochraně světového kulturního a přírodního dědictví, Paříž, 16. listopadu 1972.

24

(25)  UNESCO – Úmluva o zachování nemateriálního kulturního dědictví z roku 2003, Paříž, 17. října 2003.

25

---

PŘÍLOHA I

Orientační cílové hodnoty pro obsahový příspěvek do Europeany a k datovému prostoru do roku 2030 v jednotlivých členských státech (1)

| | A | B | C | D | E | F |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Počet záznamů k 1. únoru 2021 | Počet záznamů vysoké kvality
   (2) k 1. únoru 2021 | Nové záznamy vysoké kvality do roku 2030 | Celkový počet záznamů do roku 2030
  [= A+C] | Celkový počet záznamů vysoké kvality do roku 2030 (3)

  [=B+C] | 3D digitální statky do roku 2030 (4) |
| Rakousko | 2 372 357 | 1 106 942 | 1 002 892 | 3 375 249 | 2 109 834 | 401 157 |
| Belgie | 2 499 646 | 2 247 432 | 1 215 817 | 3 715 463 | 3 463 249 | 486 327 |
| Bulharsko | 94 447 | 62 647 | 329 454 | 423 901 | 392 101 | 131 782 |
| Chorvatsko | 67 357 | 5 456 | 235 877 | 303 234 | 241 332 | 94 351 |
| Kypr | 30 959 | 1 858 | 71 466 | 102 425 | 73 324 | 28 586 |
| Česko | 881 263 | 369 602 | 889 329 | 1 770 592 | 1 258 931 | 355 732 |
| Dánsko | 1 032 422 | 662 712 | 676 884 | 1 709 306 | 1 339 596 | 270 754 |
| Estonsko | 648 205 | 486 024 | 99 825 | 748 030 | 585 849 | 39 930 |
| Finsko | 1 093 297 | 960 899 | 548 428 | 1 641 725 | 1 509 327 | 219 371 |
| Francie | 3 860 232 | 1 779 567 | 6 381 064 | 10 241 296 | 8 160 631 | 2 552 426 |
| Německo | 5 536 786 | 4 107 742 | 8 924 266 | 14 461 052 | 13 032 008 | 3 569 707 |
| Řecko | 661 593 | 383 327 | 642 175 | 1 303 768 | 1 025 502 | 256 870 |
| Maďarsko | 732 033 | 571 425 | 637 732 | 1 369 765 | 1 209 157 | 255 093 |
| Irsko | 86 765 | 44 424 | 856 780 | 943 545 | 901 204 | 342 712 |
| Itálie | 2 150 207 | 687 421 | 5 119 900 | 7 270 107 | 5 807 321 | 2 047 960 |
| Lotyšsko | 128 505 | 113 341 | 117 705 | 246 210 | 231 046 | 47 082 |
| Litva | 224 359 | 182 337 | 209 875 | 434 234 | 392 212 | 83 950 |
| Lucembursko | 65 600 | 1 325 | 145 567 | 211 167 | 146 893 | 58 227 |
| Malta | 50 310 | 1 006 | 46 013 | 96 323 | 47 019 | 18 405 |
| Nizozemsko | 9 126 499 | 7 554 003 | 1 992 463 | 11 118 962 | 9 546 466 | 796 985 |
| Polsko | 3 040 221 | 936 996 | 2 477 819 | 5 518 040 | 3 414 815 | 991 127 |
| Portugalsko | 203 044 | 138 963 | 727 333 | 930 377 | 866 297 | 290 933 |
| Rumunsko | 135 213 | 84 549 | 1 209 889 | 1 345 102 | 1 294 438 | 483 956 |
| Slovensko | 15 106 | 453 | 341 636 | 356 742 | 342 089 | 136 654 |
| Slovinsko | 598 310 | 382 081 | 166 799 | 765 109 | 548 880 | 66 720 |
| Španělsko | 2 960 596 | 1 228 351 | 3 851 622 | 6 812 218 | 5 079 973 | 1 540 649 |
| Švédsko | 4 307 321 | 3 047 430 | 1 098 975 | 5 406 296 | 4 146 404 | 439 590 |
| EU-27 | 42 602 653 | 27 148 311 | 40 017 586 | 82 620 239 | 67 165 896 | 16 007 034 |

A

B

C

D

E

F

Počet záznamů k 1. únoru 2021

Počet záznamů vysoké kvality
   (2) k 1. únoru 2021

Nové záznamy vysoké kvality do roku 2030

Celkový počet záznamů do roku 2030

[= A+C]

Celkový počet záznamů vysoké kvality do roku 2030 (3)

[=B+C]

3D digitální statky do roku 2030 (4)

Rakousko

2 372 357

1 106 942

1 002 892

3 375 249

2 109 834

401 157

Belgie

2 499 646

2 247 432

1 215 817

3 715 463

3 463 249

486 327

Bulharsko

94 447

62 647

329 454

423 901

392 101

131 782

Chorvatsko

67 357

5 456

235 877

303 234

241 332

94 351

Kypr

30 959

1 858

71 466

102 425

73 324

28 586

Česko

881 263

369 602

889 329

1 770 592

1 258 931

355 732

Dánsko

1 032 422

662 712

676 884

1 709 306

1 339 596

270 754

Estonsko

648 205

486 024

99 825

748 030

585 849

39 930

Finsko

1 093 297

960 899

548 428

1 641 725

1 509 327

219 371

Francie

3 860 232

1 779 567

6 381 064

10 241 296

8 160 631

2 552 426

Německo

5 536 786

4 107 742

8 924 266

14 461 052

13 032 008

3 569 707

Řecko

661 593

383 327

642 175

1 303 768

1 025 502

256 870

Maďarsko

732 033

571 425

637 732

1 369 765

1 209 157

255 093

Irsko

86 765

44 424

856 780

943 545

901 204

342 712

Itálie

2 150 207

687 421

5 119 900

7 270 107

5 807 321

2 047 960

Lotyšsko

128 505

113 341

117 705

246 210

231 046

47 082

Litva

224 359

182 337

209 875

434 234

392 212

83 950

Lucembursko

65 600

1 325

145 567

211 167

146 893

58 227

Malta

50 310

1 006

46 013

96 323

47 019

18 405

Nizozemsko

9 126 499

7 554 003

1 992 463

11 118 962

9 546 466

796 985

Polsko

3 040 221

936 996

2 477 819

5 518 040

3 414 815

991 127

Portugalsko

203 044

138 963

727 333

930 377

866 297

290 933

Rumunsko

135 213

84 549

1 209 889

1 345 102

1 294 438

483 956

Slovensko

15 106

453

341 636

356 742

342 089

136 654

Slovinsko

598 310

382 081

166 799

765 109

548 880

66 720

Španělsko

2 960 596

1 228 351

3 851 622

6 812 218

5 079 973

1 540 649

Švédsko

4 307 321

3 047 430

1 098 975

5 406 296

4 146 404

439 590

EU-27

42 602 653

27 148 311

40 017 586

82 620 239

67 165 896

16 007 034

---

(1)  Orientační cíle pro jednotlivé členské státy jsou úměrné počtu obyvatel každého členského státu a jsou upraveny podle HDP na obyvatele daného členského státu (v PPS).

(2)  Záznamy vysoké kvality splňují požadavky úrovně 2 nebo vyšší (úroveň 2+) publikačního rámce Europeany pro obsah a požadavky úrovně A nebo vyšší pro metadata. Tyto normy jsou zapotřebí k podpoře opětovného použití pro různé účely.

(3)  Členské státy se vyzývají, aby zlepšily kvalitu záznamů úrovně 1, aby se celkový počet záznamů vysoké kvality mohl dále zvyšovat.

(4)  40 % nových záznamů by mělo být pro 3D digitální statky. Počet 3D digitálních statků, které jsou v současné době v Europeaně k dispozici, je považován za zanedbatelný.

---

PŘÍLOHA II

Průběžné cílové hodnoty pro obsahový příspěvek do Europeany a k datovému prostoru do roku 2025 v jednotlivých členských státech

| | A | B | C | D | E | F |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Počet záznamů k 1. únoru 2021 | Počet záznamů vysoké kvality
   (1) k 1. únoru 2021 | Nové záznamydo roku 2025  (2) | Celkový počet záznamů do roku 2025
  [= A+C] | Celkový počet záznamů vysoké kvality do roku 2025 (3)

  [=B+C] | Statky ve formátu 3D do roku 2025 (4) |
| Rakousko | 2 372 357 | 1 106 942 | 401 157 | 2 773 514 | 1 508 099 | 60 174 |
| Belgie | 2 499 646 | 2 247 432 | 486 327 | 2 985 973 | 2 733 759 | 72 949 |
| Bulharsko | 94 447 | 62 647 | 131 782 | 226 229 | 194 428 | 19 767 |
| Chorvatsko | 67 357 | 5 456 | 94 351 | 161 708 | 99 807 | 14 153 |
| Kypr | 30 959 | 1 858 | 28 586 | 59 545 | 30 444 | 4 288 |
| Česko | 881 263 | 369 602 | 355 732 | 1 236 995 | 725 333 | 53 360 |
| Dánsko | 1 032 422 | 662 712 | 270 754 | 1 303 176 | 933 465 | 40 613 |
| Estonsko | 648 205 | 486 024 | 39 930 | 688 135 | 525 954 | 5 989 |
| Finsko | 1 093 297 | 960 899 | 219 371 | 1 312 668 | 1 180 270 | 32 906 |
| Francie | 3 860 232 | 1 779 567 | 2 552 426 | 6 412 658 | 4 331 993 | 382 864 |
| Německo | 5 536 786 | 4 107 742 | 3 569 707 | 9 106 493 | 7 677 448 | 535 456 |
| Řecko | 661 593 | 383 327 | 256 870 | 918 463 | 640 197 | 38 530 |
| Maďarsko | 732 033 | 571 425 | 255 093 | 987 126 | 826 518 | 38 264 |
| Irsko | 86 765 | 44 424 | 342 712 | 429 477 | 387 136 | 51 407 |
| Itálie | 2 150 207 | 687 421 | 2 047 960 | 4 198 167 | 2 735 381 | 307 194 |
| Lotyšsko | 128 505 | 113 341 | 47 082 | 175 587 | 160 423 | 7 062 |
| Litva | 224 359 | 182 337 | 83 950 | 308 309 | 266 287 | 12 593 |
| Lucembursko | 65 600 | 1 325 | 58 227 | 123 827 | 59 552 | 8 734 |
| Malta | 50 310 | 1 006 | 18 405 | 68 715 | 19 411 | 2 761 |
| Nizozemsko | 9 126 499 | 7 554 003 | 796 985 | 9 923 484 | 8 350 988 | 119 548 |
| Polsko | 3 040 221 | 936 996 | 991 127 | 4 031 348 | 1 928 124 | 148 669 |
| Portugalsko | 203 044 | 138 963 | 290 933 | 493 977 | 429 897 | 43 640 |
| Rumunsko | 135 213 | 84 549 | 483 956 | 619 169 | 568 504 | 72 593 |
| Slovensko | 15 106 | 453 | 136 654 | 151 760 | 137 107 | 20 498 |
| Slovinsko | 598 310 | 382 081 | 66 720 | 665 030 | 448 800 | 10 008 |
| Španělsko | 2 960 596 | 1 228 351 | 1 540 649 | 4 501 245 | 2 769 000 | 231 097 |
| Švédsko | 4 307 321 | 3 047 430 | 439 590 | 4 746 911 | 3 487 019 | 65 938 |
| EU-27 | 42 602 653 | 27 148 311 | 16 007 034 | 58 609 687 | 43 155 345 | 2 401 055 |

A

B

C

D

E

F

Počet záznamů k 1. únoru 2021

Počet záznamů vysoké kvality
   (1) k 1. únoru 2021

Nové záznamydo roku 2025  (2)

Celkový počet záznamů do roku 2025

[= A+C]

Celkový počet záznamů vysoké kvality do roku 2025 (3)

[=B+C]

Statky ve formátu 3D do roku 2025 (4)

Rakousko

2 372 357

1 106 942

401 157

2 773 514

1 508 099

60 174

Belgie

2 499 646

2 247 432

486 327

2 985 973

2 733 759

72 949

Bulharsko

94 447

62 647

131 782

226 229

194 428

19 767

Chorvatsko

67 357

5 456

94 351

161 708

99 807

14 153

Kypr

30 959

1 858

28 586

59 545

30 444

4 288

Česko

881 263

369 602

355 732

1 236 995

725 333

53 360

Dánsko

1 032 422

662 712

270 754

1 303 176

933 465

40 613

Estonsko

648 205

486 024

39 930

688 135

525 954

5 989

Finsko

1 093 297

960 899

219 371

1 312 668

1 180 270

32 906

Francie

3 860 232

1 779 567

2 552 426

6 412 658

4 331 993

382 864

Německo

5 536 786

4 107 742

3 569 707

9 106 493

7 677 448

535 456

Řecko

661 593

383 327

256 870

918 463

640 197

38 530

Maďarsko

732 033

571 425

255 093

987 126

826 518

38 264

Irsko

86 765

44 424

342 712

429 477

387 136

51 407

Itálie

2 150 207

687 421

2 047 960

4 198 167

2 735 381

307 194

Lotyšsko

128 505

113 341

47 082

175 587

160 423

7 062

Litva

224 359

182 337

83 950

308 309

266 287

12 593

Lucembursko

65 600

1 325

58 227

123 827

59 552

8 734

Malta

50 310

1 006

18 405

68 715

19 411

2 761

Nizozemsko

9 126 499

7 554 003

796 985

9 923 484

8 350 988

119 548

Polsko

3 040 221

936 996

991 127

4 031 348

1 928 124

148 669

Portugalsko

203 044

138 963

290 933

493 977

429 897

43 640

Rumunsko

135 213

84 549

483 956

619 169

568 504

72 593

Slovensko

15 106

453

136 654

151 760

137 107

20 498

Slovinsko

598 310

382 081

66 720

665 030

448 800

10 008

Španělsko

2 960 596

1 228 351

1 540 649

4 501 245

2 769 000

231 097

Švédsko

4 307 321

3 047 430

439 590

4 746 911

3 487 019

65 938

EU-27

42 602 653

27 148 311

16 007 034

58 609 687

43 155 345

2 401 055

---

(1)  Záznamy vysoké kvality splňují požadavky úrovně 2 nebo vyšší (úroveň 2+) publikačního rámce Europeany pro obsah a požadavky úrovně A nebo vyšší pro metadata. Tyto normy jsou zapotřebí k podpoře opětovného použití pro různé účely.

(2)  Průběžná cílová hodnota: 40 % orientační cílové hodnoty do roku 2030.

(3)  Členské státy se vyzývají, aby zlepšily kvalitu záznamů úrovně 1, aby se celkový počet záznamů vysoké kvality mohl dále zvyšovat.

(4)  Průběžná cílová hodnota pro 3D digitální statky: 15 % cílových hodnot do roku 2030.

---