# Uradni list L 410/2021

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 410 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6418. november 2021 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 410

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6418. november 2021

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2021/2009 z dne 12. novembra 2021 o zaprtju ribolova na lenga v vodah Združenega kraljestva in mednarodnih vodah območij 1 in 2 za plovila, ki plujejo pod zastavo Francije | 1 |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2021/2010 z dne 17. novembra 2021 o spremembi Uredbe (ES) št. 1185/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o statističnih podatkih o pesticidih v zvezi s seznamom aktivnih snovi (
  1
  ) | 4 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/2011 z dne 17. novembra 2021 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz kablov iz optičnih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske | 51 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/2012 z dne 17. novembra 2021 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve na uvoz hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla s poreklom iz Indije in Indonezije | 153 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2021/2013 z dne 15. novembra 2021 o imenovanju člana in nadomestnega člana Odbora regij na predlog Kraljevine Španije | 178 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2021/2014 z dne 17. novembra 2021 o spremembi Izvedbenega sklepa (EU) 2021/1073 o določitvi tehničnih specifikacij in pravil za izvajanje okvira zaupanja za digitalno COVID potrdilo EU, uvedeno z Uredbo (EU) 2021/953 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  ) | 180 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba Komisije (EU) 2021/2009 z dne 12. novembra 2021 o zaprtju ribolova na lenga v vodah Združenega kraljestva in mednarodnih vodah območij 1 in 2 za plovila, ki plujejo pod zastavo Francije

1

*

Uredba Komisije (EU) 2021/2010 z dne 17. novembra 2021 o spremembi Uredbe (ES) št. 1185/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o statističnih podatkih o pesticidih v zvezi s seznamom aktivnih snovi (
  1
  )

1

4

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/2011 z dne 17. novembra 2021 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz kablov iz optičnih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

51

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/2012 z dne 17. novembra 2021 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve na uvoz hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla s poreklom iz Indije in Indonezije

153

SKLEPI

*

Sklep Sveta (EU) 2021/2013 z dne 15. novembra 2021 o imenovanju člana in nadomestnega člana Odbora regij na predlog Kraljevine Španije

178

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2021/2014 z dne 17. novembra 2021 o spremembi Izvedbenega sklepa (EU) 2021/1073 o določitvi tehničnih specifikacij in pravil za izvajanje okvira zaupanja za digitalno COVID potrdilo EU, uvedeno z Uredbo (EU) 2021/953 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  )

1

180

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Uredbe (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost ( UL L 57, 18.2.2021 ) | 197 |
| | * | Popravek Delegirane uredbe Komisije (EU) 2021/771 z dne 21. januarja 2021 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2018/848 Evropskega parlamenta in Sveta z določitvijo posebnih meril in pogojev za preglede dokumentarne evidence v okviru uradnega nadzora ekološke pridelave in uradnega nadzora skupin izvajalcev dejavnosti ( UL L 165, 11.5.2021 ) | 198 |
| | * | Popravek Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2021/1100 z dne 5. julija 2021 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve na uvoz nekaterih vroče valjanih ploščatih izdelkov iz železa, nelegiranega jekla ali drugega legiranega jekla s poreklom iz Turčije ( UL L 238, 6.7.2021 ) | 199 |
| | * | Popravek Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2018/2066 z dne 19. decembra 2018 o spremljanju emisij toplogrednih plinov in poročanju o njih v skladu z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter spremembi Uredbe Komisije (EU) št. 601/2012 ( UL L 334, 31.12.2018 ) | 200 |
| | * | Popravek Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2020/2085 z dne 14. decembra 2020 o spremembi in popravku Izvedbene uredbe (EU) 2018/2066 o spremljanju emisij toplogrednih plinov in poročanju o njih v skladu z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta ( UL L 423, 15.12.2020 ) | 206 |

Popravki

*

Popravek Uredbe (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost ( UL L 57, 18.2.2021 )

( UL L 57, 18.2.2021 )

197

*

Popravek Delegirane uredbe Komisije (EU) 2021/771 z dne 21. januarja 2021 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2018/848 Evropskega parlamenta in Sveta z določitvijo posebnih meril in pogojev za preglede dokumentarne evidence v okviru uradnega nadzora ekološke pridelave in uradnega nadzora skupin izvajalcev dejavnosti ( UL L 165, 11.5.2021 )

( UL L 165, 11.5.2021 )

198

*

Popravek Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2021/1100 z dne 5. julija 2021 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve na uvoz nekaterih vroče valjanih ploščatih izdelkov iz železa, nelegiranega jekla ali drugega legiranega jekla s poreklom iz Turčije ( UL L 238, 6.7.2021 )

( UL L 238, 6.7.2021 )

199

*

Popravek Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2018/2066 z dne 19. decembra 2018 o spremljanju emisij toplogrednih plinov in poročanju o njih v skladu z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter spremembi Uredbe Komisije (EU) št. 601/2012 ( UL L 334, 31.12.2018 )

( UL L 334, 31.12.2018 )

200

*

Popravek Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2020/2085 z dne 14. decembra 2020 o spremembi in popravku Izvedbene uredbe (EU) 2018/2066 o spremljanju emisij toplogrednih plinov in poročanju o njih v skladu z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta ( UL L 423, 15.12.2020 )

( UL L 423, 15.12.2020 )

206

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 18.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 410/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 410/1

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/2009

z dne 12. novembra 2021

o zaprtju ribolova na lenga v vodah Združenega kraljestva in mednarodnih vodah območij 1 in 2 za plovila, ki plujejo pod zastavo Francije

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (EU) 2021/92 (2) določa kvote za leto 2021. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (EU) 2021/92 (2) določa kvote za leto 2021.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža lenga v vodah Združenega kraljestva in mednarodnih vodah območij 1 in 2 s plovili, ki plujejo pod zastavo Francije ali so v njej registrirana, izčrpala kvota, dodeljena za leto 2021. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža lenga v vodah Združenega kraljestva in mednarodnih vodah območij 1 in 2 s plovili, ki plujejo pod zastavo Francije ali so v njej registrirana, izčrpala kvota, dodeljena za leto 2021.

| (3) | Zato je za navedeni stalež treba prepovedati nekatere ribolovne dejavnosti – |
| --- | --- |

(3)

Zato je za navedeni stalež treba prepovedati nekatere ribolovne dejavnosti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota, ki je bila za leto 2021 dodeljena Franciji za stalež lenga v vodah Združenega kraljestva in mednarodnih vodah območij 1 in 2, kot je določeno v Prilogi, velja za izčrpano od datuma iz navedene priloge.

Člen 2

Prepovedi

1.   Ribolov na stalež iz člena 1 s plovili, ki plujejo pod zastavo Francije ali so v njej registrirana, je prepovedan od datuma iz Priloge. Zlasti je prepovedano izsledovati ribe ter metati, nastavljati ali vleči ribolovno orodje za namen ribolova na navedeni stalež.

2.   Pretovarjanje, obdržanje na krovu, predelava na krovu, prenašanje, reja v mrežastih kletkah, pitanje in iztovarjanje rib in ribiških proizvodov iz tega staleža, ki jih ulovijo navedena plovila, so še naprej dovoljeni za ulove pred navedenim datumom.

3.   Nenamerni ulov vrste iz navedenega staleža z navedenimi plovili se izvleče na krov in obdrži na krovu ribiških plovil, evidentira, iztovori in odšteje od kvot v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3).

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. novembra 2021

Za Komisijo

v imenu predsednice

Virginijus SINKEVIČIUS

član Komisije

---

(1)  
  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

1

(2)  Uredba Sveta (EU) 2021/92 z dne 28. januarja 2021 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2021 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo za vode Unije in za ribiška plovila Unije v nekaterih vodah zunaj Unije (UL L 31, 29.1.2021, str. 31).

2

(3)  Uredba (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1954/2003 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2371/2002 in (ES) št. 639/2004 ter Sklepa Sveta 2004/585/ES (UL L 354, 28.12.2013, str. 22).

3

---

PRILOGA

| Št. | 19/TQ92 |
| --- | --- |
| Država članica | Francija |
| Stalež | LIN/1/2. |
| Vrsta | leng (Molva molva) |
| Cona | vode Združenega kraljestva in mednarodne vode območij 1 in 2 |
| Datum zaprtja | 22.10.2021 |

Št.

19/TQ92

Država članica

Francija

Stalež

LIN/1/2.

Vrsta

leng (Molva molva)

Cona

vode Združenega kraljestva in mednarodne vode območij 1 in 2

Datum zaprtja

22.10.2021

---

| 18.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 410/4 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 410/4

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/2010

z dne 17. novembra 2021

o spremembi Uredbe (ES) št. 1185/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o statističnih podatkih o pesticidih v zvezi s seznamom aktivnih snovi

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1185/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o statističnih podatkih o pesticidih (1) in zlasti člena 5(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1185/2009 vzpostavlja skupni okvir za pripravo primerljivih evropskih statističnih podatkov o prodaji in rabi pesticidov. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1185/2009 vzpostavlja skupni okvir za pripravo primerljivih evropskih statističnih podatkov o prodaji in rabi pesticidov.

| (2) | Komisija mora redno in najmanj vsakih pet let prilagajati seznam snovi, ki jih je treba vključiti, ter njihovo razvrstitev v kategorije izdelkov in kemijske razrede, kot je navedeno v Prilogi III k Uredbi (ES) št. 1185/2009. Ker je bil seznam nazadnje posodobljen leta 2017 z Uredbo Komisije (EU) 2017/269 (2), je treba seznam iz Priloge k navedeni uredbi posodobiti, da bo zajemal leta od 2021 do 2024. |
| --- | --- |

(2)

Komisija mora redno in najmanj vsakih pet let prilagajati seznam snovi, ki jih je treba vključiti, ter njihovo razvrstitev v kategorije izdelkov in kemijske razrede, kot je navedeno v Prilogi III k Uredbi (ES) št. 1185/2009. Ker je bil seznam nazadnje posodobljen leta 2017 z Uredbo Komisije (EU) 2017/269 (2), je treba seznam iz Priloge k navedeni uredbi posodobiti, da bo zajemal leta od 2021 do 2024.

| (3) | Število zadevnih snovi in kompleksnost postopka določanja in razvrščanja zadevnih spojin nacionalnim statističnim organom otežujeta pridobivanje široke palete orodij, ki jih potrebujejo za zbiranje informacij o rabi pesticidov in njihovem dajanju v promet. Zato je treba vključiti samo snovi, ki jim je identifikacijsko številko dodelila ena ali obe pomembnejši mednarodno priznani instituciji za registracijo kemijskih spojin ali pesticidov, tj. Služba za izmenjavo kemijskih izvlečkov Ameriškega kemijskega društva in Kolaborativni mednarodni svet za analizo pesticidov. |
| --- | --- |

(3)

Število zadevnih snovi in kompleksnost postopka določanja in razvrščanja zadevnih spojin nacionalnim statističnim organom otežujeta pridobivanje široke palete orodij, ki jih potrebujejo za zbiranje informacij o rabi pesticidov in njihovem dajanju v promet. Zato je treba vključiti samo snovi, ki jim je identifikacijsko številko dodelila ena ali obe pomembnejši mednarodno priznani instituciji za registracijo kemijskih spojin ali pesticidov, tj. Služba za izmenjavo kemijskih izvlečkov Ameriškega kemijskega društva in Kolaborativni mednarodni svet za analizo pesticidov.

| (4) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za evropski statistični sistem, ustanovljenega na podlagi člena 7 Uredbe (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (3) – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za evropski statistični sistem, ustanovljenega na podlagi člena 7 Uredbe (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (3) –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga III k Uredbi (ES) št. 1185/2009 se nadomesti s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. novembra 2021

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 324, 10.12.2009, str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (EU) 2017/269 z dne 16. februarja 2017 o spremembi Uredbe (ES) št. 1185/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o statističnih podatkih o pesticidih v zvezi s seznamom aktivnih snovi (UL L 40, 17.2.2017, str. 4).

2

(3)  Uredba (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o evropski statistiki ter razveljavitvi Uredbe (ES, Euratom) št. 1101/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o prenosu zaupnih podatkov na Statistični urad Evropskih skupnosti, Uredbe Sveta (ES) št. 322/97 o statističnih podatkih Skupnosti in Sklepa Sveta 89/382/EGS, Euratom, o ustanovitvi Odbora za statistične programe Evropskih skupnosti (UL L 87, 31.3.2009, str. 164).

3

---

PRILOGA

‘PRILOGA III

USKLAJENA RAZVRSTITEV SNOVI

| Glavne skupine | Kategorije izdelkov | Oznaka | Kemijski razred | Splošna imena snovi


  Enotno poimenovanje | Št. CAS
   (1) | Št. CIPAC
   (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vsi pesticidi, dani v promet | | PPM_TOT | | | | |
| | Pesticidi, dani v promet za poklicne uporabnike (3) | PPM_PU | | | | |
| | — | namenjeni uporabi v kmetijstvu (4) |

Glavne skupine

Kategorije izdelkov

Oznaka

Kemijski razred

Splošna imena snovi

Enotno poimenovanje

Št. CAS
   (1)

Št. CIPAC
   (2)

Vsi pesticidi, dani v promet

PPM_TOT

Pesticidi, dani v promet za poklicne uporabnike (3)

PPM_PU

—

namenjeni uporabi v kmetijstvu (4)

PPM_AGRI

| — | namenjeni uporabi v gozdarstvu (5) |
| --- | --- |

—

namenjeni uporabi v gozdarstvu (5)

PPM_FORE

| — | namenjeni drugi poklicni uporabi (6) |
| --- | --- |

—

namenjeni drugi poklicni uporabi (6)

PPM_AMU

| — | uporabljeni izključno za skladiščenje (6) |
| --- | --- |

—

uporabljeni izključno za skladiščenje (6)

PPM_STOR

Pesticidi, dani v promet v skladu s členoma 22 in 24 Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (7)

Skupina 1 – aktivne snovi z majhnim tveganjem v skladu s členom 22 Uredbe (ES) št. 1107/2009 (8)

GRP1

Skupina 3 – kandidatke za zamenjavo v skladu s členom 24 Uredbe (ES) št. 1107/2009 (9)

GRP3

Pesticidi, dani v promet, ter skupine in kategorije, opredeljeni v Prilogi IV k Direktivi 2009/128/ES

Skupina 2 – aktivne snovi, ki so odobrene ali se štejejo za odobrene v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 in ne spadajo v druge kategorije ter so navedene v delih A in B Priloge k Izvedbeni uredbi (EU) št. 540/2011 (10)

GRP2

Skupina 4 – aktivne snovi, ki niso odobrene v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 in zato niso navedene v Prilogi k Izvedbeni uredbi (EU) št. 540/2011

GRP4

Kategoriji A in C: nekemične aktivne snovi

CAT_A_C

Kategorije B, D, E, F: kemične aktivne snovi

CAT_B_D-F

Fungicidi in baktericidi

PES_F

Anorganski fungicidi

F01

F01_01

BAKROVE SPOJINE

F01_01_01

BORDOJSKA MEŠANICA

8011-63-0

44.604

F01_01_02

BAKROV HIDROKSID

20427-59-2

44.305

F01_01_03

BAKROV(I) OKSID

1317-39-1

44.603

F01_01_04

BAKROV OKSIKLORID

1332-65-6

1332-40-7

44.602

F01_01_05

TRIVALENTNI BAKROV SULFAT

12527-76-3

44.306

F01_01_06

DRUGE BAKROVE SOLI, N.D.N.

F01_02

ANORGANSKO ŽVEPLO

F01_02_01

ŽVEPLO

7704-34-9

18

F01_99

DRUGI ANORGANSKI FUNGICIDI

F01_99_01

ŽVEPLENO APNO (KALCIJEV POLISULFID)

1344-81-6

17

F01_99_02

KALIJEV JODID

7681-11-0

773

F01_99_03

KALIJEVI FOSFONATI (STARO IME KALIJEV FOSFIT)

13977-65-6

13492-26-7

756

F01_99_04

KALIJEV TIOCIANAT

333-20-0

772

F01_99_06

DINATRIJEV FOSFONAT

13708-85-5

808

F01_99_07

KALIJEV HIDROGENKARBONAT

298-14-6

853

F01_99_08

NATRIJEV HIDROGENKARBONAT

144-55-8

F01_99_99

DRUGI ANORGANSKI FUNGICIDI, N.D.N.

Fungicidi na osnovi karbamatov in ditiokarbamatov

F02

F02_01

FUNGICIDI NA OSNOVI KARBANILATOV

F02_01_01

DIETOFENKARB

87130-20-9

513

F02_02

FUNGICIDI NA OSNOVI KARBAMATOV

F02_02_01

BENTIAVALIKARB

413615-35-7

744

F02_02_02

IPROVALIKARB

140923-17-7

620

F02_02_03

PROPAMOKARB

24579-73-5

399

F02_03

FUNGICIDI NA OSNOVI DITIOKARBAMATOV

F02_03_01

MANKOZEB

8018-01-7

34

F02_03_02

MANEB

12427-38-2

61

F02_03_03

METIRAM

9006-42-2

478

F02_03_04

PROPINEB

12071-83-9

177

F02_03_05

TIRAM

137-26-8

24

F02_03_06

ZIRAM

137-30-4

31

F02_99

DRUGI FUNGICIDI NA OSNOVI KARBAMATOV IN DITIOKARBAMATOV

F02_99_99

DRUGI FUNGICIDI NA OSNOVI KARBAMATOV IN DITIOKARBAMATOV, N.D.N.

Fungicidi na osnovi benzimidazolov

F03

F03_01

FUNGICIDI NA OSNOVI BENZIMIDAZOLOV

F03_01_01

KARBENDAZIM

10605-21-7

263

F03_01_02

FUBERIDAZOL

3878-19-1

525

F03_01_03

TIABENDAZOL

148-79-8

323

F03_01_04

TIOFANAT-METIL

23564-05-8

262

F03_99

DRUGI FUNGICIDI NA OSNOVI BENZIMIDAZOLOV

F03_99_99

DRUGI FUNGICIDI NA OSNOVI BENZIMIDAZOLOV, N.D.N.

Fungicidi na osnovi imidazolov in triazolov

F04

F04_01

FUNGICIDI NA OSNOVI KONAZOLOV

F04_01_01

BITERTANOL

55179-31-2

386

F04_01_02

BROMUKONAZOL

116255-48-2

680

F04_01_03

CIPROKONAZOL

94361-06-5

600

F04_01_04

DIFENOKONAZOL

119446-68-3

687

F04_01_05

EPOKSIKONAZOL

106325-08-0

609

F04_01_06

ETRIDIAZOL

2593-15-9

518

F04_01_07

FENBUKONAZOL

114369-43-6

694

F04_01_08

FLUKVINKONAZOL

136426-54-5

474

F04_01_09

FLUSILAZOL

85509-19-9

435

F04_01_10

FLUTRIAFOL

76674-21-0

436

F04_01_11

IMAZALIL (ENILKONAZOL)

35554-44-0

335

F04_01_12

IPKONAZOL

125225-28-7

115850-69-6

115937-89-8

798

F04_01_13

METKONAZOL

125116-23-6

706

F04_01_14

MIKLOBUTANIL

88671-89-0

442

F04_01_15

PENKONAZOL

66246-88-6

446

F04_01_16

PROPIKONAZOL

60207-90-1

408

F04_01_17

PROTIOKONAZOL

178928-70-6

745

F04_01_18

TEBUKONAZOL

107534-96-3

494

F04_01_19

TETRAKONAZOL

112281-77-3

726

F04_01_20

TRIADIMENOL

55219-65-3

398

F04_01_21

TRIFLUMIZOL

99387-89-0

730

F04_01_22

TRITIKONAZOL

131983-72-7

652

F04_01_23

MEFENTRIFLUKONAZOL

1417782-03-6

1004

F04_02

FUNGICIDI NA OSNOVI IMIDAZOLOV

F04_02_01

CIAZOFAMID

120116-88-3

653

F04_02_02

FENAMIDON

161326-34-7

650

F04_02_03

TRIAZOKSID

72459-58-6

729

F04_99

DRUGI FUNGICIDI NA OSNOVI IMIDAZOLOV IN TRIAZOLOV

F04_99_01

AMETOKTRADIN

865318-97-4

818

F04_99_02

AMISULBROM

348635-87-0

789

F04_99_03

TRICIKLAZOL

41814-78-2

547

F04_99_99

DRUGI FUNGICIDI NA OSNOVI IMIDAZOLOV IN TRIAZOLOV, N.D.N.

Fungicidi na osnovi morfolinov

F05

F05_01

FUNGICIDI NA OSNOVI MORFOLINOV

F05_01_01

DIMETOMORF

110488-70-5

483

F05_01_02

DODEMORF

1593-77-7

300

F05_01_03

FENPROPIMORF

67564-91-4

427

F05_99

DRUGI FUNGICIDI NA OSNOVI MORFOLINOV

F05_99_99

DRUGI FUNGICIDI NA OSNOVI MORFOLINOV, N.D.N.

Fungicidi mikrobiološkega ali botaničnega izvora

F06

F06_01

FUNGICIDI MIKROBIOLOŠKEGA IZVORA

F06_01_01

AMPELOMYCES QUISQUALIS, SEV AQ10

589

F06_01_021

AUREOBASIDIUM PULLULANS, SEV DSM 14940

809

F06_01_022

AUREOBASIDIUM PULLULANS, SEV DSM 14941

810

F06_01_03

BACILLUS AMYLOLIQUEFACIENS (STARO IME SUBTILIS QST 713), SEV AQ 713

661

F06_01_04

CONIOTHYRIUM MINITANS, SEV CON/M/91-08

614

F06_01_05

CLONOSTACHYS ROSEA (STARO IME GLIOCLADIUM CATENULATUM), SEV J1446

624

F06_01_08

PSEUDOMONAS CHLORORAPHIS, SEV MA342

574

F06_01_09

PSEUDOZYMA FLOCCULOSA

669

F06_01_111

TRICHODERMA HARZIANUM, SEV T-22

1007

F06_01_112

TRICHODERMA HARZIANUM, SEV VNOS 908

1008

F06_01_12

CANDIDA OLEOPHILA, SEV O

947

F06_01_141

PHLEBIOPSIS GIGANTEA, SEV FOC PG 410.3

930

F06_01_142

PHLEBIOPSIS GIGANTEA, SEV VRA 1835

921

F06_01_143

PHLEBIOPSIS GIGANTEA, SEV VRA 1984

922

F06_01_15

PSEUDOMONAS SP., SEV DSMZ 13134

935

F06_01_16

PYTHIUM OLIGANDRUM, SEV M1

936

F06_01_17

STREPTOMYCES (STARO IME STREPTOMYCES GRISEOVIRIDIS), SEV K61

937

F06_01_181

TRICHODERMA ASPERELLUM (STARO IME T. HARZIANUM), SEV ICC012

938

F06_01_182

TRICHODERMA ASPERELLUM (STARO IME T. VIRIDE), SEV T25

1010

F06_01_183

TRICHODERMA ASPERELLUM (STARO IME T. VIRIDE), SEV TV1

940

F06_01_19

TRICHODERMA ASPERELLUM (SEV T34)

941

F06_01_201

TRICHODERMA ATROVIRIDE (STARO IME T. HARZIANUM), SEV IMI 206040

942

F06_01_202

TRICHODERMA ATROVIRIDE (STARO IME T. HARZIANUM), SEV T11

943

F06_01_21

TRICHODERMA ATROVIRIDE, SEV I-1237

944

F06_01_22

TRICHODERMA GAMSII (STARO IME T. VIRIDE), SEV ICC080

945

F06_01_23

TRICHODERMA POLYSPORUM (IMI 206039)

946

F06_01_24

VERTICILLIUM ALBO-ATRUM (STARO IME VERTICILLIUM DAHLIAE), SEV WCS850

948

F06_01_25

BACILLUS AMYLOLIQUEFACIENS, SEV MBI 600

1011

F06_01_26

BACILLUS AMYLOLIQUEFACIENS, SEV FZB24

1012

F06_01_27

SACCHAROMYCES CEREVISIAE, SEV LAS02

1016

F06_01_28

TRICHODERMA ATROVIRIDE, SEV SC1

988

F06_01_29

BACILLUS AMYLOLIQUEFACIENS SUBSP. PLANTARUM, SEV D747

1013

F06_01_30

BACILLUS PUMILUS, SEV QST 2808

1014

F06_01_31

METSCHNIKOWIA FRUCTICOLA, SEV NRRL Y-27328

F06_01_32

STREPTOMYCES LYDICUS WYEC 108

F06_01_33

ABE-IT 56

F06_01_34

BACILLUS SUBTILIS, SEV IAB/BS03

F06_01_35

ASPERGILLUS FLAVUS, SEV MUCL 54911

F06_01_36

VERTICILLIUM NONALFAFAE

F06_02

FUNGICIDI BOTANIČNEGA IZVORA

F06_02_01

EVGENOL

97-53-0

967

F06_02_02

GERANIOL

106-24-1

968

F06_02_03

TIMOL

89-83-8

969

F06_02_04

IZVLEČEK ČAJEVCA

68647-73-4

914

F06_02_05

LAMINARIN

9008-22-4

671

F06_02_06

FEN 560 (SEME SABLJASTEGA TRIPLATA V PRAHU)

858

F06_02_07

IZVLEČEK SAHALINSKEGA DRESNIKA (REYNOUTRIA SACCHALINENSIS)

F06_99

DRUGI FUNGICIDI MIKROBIOLOŠKEGA ALI BOTANIČNEGA IZVORA

F06_99_01

CEREVISAN

980

F06_99_99

DRUGI FUNGICIDI MIKROBIOLOŠKEGA ALI BOTANIČNEGA IZVORA, N.D.N.

F07

BAKTERICIDI

F07_01

ANORGANSKI BAKTERICIDI

F07_01_01

NATRIJEV HIPOKLORIT

7681-52-9

848

F07_01_02

ALUMINIJEV SULFAT

10043-01-3

849

F07_99

DRUGI BAKTERICIDI

F07_99_01

KASUGAMICIN

6980-18-3

19408-46-9

703

F07_99_02

STREPTOMICIN

57-92-1

312

F07_99_03

KALIJEV ALUMINIJEV SULFAT DODEKAHIDRAT

7784-24-9

Drugi fungicidi in baktericidi

F99

F99_01

FUNGICIDI NA OSNOVI ALIFATSKIH DUŠIKOVIH SPOJIN

F99_01_01

CIMOKSANIL

57966-95-7

419

F99_01_02

DODIN

2439-10-3

101

F99_01_03

GVAZATIN

108173-90-6

361

F99_02

FUNGICIDI NA OSNOVI AMIDOV

F99_02_01

CIFLUFENAMID

180409-60-3

759

F99_02_02

FLUOPIKOLID

239110-15-7

787

F99_02_03

PROKLORAZ

67747-09-5

407

F99_02_04

SILTIOFAM

175217-20-6

635

F99_02_05

ZOKSAMID

156052-68-5

640

F99_02_06

MANDIPROPAMID

374726-62-2

783

F99_02_07

PENTIOPIRAD

183675-82-3

824

F99_02_08

BENZOVINDIFLUPIR

1072957-71-1

981

F99_02_09

IZOFETAMID

875915-78-9

972

F99_02_10

MANDESTROBIN

173662-97-0

F99_02_11

FLUOPIRAM

658066-35-4

807

F99_03

FUNGICIDI NA OSNOVI ANILIDOV

F99_03_01

BENALAKSIL

71626-11-4

416

F99_03_02

BOSKALID

188425-85-6

673

F99_03_03

KARBOKSIN

5234-68-4

273

F99_03_04

FENHEKSAMID

126833-17-8

603

F99_03_05

FLUTOLANIL

66332-96-5

524

F99_03_06

METALAKSIL-M

70630-17-0

580

F99_03_07

METALAKSIL

57837-19-1

365

F99_03_08

BENALAKSIL-M

98243-83-5

766

F99_03_09

BIKSAFEN

581809-46-3

819

F99_03_12

IZOPIRAZAM

881685-58-1

683777-13

683777-14-2

963

F99_03_13

FLUKSAPIROKSAD

907204-31-3

828

F99_03_14

PENFLUFEN

494793-67-8

826

F99_03_15

SEDAKSAN

874967-67-6

599197-38-3

599194-51-1

833

F99_05

FUNGICIDI NA OSNOVI AROMATSKIH SPOJIN

F99_05_01

KLOROTALONIL

1897-45-6

288

F99_05_02

DIKLORAN

99-30-9

150

F99_05_03

METILESTER 2,5-DIKLOROBENZOJSKE KISLINE

2905-69-3

686

F99_06

FUNGICIDI NA OSNOVI DIKARBOKSIMIDOV

F99_06_01

IPRODION

36734-19-7

278

F99_07

FUNGICIDI NA OSNOVI DINITROANILINOV

F99_07_01

FLUAZINAM

79622-59-6

521

F99_08

FUNGICIDI NA OSNOVI DINITROFENOLOV

F99_08_01

DINOKAP

39300-45-3

98

F99_08_02

MEPTILDINOKAP

6119-92-2

811

F99_09

FUNGICIDI NA OSNOVI ORGANOFOSFORNIH SPOJIN

F99_09_01

FOSETIL

15845-66-6

384

F99_09_02

TOLKLOFOS-METIL

57018-04-9

479

F99_10

FUNGICIDI NA OSNOVI OKSAZOLOV

F99_10_01

FAMOKSADON

131807-57-3

594

F99_10_02

HIMEKSAZOL

10004-44-1

528

F99_10_03

OKSATIAPIPROLIN

1003318-67-9

985

F99_11

FUNGICIDI NA OSNOVI FENILPIROLOV

F99_11_01

FLUDIOKSONIL

131341-86-1

522

F99_12

FUNGICIDI NA OSNOVI FTALIMIDOV

F99_12_01

KAPTAN

133-06-2

40

F99_12_02

FOLPET

133-07-3

75

F99_13

FUNGICIDI NA OSNOVI PIRIMIDINOV

F99_13_01

BUPIRIMAT

41483-43-6

261

F99_13_02

CIPRODINIL

121552-61-2

511

F99_13_03

MEPANIPIRIM

110235-47-7

611

F99_13_04

PIRIMETANIL

53112-28-0

714

F99_14

FUNGICIDI NA OSNOVI KINOLINOV

F99_14_01

8-HIDROKSIKINOLIN

148-24-3

677

F99_14_02

KVINOKSIFEN

124495-18-7

566

F99_15

FUNGICIDI NA OSNOVI KINONOV

F99_15_01

DITIANON

3347-22-6

153

F99_16

FUNGICIDI NA OSNOVI STROBILURINOV

F99_16_01

AZOKSISTROBIN

131860-33-8

571

F99_16_02

DIMOKSISTROBIN

149961-52-4

739

F99_16_03

FLUOKSASTROBIN

361377-29-9

746

F99_16_04

KREZOKSIM-METIL

143390-89-0

568

F99_16_05

PIKOKSISTROBIN

117428-22-5

628

F99_16_06

PIRAKLOSTROBIN

175013-18-0

657

F99_16_07

TRIFLOKSISTROBIN

141517-21-7

617

F99_16_08

FENPIKOKSAMID (STARO IME LIZERFENVALPIR)

517875-34-2

991

F99_17

FUNGICIDI NA OSNOVI SEČNINE

F99_17_01

PENCIKURON

66063-05-6

402

F99_17_02

SEČNINA

57-13-6

913

F99_99

NERAZVRŠČENI FUNGICIDI

F99_99_01

2-FENILFENOL (VKLJUČNO S SOLMI, KOT JE NATRIJEVA SOL)

90-43-7

246

F99_99_02

ACIBENZOLAR-S-METIL

135158-54-2

597

F99_99_04

L-ASKORBINSKA KISLINA

50-81-7

774

F99_99_05

BENZOJSKA KISLINA

65-85-0

622

F99_99_06

FENPROPIDIN

67306-00-7

520

F99_99_08

METRAFENON

220899-03-6

752

F99_99_09

PIRIOFENON

688046-61-9

827

F99_99_10

SPIROKSAMIN

118134-30-8

572

F99_99_11

DIDECILDIMETILAMONIJEV KLORID

859

F99_99_12

PROKVINAZID

189278-12-4

764

F99_99_13

VALIFENALAT (STARO IME VALIFENAL)

283159-90-0

857

F99_99_14

DIMETIL DISULFID

624-92-0

F99_99_15

COS-OGA

979

F99_99_16

FLUTIANIL

958647-10-4

835

F99_99_17

FENPIRAZAMIN

473798-59-3

832

F99_99_99

DRUGI NERAZVRŠČENI FUNGICIDI IN BAKTERICIDI, N.D.N.

Herbicidi, snovi za uničevanje steblovine in mahu

PES_H

Herbicidi na osnovi fenoksi-fitohormonov

H01

H01_01

HERBICIDI NA OSNOVI FENOKSI SPOJIN

H01_01_01

2,4-D

94-75-7

1

H01_01_02

2,4–DB

94-82-6

83

H01_01_03

DIKLORPROP-P

15165-67-0

476

H01_01_04

MCPA

94-74-6

2

H01_01_05

MCPB

94-81-5

50

H01_01_06

MEKOPROP

7085-19-0

51

H01_01_07

MEKOPROP-P

16484-77-8

475

H01_99

DRUGI HERBICIDI NA OSNOVI FENOKSI-FITOHORMONOV

H01_99_99

DRUGI HERBICIDI NA OSNOVI FENOKSI-FITOHORMONOV, N.D.N.

Herbicidi na osnovi triazinov in triazinonov

H02

H02_02

HERBICIDI NA OSNOVI TRIAZINOV

H02_02_01

TERBUTILAZIN

5915-41-3

234

H02_02_02

HEKSAZINON

51235-04-2

374

H02_03

HERBICIDI NA OSNOVI TRIAZINONOV

H02_03_01

METAMITRON

41394-05-2

381

H02_03_02

METRIBUZIN

21087-64-9

283

H02_99

DRUGI HERBICIDI NA OSNOVI TRIAZINOV IN TRIAZINONOV

H02_99_99

DRUGI HERBICIDI NA OSNOVI TRIAZINOV IN TRIAZINONOV, N.D.N.

Herbicidi na osnovi amidov in anilidov

H03

H03_01

HERBICIDI NA OSNOVI AMIDOV

H03_01_01

BEFLUBUTAMID

113614-08-7

662

H03_01_02

DIMETENAMID-P

163515-14-8

638

H03_01_03

IZOKSABEN

82558-50-7

701

H03_01_04

NAPROPAMID

15299-99-7

271

H03_01_05

PENOKSULAM

219714-96-2

758

H03_01_06

PETOKSAMID

106700-29-2

665

H03_01_07

PROPIZAMID

23950-58-5

315

H03_01_08

PIROKSULAM

422556-08-9

793

H03_02

HERBICIDI NA OSNOVI ANILIDOV

H03_02_01

DIFLUFENIKAN

83164-33-4

462

H03_02_02

FLORASULAM

145701-23-1

616

H03_02_03

FLUFENACET

142459-58-3

588

H03_02_04

METAZAKLOR

67129-08-2

411

H03_02_05

METOSULAM

139528-85-1

707

H03_02_06

PROPANIL

709-98-8

205

H03_03

HERBICIDI NA OSNOVI KLOROACETANILIDOV

H03_03_01

ACETOKLOR

34256-82-1

496

H03_03_02

DIMETAKLOR

50563-36-5

688

H03_03_03

PROPIZOKLOR

86763-47-5

836

H03_03_04

S-METOLAKLOR

87392-12-9

178961-20-1

607

H03_03_05

PRETILAKLOR

51218-49-6

711

H03_99

DRUGI HERBICIDI NA OSNOVI AMIDOV IN ANILIDOV

H03_99_99

DRUGI HERBICIDI NA OSNOVI AMIDOV IN ANILIDOV, N.D.N.

Herbicidi na osnovi karbamatov in bis-karbamatov

H04

H04_01

HERBICIDI NA OSNOVI BIS-KARBAMATOV

H04_01_01

KLORPROFAM

101-21-3

43

H04_01_02

DESMEDIFAM

13684-56-5

477

H04_01_03

FENMEDIFAM

13684-63-4

77

H04_02

HERBICIDI NA OSNOVI KARBAMATOV

H04_02_01

ASULAM

3337-71-1

240

H04_02_02

KARBETAMID

16118-49-3

95

H04_99

DRUGI HERBICIDI NA OSNOVI KARBAMATOV IN BIS-KARBAMATOV

H04_99_99

DRUGI HERBICIDI NA OSNOVI KARBAMATOV IN BIS-KARBAMATOV, N.D.N.

Herbicidi na osnovi dinitroanilinovih derivatov

H05

H05_01

HERBICIDI NA OSNOVI DINITROANILINOV

H05_01_01

BENFLURALIN

1861-40-1

285

H05_01_02

PENDIMETALIN

40487-42-1

357

H05_01_03

ORIZALIN

19044-88-3

537

H05_99

DRUGI HERBICIDI NA OSNOVI DERIVATOV DINITROANILINA

H05_99_99

DRUGI HERBICIDI NA OSNOVI DERIVATOV DINITROANILINA, N.D.N.

Herbicidi na osnovi derivatov sečnine, uracilov ali sulfonil sečnine

H06

H06_01

HERBICIDI NA OSNOVI SULFONIL SEČNINE

H06_01_01

AMIDOSULFURON

120923-37-7

515

H06_01_02

AZIMSULFURON

120162-55-2

584

H06_01_03

BENSULFURON-METIL

83055-99-6

502.201

H06_01_04

KLORSULFURON

64902-72-3

391

H06_01_05

ETOKSISULFURON

126801-58-9

591

H06_01_06

FLAZASULFURON

104040-78-0

595

H06_01_07

FLUPIRSULFURON-METIL

150315-10-9

1447440-54-5

577

H06_01_08

FORAMSULFURON

173159-57-4

659

H06_01_09

IMAZOSULFURON

122548-33-8

590

H06_01_10

JODOSULFURON (JODOSULFURON-METIL-NATRIJ)

185119-76-0

144550-36-7

634

634.501

H06_01_11

MEZOSULFURON (MEZOSULFURON-METIL)

400852-66-6

208465-21-8

663

663.201

H06_01_12

METSULFURON-METIL

74223-64-6

441.201

H06_01_13

NIKOSULFURON

111991-09-4

709

H06_01_14

OKSASULFURON

144651-06-9

626

H06_01_15

PROSULFURON

94125-34-5

579

H06_01_16

RIMSULFURON

122931-48-0

716

H06_01_17

SULFOSULFURON

141776-32-1

601

H06_01_18

TIFENSULFURON-METIL

79277-27-3

452

H06_01_19

TRIASULFURON

82097-50-5

480

H06_01_20

TRIBENURON (OSNOVNA SNOV)

106040-48-6

546

H06_01_21

TRIFLUSULFURON

126535-15-7

731

H06_01_22

TRITOSULFURON

142469-14-5

735

H06_01_23

ORTOSULFAMURON

213464-77-8

781

H06_01_24

ETAMETSULFURON-METIL

97780-06-8

834.201

H06_01_25

HALOSULFURON-METIL

100784-20-1

785.201

H06_01_26

TRIFLOKSISULFURON

145099-21-4

617

H06_02

HERBICIDI NA OSNOVI URACILOV

H06_02_01

LENACIL

2164-08-1

163

H06_02_02

TERBACIL

5902-51-2

272

H06_03

HERBICIDI NA OSNOVI SEČNINE

H06_03_01

KLOROTOLURON

15545-48-9

217

H06_03_02

DIURON

330-54-1

100

H06_03_03

FLUOMETURON

2164-17-2

159

H06_03_04

IZOPROTURON

34123-59-6

336

H06_03_05

LINURON

330-55-2

76

H06_03_06

METOBROMURON

3060-89-7

168

H06_99

DRUGI HERBICIDI NA OSNOVI DERIVATOV SEČNINE, URACILOV ALI SULFONIL SEČNINE

H06_99_99

DRUGI HERBICIDI NA OSNOVI DERIVATOV SEČNINE, URACILOV ALI SULFONIL SEČNINE, N.D.N.

Drugi herbicidi

H99

H99_01

HERBICIDI NA OSNOVI ARILOKSIFENOKSIPROPIONIATOV

H99_01_01

KLODINAFOP

114420-56-3

683

H99_01_02

CIHALOFOP-BUTIL

122008-85-9

596

H99_01_03

DIKLOFOP (DIKLOFOP-METIL)

40843-25-2

257-141-8

358

358.201

H99_01_04

FENOKSAPROP-P

113158-40-0

484

H99_01_05

FLUAZIFOP-P

83066-88-0

467

H99_01_06

HALOKSIFOP-P (HALOKSIFOP-P-METIL ESTER)

95977-29-0

72619-32-0

526

526.201

H99_01_07

PROPAKVIZAFOP

111479-05-1

713

H99_01_08

KVIZALOFOP-P

94051-08-8

641

H99_01_09

KVIZALOFOP-P-ETIL

100646-51-3

641.202

H99_01_10

KVIZALOFOP-P-TEFURIL

119738-06-6

641.226

H99_02

HERBICIDI NA OSNOVI BENZOFURANOV

H99_02_01

ETOFUMEZAT

26225-79-6

233

H99_03

HERBICIDI NA OSNOVI BENZOJSKE KISLINE

H99_03_01

DIKAMBA

1918-00-9

85

H99_03_02

NATRIJEV PIRITIOBAK

123343-16-8

H99_04

HERBICIDI NA OSNOVI BIPIRIDILOV

H99_04_01

DIKVAT

85-00-7

55

H99_05

HERBICIDI NA OSNOVI CIKLOHEKSANDIONOV

H99_05_01

KLETODIM

99129-21-2

508

H99_05_02

CIKLOKSIDIM

101205-02-1

510

H99_05_03

PROFOKSIDIM

139001-49-3

621

H99_05_04

TEPRALOKSIDIM

149979-41-9

608

H99_05_05

TRALKOKSIDIM

87820-88-0

544

H99_06

HERBICIDI NA OSNOVI DIAZINOV

H99_06_01

PIRIDAT

55512-33-9

447

H99_07

HERBICIDI NA OSNOVI DIKARBOKSIMIDOV

H99_07_01

CINIDON-ETIL

142891-20-1

598

H99_07_02

FLUMIOKSAZIN

103361-09-7

578

H99_08

HERBICIDI NA OSNOVI DIFENIL ETROV

H99_08_01

AKLONIFEN

74070-46-5

498

H99_08_02

BIFENOKS

42576-02-3

413

H99_08_03

OKSIFLUORFEN

42874-03-3

538

H99_09

HERBICIDI NA OSNOVI IMIDAZOLINONOV

H99_09_01

IMAZAMOKS

114311-32-9

619

H99_10

ANORGANSKI HERBICIDI

H99_10_01

ŽELEZOV SULFAT

7720-78-7

17375-41-6

7782-63-0

837

H99_11

HERBICIDI NA OSNOVI IZOKSAZOLOV

H99_11_01

IZOKSAFLUTOL

141112-29-0

575

H99_11_02

TOPRAMEZON

210631-68-8

800

H99_13

HERBICIDI NA OSNOVI NITRILOV

H99_13_01

BROMOKSINIL

1689-84-5

87

H99_13_02

DIKLOBENIL

1194-65-6

73

H99_13_03

JOKSINIL

1689-83-4

3861-47-0

86

H99_14

HERBICIDI NA OSNOVI ORGANOFOSFORNIH SPOJIN

H99_14_01

GLUFOSINAT-AMONIJ

51276-47-2

77182-82-2

437

H99_14_02

GLIFOZAT

1071-83-6

284

H99_15

HERBICIDI NA OSNOVI FENILPIRAZOLOV

H99_15_01

PINOKSADEN

243973-20-8

776

H99_15_02

PIRAFLUFEN-ETIL

129630-19-9

605.202

H99_16

HERBICIDI NA OSNOVI PIRIDAZINONOV

H99_16_01

KLORIDAZON

1698-60-8

111

H99_16_02

FLURTAMON

96525-23-4

569

H99_17

HERBICIDI NA OSNOVI PIRIDINKARBOKSAMIDOV

H99_17_01

PIKOLINAFEN

137641-05-5

639

H99_18

HERBICIDI NA OSNOVI PIRIDINKARBOKSILNE KISLINE

H99_18_01

KLOPIRALID

1702-17-6

455

H99_18_02

PIKLORAM

1918-02-1

174

H99_18_03

HALAUKSIFEN-METIL

943831-98-9

970.201

H99_18_04

AMINOPIRALID

150114-71-9

771

H99_18_05

FLUORPIRAUKSIFEN-BENZIL

1390661-72-9

990.227

H99_19

HERBICIDI NA OSNOVI PIRIDILOKSIOCETNE KISLINE

H99_19_02

FLUROKSIPIR

69377-81-7

431

H99_19_03

TRIKLOPIR

55335-06-3

376

H99_20

HERBICIDI NA OSNOVI KINOLINOV

H99_20_01

KVINMERAK

90717-03-6

563

H99_20_02

KVINKLORAK

84087-01-4

493

H99_21

HERBICIDI NA OSNOVI TIADIAZINOV

H99_21_01

BENTAZON

25057-89-0

366

H99_22

HERBICIDI NA OSNOVI TIOKARBAMATOV

H99_22_01

MOLINAT

2212-67-1

235

H99_22_02

PROSULFOKARB

52888-80-9

539

H99_22_03

TRIALAT

2303-17-5

97

H99_23

HERBICIDI NA OSNOVI TRIAZOLOV

H99_23_01

AMITROL

61-82-5

90

H99_24

HERBICIDI NA OSNOVI TRIAZOLINONOV

H99_24_01

KARFENTRAZON-ETIL

128639-02-1

587.202

H99_25

HERBICIDI NA OSNOVI TRIAZOLONOV

H99_25_01

PROPOKSIKARBAZON (PROPOKSIKARBAZON-NATRIJ)

145026-81-9

181274-15-7

655

655.011

H99_25_02

TIENKARBAZON

317815-83-1

797

H99_26

HERBICIDI NA OSNOVI TRIKETONOV

H99_26_01

MEZOTRION

104206-82-8

625

H99_26_02

SULKOTRION

99105-77-8

723

H99_26_03

TEMBOTRION

335104-84-2

790

H99_99

NERAZVRŠČENI HERBICIDI

H99_99_01

OCETNA KISLINA

64-19-7

838

H99_99_02

BISPIRIBAK

125401-75-4

748

H99_99_03

KLOMAZON

81777-89-1

509

H99_99_04

FLUROKLORIDON

61213-25-0

430

H99_99_05

OKSADIARGIL

39807-15-3

604

H99_99_06

OKSADIAZON

19666-30-9

213

H99_99_07

PELARGONSKA KISLINA

112-05-0

888

H99_99_08

KVINOKLAMIN

2797-51-5

648

H99_99_99

DRUGI NERAZVRŠČENI HERBICIDI, SNOVI ZA UNIČEVANJE STEBLOVINE IN MAHU, N.D.N.

Insekticidi in akaricidi

PES_I

Insekticidi na osnovi piretroidov

I01

I01_01

INSEKTICIDI NA OSNOVI PIRETROIDOV

I01_01_01

AKRINATRIN

101007-06-1

678

I01_01_02

ALFA-CIPERMETRIN

67375-30-8

454

I01_01_03

BETA-CIFLUTRIN

68359-37-5

482

I01_01_04

BIFENTRIN

82657-04-3

415

I01_01_05

CIFLUTRIN

68359-37-5

385

I01_01_06

CIPERMETRIN

52315-07-8

332

I01_01_07

DELTAMETRIN

52918-63-5

333

I01_01_08

ESFENVALERAT

66230-04-4

481

I01_01_09

ETOFENPROKS

80844-07-1

471

I01_01_10

GAMA-CIHALOTRIN

76703-62-3

768

I01_01_11

LAMBDA-CIHALOTRIN

91465-08-6

463

I01_01_12

TAU-FLUVALINAT

102851-06-9

786

I01_01_13

TEFLUTRIN

79538-32-2

451

I01_01_14

ZETA-CIPERMETRIN

52315-07-8

733

I01_01_15

BETA-CIPERMETRIN

65731-84-2

72204-43-4

65732-07-2

83860-31-5

632

I01_99

DRUGI INSEKTICIDI NA OSNOVI PIRETROIDOV

I01_99_99

DRUGI INSEKTICIDI NA OSNOVI PIRETROIDOV, N.D.N.

Insekticidi na osnovi kloriranih ogljikovodikov

I02

I02_01

INSEKTICIDI NA OSNOVI ANTRANILNIH DIAMIDOV

I02_01_01

CIANTRANILIPROL

736994-63-1

998

I02_99

DRUGI INSEKTICIDI NA OSNOVI KLORIRANIH OGLJIKOVODIKOV

I02_99_99

DRUGI INSEKTICIDI NA OSNOVI KLORIRANIH OGLJIKOVODIKOV, N.D.N.

Insekticidi na osnovi karbamatov in oksim-karbamatov

I03

I03_01

INSEKTICIDI NA OSNOVI OKSIM-KARBAMATOV

I03_01_01

METOMIL

16752-77-5

264

I03_01_02

OKSAMIL

23135-22-0

342

I03_02

INSEKTICIDI NA OSNOVI KARBAMATOV

I03_02_01

FENOKSIKARB

79127-80-3

425

I03_02_02

FORMETANAT

23422-53-9

697

I03_02_03

METIOKARB

2032-65-7

165

I03_02_04

PIRIMIKARB

23103-98-2

231

I03_99

DRUGI INSEKTICIDI NA OSNOVI KARBAMATOV IN OKSIM-KARBAMATOV

I03_99_99

DRUGI INSEKTICIDI NA OSNOVI KARBAMATOV IN OKSIM-KARBAMATOV, N.D.N.

Insekticidi na osnovi organofosfatov

I04

I04_01

INSEKTICIDI NA OSNOVI ORGANOFOSFORNIH SPOJIN

I04_01_01

KLORPIRIFOS

2921-88-2

221

I04_01_02

KLORPIRIFOS-METIL

5589-13-0

486

I04_01_03

DIMETOAT

60-51-5

59

I04_01_04

ETOPROFOS

13194-48-4

218

I04_01_07

MALATION

121-75-5

12

I04_01_08

FOSMET

732-11-6

318

I04_01_09

PIRIMIFOS-METIL

29232-93-7

239

I04_01_10

DIKLORVOS

62-73-7

11

I04_99

DRUGI INSEKTICIDI NA OSNOVI ORGANOFOSFATOV

I04_99_99

DRUGI INSEKTICIDI NA OSNOVI ORGANOFOSFATOV, N.D.N.

Insekticidi mikrobiološkega ali botaničnega izvora

I05

I05_01

INSEKTICIDI MIKROBIOLOŠKEGA IZVORA

I05_01_01

ADOXOPHYES ORANA GRANULOVIRUS, SEV BV-0001

782

I05_01_03

BACILLUS THURINGIENSIS SUBSP. ISRAELIENSIS (SEROTIP H-14), SEV AM65-52

770

I05_01_04

METARHIZIUM ANISOPLIAE VAR. ANISOPLIAE, SEV BIPESCO 5F/52

1020

I05_01_05

PAECILOMYCES FUMOSOROSEUS, SEV FE 9901

778

I05_01_081

BACILLUS THURINGIENSIS SUBSP. AIZAWAI, SEV ABTS-1857

949

I05_01_082

BACILLUS THURINGIENSIS SUBSP. AIZAWAI, SEV GC-91

950

I05_01_091

BACILLUS THURINGIENSIS SUBSP. KURSTAKI, SEV ABTS 351

951

I05_01_092

BACILLUS THURINGIENSIS SUBSP. KURSTAKI, SEV PB 54

952

I05_01_093

BACILLUS THURINGIENSIS SUBSP. KURSTAKI, SEV SA 11

953

I05_01_094

BACILLUS THURINGIENSIS SUBSP. KURSTAKI, SEV SA 12

954

I05_01_095

BACILLUS THURINGIENSIS SUBSP. KURSTAKI, SEV EG 2348

955

I05_01_10

BACILLUS THURINGIENSIS SUBSP. TENEBRIONIS, SEV NB 176 (TM 141)

956

I05_01_111

BEAUVERIA BASSIANA, SEV ATCC 74040

957

I05_01_112

BEAUVERIA BASSIANA, SEV GHA

958

I05_01_12

CYDIA POMONELLA GRANULOVIRUS (CPGV)

959

I05_01_13

VIRUS JEDRNE POLIEDRIČNOSTI HELICOVERPA ARMIGERA (HEARNPV)

960

I05_01_14

LECANICILLIUM MUSCARIUM (STARO IME VERTICILIUM LECANII), SEV VE 6

961

I05_01_15

VIRUS JEDRNE POLIEDRIČNOSTI SPODOPTERA LITTORALIS

962

I05_01_16

BEAUVERIA BASSIANA, SEV 147

1017

I05_01_17

BEAUVERIA BASSIANA, SEV NPP111B005

1018

I05_01_18

ISARIA FUMOSOROSEA, SEV APOPKA 97 (STARO IME PAECILOMYCES FUMOSOROSEUS)

573

I05_01_19

VIRUS JEDRNE POLIEDRIČNOSTI SPODOPTERA EXIGUA

592

I05_01_20

BEAUVERIA BASSIANA, SEV IMI389521

I05_01_21

BEAUVERIA BASSIANA, SEV PPRI 5339

I05_01_22

BACULOVIRUS GV

I05_01_23

BEAUVERIA BASSIANA, SEV BB1

I05_01_24

BEAUVERIA BRONGNIARTII

I05_01_25

PHTHORIMAEA OPERCULELLA GRANULOVIRUS (PHOPGV)

I05_01_26

VIRUS JEDRNE POLIEDRIČNOSTI SPODOPTERA EXIGUA MULTICAPSID (SEMNPV)

I05_01_27

BEAUVERIA BASSIANA, SEV 203

I05_01_28

METARHIZIUM BRUNNEUM, SEV CB15-III

I05_02

INSEKTICIDI BOTANIČNEGA IZVORA

I05_02_01

OLJE POMARANČEVCA

8028-48-6

5989-27-5

902

I05_02_02

OLJE ŽAMETNIC

903

I05_02_03

AZADIRAHTIN

11141-17-6

627

I05_02_04

PIRETRINI

8003-34-7

32

I05_99

DRUGI INSEKTICIDI MIKROBIOLOŠKEGA ALI BOTANIČNEGA IZVORA

I05_99_99

DRUGI INSEKTICIDI MIKROBIOLOŠKEGA ALI BOTANIČNEGA IZVORA, N.D.N.

Akaricidi

I06

I06_01

PIRAZOL AKARICIDI

I06_01_01

FENPIROKSIMAT

134098-61-6

695

I06_02

TETRAZIN AKARICIDI

I06_02_01

KLOFENTEZIN

74115-24-5

418

I06_02_02

FLUFENZIN

162320-67-4

734

I06_99

DRUGI AKARICIDI

I06_99_01

ACEKVINOCIL

57960-19-7

760

I06_99_02

CIFLUMETOFEN

400882-07-7

821

I06_99_99

DRUGI AKARICIDI, N.D.N.

Drugi insekticidi

I99

I99_01

INSEKTICIDI, PRIDOBLJENI S FERMENTACIJO

I99_01_01

ABAMEKTIN, AVERMEKTIN B1A, AVERMEKTIN B1B (IZRAŽEN KOT ABAMEKTIN)

71751-41-2

65195-55-3

65195-56-4

495

I99_01_02

MILBEMEKTIN

51596-10-2

51596-11-3

660

I99_01_03

SPINOSAD

168316-95-8

131929-60-7

131929-63-0

636

I99_01_04

EMAMEKTIN

119791-41-2

155569-91-8

791

I99_01_05

SPINETORAM

935545-74-7

802

I99_03

INSEKTICIDI NA OSNOVI BENZOIL SEČNINE

I99_03_01

DIFLUBENZURON

35367-38-5

339

I99_03_02

FLUFENOKSURON

01463-69-8

470

I99_03_03

LUFENURON

103055-07-8

704

I99_03_04

NOVALURON

116714-46-6

672

I99_03_05

TEFLUBENZURON

83121-18-0

450

I99_03_06

TRIFLUMURON

64628-44-0

548

I99_04

INSEKTICIDI NA OSNOVI KARBAZATOV

I99_04_01

BIFENAZAT

149877-41-8

736

I99_05

DIAZILHIDRAZIN INSEKTICIDI

I99_05_01

METOKSIFENOZID

161050-58-4

656

I99_05_02

TEBUFENOZID

112410-23-8

724

I99_05_03

KROMAFENOZID

143807-66-3

775

I99_06

REGULATORJI RASTI ŽUŽELK

I99_06_01

CIROMAZIN

66215-27-8

420

I99_06_02

BUPROFEZIN

953030-84-7

681

I99_06_03

HEKSITIAZOKS

78587-05-0

439

I99_08

INSEKTICIDI NA OSNOVI NITROGVANIDINA

I99_08_01

KLOTIANIDIN

210880-92-5

738

I99_08_02

TIAMETOKSAM

153719-23-4

637

I99_09

INSEKTICIDI NA OSNOVI ORGANOKOSITRNIH SPOJIN

I99_09_01

FENBUTATIN OKSID

13356-08-6

359

I99_10

INSEKTICIDI NA OSNOVI OKSADIAZINOV

I99_10_01

INDOKSAKARB

173584-44-6

612

I99_11

INSEKTICIDI NA OSNOVI FENIL ETROV

I99_11_01

PIRIPROKSIFEN

95737-68-1

715

I99_12

PIRAZOL (FENIL-) INSEKTICIDI

I99_12_02

FIPRONIL

120068-37-3

581

I99_12_03

TEBUFENPIRAD

119168-77-3

725

I99_12_04

KLORANTRANILIPROL

500008-45-7

794

I99_13

INSEKTICIDI NA OSNOVI PIRIDINA

I99_13_01

PIMETROZIN

123312-89-0

593

I99_13_02

FLONIKAMID (IKI-220)

158062-67-0

763

I99_13_03

SULFOKSAFLOR

946578-00-3

820

I99_14

INSEKTICIDI NA OSNOVI PIRIDILMETILAMINOV

I99_14_01

ACETAMIPRID

135410-20-7

649

I99_14_02

IMIDAKLOPRID

138261-41-3

582

I99_14_03

TIAKLOPRID

111988-49-9

631

I99_14_04

FLUPIRADIFURON

951659-40-8

987

I99_15

INSEKTICIDI NA OSNOVI SULFIT ESTROV

I99_15_01

PROPARGIT

2312-35-8

216

I99_17

INSEKTICIDI NA OSNOVI TETRONSKE KISLINE

I99_17_01

SPIRODIKLOFEN

148477-71-8

737

I99_17_02

SPIROMESIFEN

283594-90-1

747

I99_18

SREDSTVA ZA PRIVABLJANJE ŽUŽELK FEROMONI Z NERAZVEJANO VERIGO IZ REDA LEPIDOPTERA

I99_18_01

(E,E)-8,10-DODEKADIEN-1-OL

33956-49-9

860

I99_18_02

(Z)-9-DODECEN-1-IL ACETAT

16974-11-1

112-66-3

422

I99_18_03

(Z)-8-DODECEN-1-IL ACETAT

28079-04-1

861

I99_18_04

(2E, 13Z)-OKTADEKADIEN-1-IL ACETAT

86252-65-5

862

I99_18_05

(7E, 9E)-DODEKADIEN 1-IL ACETAT

54364-63-5

863

I99_18_06

(7E, 9Z)-DODEKADIEN 1-IL ACETAT

55774-32-8

864

I99_18_07

(7Z, 11E)-HEKSADEKADIEN-1-IL ACETAT

51606-94-4

865

I99_18_08

(7Z, 11Z)-HEKSADEKADIEN-1-IL ACETAT

53042-79-8

52207-99-5

866

I99_18_09

(9Z, 12E)-TETRADEKADIEN-1-IL ACETAT

31654-77-0

867

I99_18_10

(E)-11-TETRADECEN-1-IL ACETAT

33189-72-9

868

I99_18_11

(E)-5-DECEN-1-OL

56578-18-8

869

I99_18_12

(E)-5-DECEN-1-IL-ACETAT

38421-90-8

870

I99_18_13

(E)-8-DODECEN-1-IL ACETAT

38363-29-0

871

I99_18_14

(E/Z)-8-DODECEN-1-IL ACETAT

38363-29-0

28079-04-1

872

I99_18_15

(Z)-11-HEKSADECEN-1-OL

56683-54-6

873

I99_18_16

(Z)-11-HEKSADECEN-1-IL ACETAT

34010-21-4

874

I99_18_17

(Z)-11-HEKSADECENAL

53939-28-9

875

I99_18_18

(Z)-11-TETRADECEN-1-IL ACETAT

20711-10-8

876

I99_18_19

(Z)-13-OKTADECENAL

58594-45-9

878

I99_18_20

(Z)-7-TETRADECENAL

65128-96-3

879

I99_18_21

(Z)-8-DODECEN-1-OL

40642-40-8

880

I99_18_22

(Z)-9-HEKSADECENAL

56219-04-6

881

I99_18_23

(Z)-9-TETRADECEN-1-IL ACETAT

16725-53-4

882

I99_18_24

DODECIL ACETAT

112-66-3

884

I99_18_25

TETRADEKAN-1-OL

112-72-1

856

I99_18_26

DODEKAN-1-OL

112-53-8

I99_18_27

(E/Z)-9-DODECEN-1-IL ACETAT

16974-34-8

I99_18_28

(E,Z,Z)-3,8,11-TETRADEKATRIEN-1-IL ACETAT

163041-94-9

I99_18_29

(E,Z)-3,8-TETRADEKADIEN-1-IL ACETAT

I99_18_30

N-TETRADECILACETAT

638-59-5

I99_18_31

(Z,E)-9,11-TETRADEKADIEN-1-IL ACETAT

50767-79-8

I99_18_32

(E,Z)-3,13-OKTADEKADIENIL ACETAT

53120-26-6

I99_18_33

(Z,Z)-3,13-OKTADEKADIENIL ACETAT

53120-26-7

I99_18_34

N-HEKSADEKANIL ACETAT

629-70-9

I99_18_35

(Z)-8-TETRADECEN-1-OL

64470-32-2

I99_18_36

(Z)-8-TETRADECEN-1-IL ACETAT

35835-80-4

I99_18_37

(E,E)-8,10-TETRADEKADIEN-1-IL ACETAT

53880-51-6

I99_19

DRUGA SREDSTVA ZA PRIVABLJANJE ŽUŽELK

I99_19_01

AMONIJEV ACETAT

631-61-8

I99_19_02

PUTRESCIN (1,4-DIAMINOBUTAN)

110-60-1

842

I99_19_03

TRIMETILAMIN HIDROKLORID

593-81-7

848

I99_19_04

(Z)-13-HEKSADECEN-11-IN-1-IL ACETAT

78617-58-0

I99_19_05

(Z,Z,Z,Z)-7,13,16,19-DOKOZATETRAEN-1-IL IZOBUTIRAT

135459-81-3

883

I99_19_06

RESCALURE

67601-06-3

I99_19_07

HIDROLIZIRANE BELJAKOVINE

901

I99_19_08

LAVANDULIL SENECIOAT

23960-07-8

I99_19_09

(Z)-3-METIL-6-IZOPROPENIL-9-DECEN-1-IL ACETAT

67601-06-3

I99_19_10

2,6,6-TRIMETILBICIKLO[3.1.1]HEPT-2-ENE (ALFA-PINEN)

7785-70-8

I99_19_11

2-ETIL-1,6-DIOKSASPIRO (4,4) NONAN (KALKOGRAN)

38401-84-2

I99_19_12

2-METIL-3-BUTEN-2-OL

115-18-4

I99_19_13

2-METIL-6-METILEN-2,7-OKTADIEN-4-OL (IPSDIENOL)

14434-41-4

I99_19_14

4,6,6-TRIMETIL-BICIKLO[3.1.1]HEPT-3-EN-OL,((S)-CIS-VERBENOL)

1845-30-3

I99_19_15

8-METIL-2-DEKANOL PROPANOAT

81931-28-4

I99_99

NERAZVRŠČENI INSEKTICIDI – AKARICIDI

I99_99_03

ETOKSAZOL

153233-91-1

623

I99_99_04

MAŠČOBNE KISLINE C7–C18 IN C18 NENASIČENE KALIJEVE SOLI

67701-09-1

889

I99_99_05

METIL ESTRI MAŠČOBNIH KISLIN C8–C10

85566-26-3

890

I99_99_06

FENAZAKVIN

120928-09-8

693

I99_99_07

DIATOMEJSKA ZEMLJA KIESELGUR

61790-53-2

647

I99_99_08

LAVRINSKA KISLINA

143-07-7

885

I99_99_09

METAFLUMIZON

139968-49-3

779

I99_99_10

METIL DEKANOAT

110-42-9

892

I99_99_11

METIL OKTANOAT

111-11-5

893

I99_99_12

OLEINSKA KISLINA

112-80-1

894

I99_99_13

PARAFINSKO OLJE (CAS 64742-46-7)

64742-46-7

896

I99_99_14

PARAFINSKO OLJE (CAS 72623-86-0)

72623-86-0

897

I99_99_15

PARAFINSKO OLJE (CAS 8042-47-5)

8042-47-5

898

I99_99_16

PARAFINSKO OLJE (CAS 97862-82-3)

97862-82-3

899

I99_99_17

FOSFAN

7803-51-2

127

I99_99_18

PIRIDABEN

96489-71-3

583

I99_99_19

PIRIDALIL

179101-81-6

792

I99_99_20

SPIROTETRAMAT

203313-25-1

795

I99_99_21

SULFURIL FLUORID

2699-79-8

757

I99_99_27

ALUMINIJEV FOSFID

20859-73-8

227

I99_99_28

MAGNEZIJEV FOSFID

12057-74-8

228

I99_99_29

OGLJIKOV DIOKSID

124-38-9

844

I99_99_30

MALTODEKSTRIN

9050-36-6

801

I99_99_31

MEŠANICA TERPENOIDOV QRD 460

982

I99_99_32

FLUBENDIAMID

272451-65-7

788

I99_99_33

ETANDINITRIL

460-19-5

I99_99_99

DRUGI INSEKTICIDI – AKARICIDI, N.D.N.

Moluskicidi

PES_M

Moluskicidi

M01

M01_01

MOLUSKICIDI

M01_01_01

ŽELEZOV FOSFAT

10045-86-0

629

M01_01_03

METALDEHID

108-62-3

9002-91-9

62

M01_01_04

ŽELEZOV PIROFOSFAT

10058-44-3

M01_01_99

DRUGI MOLUSKICIDI, N.D.N.

Regulatorji rasti rastlin

PES_PGR

Fiziološki regulatorji rasti rastlin

PGR01

PGR01_01

FIZIOLOŠKI REGULATORJI RASTI RASTLIN

PGR01_01_01

1-METILCIKLOPROPEN

3100-04-7

767

PGR01_01_02

KLORMEKVAT IN KLORMEKVAT KLORID (IZRAŽEN KOT KLORMEKVAT)

7003-89-6

999-81-5

143

143.302

PGR01_01_03

CIKLANILID

113136-77-9

586

PGR01_01_04

DAMINOZID

1596-84-5

330

PGR01_01_05

ETEFON

16672-87-0

373

PGR01_01_06

ETOKSIKIN

91-53-2

517

PGR01_01_07

ETILEN

74-85-1

839

PGR01_01_08

FORKLORFENURON

68157-60-8

633

PGR01_01_09

GIBERELINSKA KISLINA

77-06-5

307

PGR01_01_10

GIBERELINI

468-44-0

510-75-8

8030-53-3

904

PGR01_01_11

IMAZAKVIN

81335-37-7

699

PGR01_01_12

MALEIN HIDRAZID

123-33-1

310

PGR01_01_13

MEPIKVAT

15302-91-7

440

PGR01_01_14

PAKLOBUTRAZOL

76738-62-0

445

PGR01_01_15

PROHEKSADION-KALCIJ

127277-53-6

567

567.020

PGR01_01_16

NATRIJEV 5-NITROGVAJAKOLAT

67233-85-6

718

PGR01_01_17

NARTIJEV O-NITROFENOLAT

824-39-5

720

PGR01_01_18

NATRIJEV P-NITROFENOLAT

824-78-2

721

PGR01_01_19

TRINEKSAPAK

104273-73-6

732

PGR01_01_20

DIFENILAMIN

122-39-4

460

PGR01_01_21

FLURPRIMIDOL

56425-91-3

696

PGR01_01_22

FLUMETRALIN

62924-70-3

971

PGR01_01_23

TIDIAZURON

51707-55-2

727

PGR01_99

DRUGI FIZIOLOŠKI REGULATORJI RASTI RASTLIN

PGR01_99_01

1-NAFTILOCETNA KISLINA (1-NAA)

86-87-3

313

PGR01_99_02

1-DEKANOL

112-30-1

831

PGR01_99_03

1-NAFTILACETAMID (1-NAD)

86-86-2

282

PGR01_99_04

2-NAFTILOKSIOCETNA KISLINA (2-NOA)

120-23-0

664

PGR01_99_05

6-BENZILADENIN

1214-39-7

829

PGR01_99_06

CIANAMID

420-04-2

685

PGR01_99_07

INDOLILMASLENA KISLINA

133-32-4

830

PGR01_99_08

SINTOFEN (POZNAN TUDI POD IMENOM CINTOFEN)

130561-48-7

717

PGR01_99_09

1,4-DIMETILNAFTALEN

571-58-4

822

PGR01_99_10

NATRIJ SREBROV TIOSULFAT

762

PGR01_99_11

S-ABSCIZINSKA KISLINA

21293-29-8

PGR01_99_99

DRUGI FIZIOLOŠKI REGULATORJI RASTI RASTLIN, N.D.N.

Pripravki proti klitju

PGR02

PGR02_02

PRIPRAVKI PROTI KLITJU

PGR02_02_01

KARVON

2244-16-8

602

PGR02_99

DRUGI PRIPRAVKI PROTI KLITJU

PGR02_99_99

DRUGI PRIPRAVKI PROTI KLITJU, N.D.N.

Drugi regulatorji rasti rastlin

PGR03

PGR03_99

DRUGI REGULATORJI RASTI RASTLIN

PGR03_99_01

IZVLEČEK MORSKIH ALG (PREJ IZVLEČEK MORSKIH ALG IN MORSKE ALGE)

920

PGR03_99_99

DRUGI REGULATORJI RASTI RASTLIN, N.D.N.

Druga fitofarmacevtska sredstva

PES_ZR

Rastlinska olja

ZR02

ZR02_01

RASTLINSKA OLJA

ZR02_01_01

RASTLINSKA OLJA/OLJE CITRONELE

8000-29-1

905

ZR02_01_02

RASTLINSKA OLJA/OLJE NAGELJNOVIH ŽBIC

84961-50-2

97-53-0

906

ZR02_01_03

RASTLINSKA OLJA/OLJE NAVADNE OGRŠČICE

8002-13-9

907

ZR02_01_04

RASTLINSKA OLJA/OLJE ZELENE METE

8008-79-5

908

ZR02_01_99

DRUGA RASTLINSKA OLJA, N.D.N.

Snovi za sterilizacijo prsti (vključno z nematicidi)

ZR03

ZR03_01

METILBROMID

ZR03_01_01

METILBROMID

74-83-9

128

ZR03_02

NEMATICIDI BIOLOŠKEGA IZVORA

ZR03_02_01

PAECILOMYCES LILACINUS, SEV 251

753

ZR03_02_02

BACILLUS FIRMUS, SEV I-1582

1015

ZR03_02_03

PASTEURIA NISHIZAWAE PN1

ZR03_02_99

DRUGI NEMATICIDI BIOLOŠKEGA IZVORA, N.D.N.

ZR03_03

NEMATICIDI NA OSNOVI ORGANOFOSFORNIH SPOJIN

ZR03_03_01

FENAMIFOS

22224-92-6

692

ZR03_03_02

FOSTIAZAT

98886-44-3

585

ZR03_03_99

DRUGI NEMATICIDI NA OSNOVI ORGANOFOSFORNIH SPOJIN, N.D.N.

ZR03_99

DRUGE SNOVI ZA STERILIZACIJO PRSTI

ZR03_99_01

1,3-DIKLOROPROPEN

542-75-6

675

ZR03_99_02

KLOROPIKRIN

76-06-2

298

ZR03_99_03

DAZOMET

533-74-4

146

ZR03_99_04

METAM

144-54-7

20

ZR03_99_99

DRUGE SNOVI ZA STERILIZACIJO PRSTI, N.D.N.

Rodenticidi

ZR04

ZR04_01

RODENTICIDI

ZR04_01_01

KALCIJEV FOSFID

1305-99-3

505

ZR04_01_02

DIFENAKUM

56073-07-5

514

ZR04_01_03

VARFARIN

81-81-2

70

ZR04_01_04

CINKOV FOSFID

1314-84-7

69

ZR04_01_05

BROMADIOLON

28772-56-7

371

ZR04_01_06

KLOROFACINON

3691-35-8

208

ZR04_01_99

DRUGI RODENTICIDI, N.D.N.

Vsa preostala fitofarmacevtska sredstva

ZR99

ZR99_01

RAZKUŽILA

ZR99_01_99

DRUGA RAZKUŽILA, N.D.N.

ZR99_02

REPELENTI

ZR99_02_01

ALUMINIJEV AMONIJEV SULFAT

7784-26-1

7784-25-0

840

ZR99_02_02

ALUMINIJEV SILIKAT (POZNAN TUDI POD IMENOM KAOLIN)

1332-58-7

841

ZR99_02_03

KRVNA MOKA

90989-74-5

909

ZR99_02_04

KALCIJEV KARBID

75-20-7

910

ZR99_02_05

KALCIJEV KARBONAT

471-34-1

843

ZR99_02_06

DENATONIJEV BENZOAT

3734-33-6

845

ZR99_02_07

APNENEC

1317-65-3

852

ZR99_02_08

METIL NONIL KETON

112-12-9

846

ZR99_02_09

KREMENČEV PESEK

14808-60-7

7637-86-9

855

ZR99_02_10

REPELENTI PO VONJU/SUROVO TALOVO OLJE

8002-26-4

911

ZR99_02_11

REPELENTI PO VONJU/SMOLA TALOVEGA OLJA

8016-81-7

912

ZR99_02_12

NATRIJEV ALUMINIJEV SILIKAT

1344-00-9

850

ZR99_02_13

OSTANKI DESTILACIJE MAŠČOB

915

ZR99_02_14

REPELENTI PO VONJU/RIBJE OLJE

100085-40-3

918

ZR99_02_15

REPELENTI PO VONJU/OVČJA MAŠČOBA

98999-15-6

919

ZR99_02_16

IZVLEČEK ČESNA

8008-99-9

916

ZR99_02_17

POPER

917

ZR99_02_99

DRUGI REPELENTI, N.D.N.

ZR99_99

DRUGA FITOFARMACEVTSKA SREDSTVA

ZR99_99_07

KAPRINSKA KISLINA

334-48-5

886

ZR99_99_08

KAPRILNA KISLINA

124-07-2

887

ZR99_99_12

HEPTAMALOKSIGLUKAN

870721-81-6

851

ZR99_99_24

RUMENI MOZAIČNI VIRUS BUČK, ŠIBEK SEV

618

ZR99_99_34

PEPINOV MOZAIČNI VIRUS, SEV CH2, IZOLAT 1906

1019

ZR99_99_35

PEPINOV MOZAIČNI VIRUS, BLAGI IZOLAT VIRUSA VC1

ZR99_99_36

PEPINOV MOZAIČNI VIRUS, BLAGI IZOLAT VIRUSA VX1

ZR99_99_37

PEPINOV MOZAIČNI VIRUS (PEPMV), EVROPSKI (EU) SEV, BLAGI IZOLAT VIRUSA ABP1 (PEPMVO)

ZR99_99_38

PEPINOV MOZAIČNI VIRUS (PEPMV), ČILENSKI (CH2) SEV, BLAGI IZOLAT VIRUSA ABP2 (PEPMVO)

ZR99_99_39

NARAVNI IZVLEČEK IZ SEMENA CAMELLIA SP.

ZR99_99_40

KVASIJA

ZR99_99_99

DRUGA FITOFARMACEVTSKA SREDSTVA, N.D.N.

---

(1)  Registrska številka Službe za izmenjavo kemijskih izvlečkov.

1

(2)  Kolaborativni mednarodni svet za analizo pesticidov.

2

(3)  Prostovoljni agregat.

3

(4)  Prostovoljni agregat. Vključena so božična drevesca, posajena na kmetijski površini v uporabi (drugi trajni nasadi): https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Glossary:Utilised_agricultural_area_(UAA) (na voljo v angleščini, francoščini in nemščini).

4

(5)  Prostovoljni agregat. Gozdarstvo ne vključuje božičnih drevesc, posajenih na kmetijski površini v uporabi (drugi trajni nasadi): https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Glossary:Utilised_agricultural_area_(UAA) (na voljo v angleščini, francoščini in nemščini).

5

(6)  Prostovoljni agregat.

6

(7)  Uredba (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (UL L 309, 24.11.2009, str. 1).

7

(8)  Ustreza skupini 1 razvrstitve usklajenih kazalnikov tveganja, opredeljeni v Direktivi 2009/128/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti za doseganje trajnostne rabe pesticidov (UL L 309, 24.11.2009, str. 71).

8

(9)  Ustreza skupini 3 razvrstitve usklajenih kazalnikov tveganja, opredeljeni v Direktivi 2009/128/ES.

9

(10)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 540/2011 z dne 25. maja 2011 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta glede seznama registriranih aktivnih snovi (UL L 153, 11.6.2011, str. 1).

10

---

| 18.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 410/51 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 410/51

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/2011

z dne 17. novembra 2021

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz kablov iz optičnih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba) (1), in zlasti člena 9(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

POSTOPEK

1.1   Začetek

Začetek

| (1) | Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je 24. septembra 2020 na podlagi člena 5 Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta začela protidampinško preiskavo v zvezi z uvozom kablov iz optičnih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: Kitajska, LRK ali zadevna država). Obvestilo o začetku je objavila v Uradnem listu Evropske unije (2) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku). |
| --- | --- |

(1)

Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je 24. septembra 2020 na podlagi člena 5 Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta začela protidampinško preiskavo v zvezi z uvozom kablov iz optičnih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: Kitajska, LRK ali zadevna država). Obvestilo o začetku je objavila v Uradnem listu Evropske unije (2) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku).

Uradnem listu Evropske unije

2

| (2) | Komisija je preiskavo začela po prejemu pritožbe, ki jo je v imenu proizvajalcev Unije vložilo združenje Europacable (v nadaljnjem besedilu: pritožnik). Pritožnik predstavlja več kot 25 % celotne proizvodnje kablov iz optičnih vlaken v Uniji. Pritožba je vsebovala dokaze o dampingu in znatni škodi, ki je zaradi njega nastala, kar je zadostovalo za začetek preiskave. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je preiskavo začela po prejemu pritožbe, ki jo je v imenu proizvajalcev Unije vložilo združenje Europacable (v nadaljnjem besedilu: pritožnik). Pritožnik predstavlja več kot 25 % celotne proizvodnje kablov iz optičnih vlaken v Uniji. Pritožba je vsebovala dokaze o dampingu in znatni škodi, ki je zaradi njega nastala, kar je zadostovalo za začetek preiskave.

| (3) | Komisija je 21. decembra 2020 začela protisubvencijsko preiskavo v zvezi z uvozom kablov iz optičnih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in ločeno preiskavo. Obvestilo o začetku je objavila v Uradnem listu Evropske unije (3). |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 21. decembra 2020 začela protisubvencijsko preiskavo v zvezi z uvozom kablov iz optičnih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in ločeno preiskavo. Obvestilo o začetku je objavila v Uradnem listu Evropske unije (3).

Uradnem listu Evropske unije

3

1.2   Registracija uvoza

Registracija uvoza

| (4) | Komisija je 17. decembra 2020 na podlagi zahtevka pritožnika, podprtega z zahtevanimi dokazi, z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/548 z dne 29. marca 2021 (v nadaljnjem besedilu: uredba o registraciji) (4) uvedla obvezno registracijo uvoza zadevnega izdelka v skladu s členom 14(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 17. decembra 2020 na podlagi zahtevka pritožnika, podprtega z zahtevanimi dokazi, z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/548 z dne 29. marca 2021 (v nadaljnjem besedilu: uredba o registraciji) (4) uvedla obvezno registracijo uvoza zadevnega izdelka v skladu s členom 14(5) osnovne uredbe.

4

1.3   Zainteresirane strani

Zainteresirane strani

| (5) | Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani pozvala, naj se ji javijo, če želijo sodelovati v preiskavi. Poleg tega je o začetku preiskave posebej obvestila pritožnika, znane proizvajalce Unije, znana združenja proizvajalcev v Uniji, znane proizvajalce izvoznike, organe iz Kitajske, znane uvoznike, znane trgovce in uporabnike ter jih povabila k sodelovanju. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani pozvala, naj se ji javijo, če želijo sodelovati v preiskavi. Poleg tega je o začetku preiskave posebej obvestila pritožnika, znane proizvajalce Unije, znana združenja proizvajalcev v Uniji, znane proizvajalce izvoznike, organe iz Kitajske, znane uvoznike, znane trgovce in uporabnike ter jih povabila k sodelovanju.

| (6) | Zainteresirane strani so imele možnost, da izrazijo pripombe glede začetka preiskave in zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. Zaslišanje je potekalo s pritožnikom in enim vzorčenim uvoznikom (družba Cable 77 Danmark ApS (v nadaljnjem besedilu: družba Cable 77)). |
| --- | --- |

(6)

Zainteresirane strani so imele možnost, da izrazijo pripombe glede začetka preiskave in zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. Zaslišanje je potekalo s pritožnikom in enim vzorčenim uvoznikom (družba Cable 77 Danmark ApS (v nadaljnjem besedilu: družba Cable 77)).

1.4   Pripombe glede začetka preiskave

Pripombe glede začetka preiskave

| (7) | Komisija je pripombe glede začetka preiskave prejela od kitajske vlade, kitajske gospodarske zbornice za izvoz in uvoz strojev in elektronskih izdelkov (v nadaljnjem besedilu: zbornica CCCME), pritožnika in enega uvoznika (družbe Connect Com GmbH (v nadaljnjem besedilu: družba Connect Com)). |
| --- | --- |

(7)

Komisija je pripombe glede začetka preiskave prejela od kitajske vlade, kitajske gospodarske zbornice za izvoz in uvoz strojev in elektronskih izdelkov (v nadaljnjem besedilu: zbornica CCCME), pritožnika in enega uvoznika (družbe Connect Com GmbH (v nadaljnjem besedilu: družba Connect Com)).

| (8) | Družba Connect Com je trdila, da je v zvezi s pritožbo potrebnih več informacij in pojasnil. Zlasti je trdila, da poslabšanje tržnega položaja industrije EU ni posledica ugodnih cen uvoza iz Ljudske republike Kitajske, ampak razmeroma visokih notranjih transfernih cen za transakcije med družbami. Družba Connect Com je trdila tudi, da je bil seznam proizvajalcev EU v pritožbi nepopoln. Ker se te pripombe nanašajo na vsebino zadeve in ne na začetek postopka, so obravnavane v uvodni izjavi 415 in uvodnih izjavah 539 do 541. |
| --- | --- |

(8)

Družba Connect Com je trdila, da je v zvezi s pritožbo potrebnih več informacij in pojasnil. Zlasti je trdila, da poslabšanje tržnega položaja industrije EU ni posledica ugodnih cen uvoza iz Ljudske republike Kitajske, ampak razmeroma visokih notranjih transfernih cen za transakcije med družbami. Družba Connect Com je trdila tudi, da je bil seznam proizvajalcev EU v pritožbi nepopoln. Ker se te pripombe nanašajo na vsebino zadeve in ne na začetek postopka, so obravnavane v uvodni izjavi 415 in uvodnih izjavah 539 do 541.

| (9) | V zvezi z vsebinskimi zahtevami glede začetka preiskave je zbornica CCCME trdila, da je pritožnik v pritožbi izvedel nepopolno oceno škode, saj ni predložil podatkov o šestih od petnajstih kazalnikov škode, navedenih v členu 3.4 protidampinškega sporazuma STO (in sicer: produktivnosti, donosnosti naložb, denarnem toku, plačah, rasti, zmožnosti zbiranja kapitala ali naložbah). Poleg tega je zbornica CCCME trdila, da pritožnik ni predložil nobenih zanesljivih/primerljivih podatkov o prodajnih cenah. |
| --- | --- |

(9)

V zvezi z vsebinskimi zahtevami glede začetka preiskave je zbornica CCCME trdila, da je pritožnik v pritožbi izvedel nepopolno oceno škode, saj ni predložil podatkov o šestih od petnajstih kazalnikov škode, navedenih v členu 3.4 protidampinškega sporazuma STO (in sicer: produktivnosti, donosnosti naložb, denarnem toku, plačah, rasti, zmožnosti zbiranja kapitala ali naložbah). Poleg tega je zbornica CCCME trdila, da pritožnik ni predložil nobenih zanesljivih/primerljivih podatkov o prodajnih cenah.

| (10) | Kakor navaja že pritožnik v svojem odgovoru na pripombe kitajske vlade in zbornice CCCME, je Komisija spomnila, da je pravni standard, ki se uporablja za začetek protidampinške preiskave, člen 5.2 protidampinškega sporazuma STO, saj člen 3.4 protidampinškega sporazuma STO predstavlja standard za pregled preiskovalnega organa, v tem primeru Komisije. Zato je moral pritožnik izpolniti zahteve iz člena 5.2 protidampinškega sporazuma STO, ki ga odraža člen 5(2) osnovne uredbe. Kakor je opozorila zbornica CCCME, drži, da se člen 5.2 protidampinškega sporazuma STO sklicuje na člen 3.4 protidampinškega sporazuma STO ter da se člen 5(2) osnovne uredbe sklicuje na člen 3(5) osnovne uredbe, vendar pa je v obeh primerih sklicevanje zgolj ponazoritveno („kot [dejavniki in indeksi], kakršni so našteti v odstavkih 2 in 4 člena 3“ in „kot [dejavniki in indeksi], kakršni so našteti v členu 3(3) in (5)“) (5). Člen 5.2 protidampinškega sporazuma STO in člen 5(2) osnovne uredbe določata, da bi morala pritožba vsebovati dokaze o: (a) dampingu; (b) škodi in (c) vzročni zvezi med dampinškim uvozom in domnevno škodo. Sodna praksa EU pojasnjuje, da „ni nujno, da sta količina in kakovost informacij, ki jih predloži pritožnik, na ravni, ki se zahteva za predhodno ali dokončno ugotovitev obstoja dampinga, škode ali vzročne zveze“ (6). Zato „lahko dokazi, ki po količini in tudi kakovosti ne zadostujejo za utemeljitev predhodne ali dokončne ugotovitev dampinga, škode ali vzročne zveze, kljub vsemu zadostujejo za utemeljitev začetka preiskave“ (7). |
| --- | --- |

(10)

Kakor navaja že pritožnik v svojem odgovoru na pripombe kitajske vlade in zbornice CCCME, je Komisija spomnila, da je pravni standard, ki se uporablja za začetek protidampinške preiskave, člen 5.2 protidampinškega sporazuma STO, saj člen 3.4 protidampinškega sporazuma STO predstavlja standard za pregled preiskovalnega organa, v tem primeru Komisije. Zato je moral pritožnik izpolniti zahteve iz člena 5.2 protidampinškega sporazuma STO, ki ga odraža člen 5(2) osnovne uredbe. Kakor je opozorila zbornica CCCME, drži, da se člen 5.2 protidampinškega sporazuma STO sklicuje na člen 3.4 protidampinškega sporazuma STO ter da se člen 5(2) osnovne uredbe sklicuje na člen 3(5) osnovne uredbe, vendar pa je v obeh primerih sklicevanje zgolj ponazoritveno („kot [dejavniki in indeksi], kakršni so našteti v odstavkih 2 in 4 člena 3“ in „kot [dejavniki in indeksi], kakršni so našteti v členu 3(3) in (5)“) (5). Člen 5.2 protidampinškega sporazuma STO in člen 5(2) osnovne uredbe določata, da bi morala pritožba vsebovati dokaze o: (a) dampingu; (b) škodi in (c) vzročni zvezi med dampinškim uvozom in domnevno škodo. Sodna praksa EU pojasnjuje, da „ni nujno, da sta količina in kakovost informacij, ki jih predloži pritožnik, na ravni, ki se zahteva za predhodno ali dokončno ugotovitev obstoja dampinga, škode ali vzročne zveze“ (6). Zato „lahko dokazi, ki po količini in tudi kakovosti ne zadostujejo za utemeljitev predhodne ali dokončne ugotovitev dampinga, škode ali vzročne zveze, kljub vsemu zadostujejo za utemeljitev začetka preiskave“ (7).

5

6

7

| (11) | V odgovor na trditev, da pritožnik ni predložil zanesljivih/primerljivih podatkov o prodajnih cenah, je Komisija menila, da je različica pritožbe, ki je bila zainteresiranim stranem na voljo za pregled, vsebovala vse bistvene dokaze in nezaupne povzetke podatkov, ki so se predložili zaupno, da so lahko zainteresirane strani v celotnem postopku uveljavljale svojo pravico do obrambe. |
| --- | --- |

(11)

V odgovor na trditev, da pritožnik ni predložil zanesljivih/primerljivih podatkov o prodajnih cenah, je Komisija menila, da je različica pritožbe, ki je bila zainteresiranim stranem na voljo za pregled, vsebovala vse bistvene dokaze in nezaupne povzetke podatkov, ki so se predložili zaupno, da so lahko zainteresirane strani v celotnem postopku uveljavljale svojo pravico do obrambe.

| (12) | Člen 19 osnovne uredbe in člen 6(5) protidampinškega sporazuma STO omogočata varovanje zaupnih informacij v okoliščinah, v katerih bi razkritje dalo znatno konkurenčno prednost konkurentu ali bi močno škodovalo osebi, ki je te informacije predložila, ali pa osebi, od katere je te informacije prejela. |
| --- | --- |

(12)

Člen 19 osnovne uredbe in člen 6(5) protidampinškega sporazuma STO omogočata varovanje zaupnih informacij v okoliščinah, v katerih bi razkritje dalo znatno konkurenčno prednost konkurentu ali bi močno škodovalo osebi, ki je te informacije predložila, ali pa osebi, od katere je te informacije prejela.

| (13) | Komisija je ocenila in ugotovila, da podatki o prodajnih cenah spadajo v te kategorije. V vsakem primeru so pritožniki predložili smiseln povzetek informacij, ki so jih vsebovale omejene priloge k pritožbi, tako da so lahko zainteresirane strani „smiselno razume[le] vsebin[o] informacij, predloženih v zaupni obliki“, kakor je določeno v členu 19(2) osnovne uredbe. Pritožniki so ustrezno povzeli informacije o prodajnih cenah, ne da bi razkrili občutljive podatke, specifične za posamezno družbo, ki so med drugim vsebovani v prilogah 44b in 67 k pritožbi. |
| --- | --- |

(13)

Komisija je ocenila in ugotovila, da podatki o prodajnih cenah spadajo v te kategorije. V vsakem primeru so pritožniki predložili smiseln povzetek informacij, ki so jih vsebovale omejene priloge k pritožbi, tako da so lahko zainteresirane strani „smiselno razume[le] vsebin[o] informacij, predloženih v zaupni obliki“, kakor je določeno v členu 19(2) osnovne uredbe. Pritožniki so ustrezno povzeli informacije o prodajnih cenah, ne da bi razkrili občutljive podatke, specifične za posamezno družbo, ki so med drugim vsebovani v prilogah 44b in 67 k pritožbi.

| (14) | Zbornica CCCME je tudi navedla, da v pritožbi ni bila izkazana škoda, saj je industrija Unije povečala svojo proizvodnjo, rahlo zmanjšanje proizvodne zmogljivosti, ki je posledica nezmožnosti industrije Unije, da bi zadostila celotni novonastali potrošnji v Evropi, pa samo po sebi ni kazalnik znatne škode. Povečal se je tudi obseg prodaje, čeprav industrija Unije ohranja skoraj 80-odstotni tržni delež, gibanje dobičkonosnosti pa je nejasno in ne izkazuje škode. V zvezi s tem je pritožnik odgovoril, da je povečanje potrošnje Unije koristilo kitajskemu uvozu, da preostali tržni delež ni pomemben za oceno škode in da se bodo učinki razpisov, na katerih so zmagali kitajski proizvajalci, pokazali po določenem času. Zbornica CCCME je odgovorila, da podatki o potrošnji, proizvodnji in proizvodni zmogljivosti kažejo, da je industrija Unije večinoma lahko zadostila povečanju potrošnje EU, hkrati pa razširila svoje poslovanje. |
| --- | --- |

(14)

Zbornica CCCME je tudi navedla, da v pritožbi ni bila izkazana škoda, saj je industrija Unije povečala svojo proizvodnjo, rahlo zmanjšanje proizvodne zmogljivosti, ki je posledica nezmožnosti industrije Unije, da bi zadostila celotni novonastali potrošnji v Evropi, pa samo po sebi ni kazalnik znatne škode. Povečal se je tudi obseg prodaje, čeprav industrija Unije ohranja skoraj 80-odstotni tržni delež, gibanje dobičkonosnosti pa je nejasno in ne izkazuje škode. V zvezi s tem je pritožnik odgovoril, da je povečanje potrošnje Unije koristilo kitajskemu uvozu, da preostali tržni delež ni pomemben za oceno škode in da se bodo učinki razpisov, na katerih so zmagali kitajski proizvajalci, pokazali po določenem času. Zbornica CCCME je odgovorila, da podatki o potrošnji, proizvodnji in proizvodni zmogljivosti kažejo, da je industrija Unije večinoma lahko zadostila povečanju potrošnje EU, hkrati pa razširila svoje poslovanje.

| (15) | Poleg tega je zbornica CCCME trdila, da pritožba ni vsebovala dokazov o vzročni zvezi med dampinškim uvozom in škodo. Prvič, zbornica CCCME je trdila, da ni bilo korelacije med uvozom iz Kitajske in razvojem industrije Unije. Zbornica CCCME je na primer navedla, da se je dobičkonosnost industrije Unije najizraziteje povečala med letoma 2017–2018, sredi najmočnejšega povečanja obsega uvoza iz Kitajske. Drugič, uvoz iz tretjih držav se je v nasprotju z uvozom iz Kitajske povečal med letoma 2018 in 2019, zaradi česar njegovega učinka ni mogoče pripisati Kitajski, in da če obstaja škoda, gre za samopovzročeno škodo zaradi počasnega odzivanja industrije Unije na tržna gibanja. Pritožnik je na to trditev zbornice CCCME odgovoril, da je mogoče ugotoviti vzročno zvezo, saj je škoda nastala hkrati s povečanjem uvoza iz Kitajske, in da se uvoz iz tretjih držav ni upošteval, ker je bil bodisi de minimis bodisi ni dokazov o obstoju škodljivega dampinga. Zbornica CCCME je odgovorila, da je treba spomniti, da se je dobičkonosnost industrije Unije najizraziteje povečala med letoma 2017–2018, sredi najmočnejšega povečanja obsega uvoza iz Kitajske, ter da ni bilo nobene korelacije med povečanjem uvoza iz Kitajske in zmanjšanjem obsega prodaje industrije Unije. V zvezi z uvozom iz tretjih držav je zbornica CCCME namesto tega opozorila, da se je skupni uvoz iz tretjih držav povečal, čeprav se je uvoz iz Kitajske med letoma 2018 in 2019 zmanjšal. Nazadnje, zbornica CCCME je ugotovila, da pritožnik ni izpodbijal trditev, da so skoraj vsi kazalniki škode v pritožbi kazali pozitivna gibanja in da je bila domnevna škoda vsaj v določeni meri samopovzročena. |
| --- | --- |

(15)

Poleg tega je zbornica CCCME trdila, da pritožba ni vsebovala dokazov o vzročni zvezi med dampinškim uvozom in škodo. Prvič, zbornica CCCME je trdila, da ni bilo korelacije med uvozom iz Kitajske in razvojem industrije Unije. Zbornica CCCME je na primer navedla, da se je dobičkonosnost industrije Unije najizraziteje povečala med letoma 2017–2018, sredi najmočnejšega povečanja obsega uvoza iz Kitajske. Drugič, uvoz iz tretjih držav se je v nasprotju z uvozom iz Kitajske povečal med letoma 2018 in 2019, zaradi česar njegovega učinka ni mogoče pripisati Kitajski, in da če obstaja škoda, gre za samopovzročeno škodo zaradi počasnega odzivanja industrije Unije na tržna gibanja. Pritožnik je na to trditev zbornice CCCME odgovoril, da je mogoče ugotoviti vzročno zvezo, saj je škoda nastala hkrati s povečanjem uvoza iz Kitajske, in da se uvoz iz tretjih držav ni upošteval, ker je bil bodisi de minimis bodisi ni dokazov o obstoju škodljivega dampinga. Zbornica CCCME je odgovorila, da je treba spomniti, da se je dobičkonosnost industrije Unije najizraziteje povečala med letoma 2017–2018, sredi najmočnejšega povečanja obsega uvoza iz Kitajske, ter da ni bilo nobene korelacije med povečanjem uvoza iz Kitajske in zmanjšanjem obsega prodaje industrije Unije. V zvezi z uvozom iz tretjih držav je zbornica CCCME namesto tega opozorila, da se je skupni uvoz iz tretjih držav povečal, čeprav se je uvoz iz Kitajske med letoma 2018 in 2019 zmanjšal. Nazadnje, zbornica CCCME je ugotovila, da pritožnik ni izpodbijal trditev, da so skoraj vsi kazalniki škode v pritožbi kazali pozitivna gibanja in da je bila domnevna škoda vsaj v določeni meri samopovzročena.

de minimis

| (16) | Poleg tega je zbornica CCCME navedla, da so podatki o uvozu, ki jih je predložil pritožnik, pretirani, saj temeljijo na napačni domnevi v smislu obsega, kar bi povzročilo izkrivljeno povečanje uvoza. Uvoz iz Kitajske se je namreč leta 2019 zmanjšal in ne povečal. Poleg tega so bili izračuni nelojalnega nižanja prodajnih cen napačni, saj so se nanašali le na enega izvoznika v enem konkretnem javnem naročilu. V zvezi s tem je pritožnik odgovoril, da bi bilo treba upoštevati daljše obdobje, da bi se videlo povečanje obsega uvoza, čemur zbornica CCCME ni oporekala in kar so potrdili tržni podatki tretjih oseb (CRU), ter da izračuni niso napačni, saj je moral pritožnik predložiti le razumno razpoložljive informacije, ki so vsebovale informacije več proizvajalcev v Uniji in na Kitajskem. Zbornica CCCME je odgovorila, da mora pritožnik utemeljiti svoje trditve in predložiti dokaze v zvezi s podatki o uvozu ter da se tržni podatki (CRU) nanašajo na optična vlakna in ne na kable iz optičnih vlaken. V zvezi z izračuni nelojalnega nižanja prodajnih in ciljnih cen je zbornica CCCME ponovno poudarila, da ti ne izpolnjujejo standarda zadostnih dokazov in da se je pritožnik pri pomembnih izračunih skliceval le na cene enega kitajskega proizvajalca (npr. izvozna cena v prostem prometu, ki se je uporabila za izračun stopnje škode za prvo polovico leta 2019, in izvozna cena, ki se je uporabila za stroške proizvodnje za izračun stopnje nelojalnega nižanja ciljnih cen za drugo polovico leta 2019). |
| --- | --- |

(16)

Poleg tega je zbornica CCCME navedla, da so podatki o uvozu, ki jih je predložil pritožnik, pretirani, saj temeljijo na napačni domnevi v smislu obsega, kar bi povzročilo izkrivljeno povečanje uvoza. Uvoz iz Kitajske se je namreč leta 2019 zmanjšal in ne povečal. Poleg tega so bili izračuni nelojalnega nižanja prodajnih cen napačni, saj so se nanašali le na enega izvoznika v enem konkretnem javnem naročilu. V zvezi s tem je pritožnik odgovoril, da bi bilo treba upoštevati daljše obdobje, da bi se videlo povečanje obsega uvoza, čemur zbornica CCCME ni oporekala in kar so potrdili tržni podatki tretjih oseb (CRU), ter da izračuni niso napačni, saj je moral pritožnik predložiti le razumno razpoložljive informacije, ki so vsebovale informacije več proizvajalcev v Uniji in na Kitajskem. Zbornica CCCME je odgovorila, da mora pritožnik utemeljiti svoje trditve in predložiti dokaze v zvezi s podatki o uvozu ter da se tržni podatki (CRU) nanašajo na optična vlakna in ne na kable iz optičnih vlaken. V zvezi z izračuni nelojalnega nižanja prodajnih in ciljnih cen je zbornica CCCME ponovno poudarila, da ti ne izpolnjujejo standarda zadostnih dokazov in da se je pritožnik pri pomembnih izračunih skliceval le na cene enega kitajskega proizvajalca (npr. izvozna cena v prostem prometu, ki se je uporabila za izračun stopnje škode za prvo polovico leta 2019, in izvozna cena, ki se je uporabila za stroške proizvodnje za izračun stopnje nelojalnega nižanja ciljnih cen za drugo polovico leta 2019).

| (17) | Komisija meni, da nobena od trditev zbornice CCCME ni ovrgla sklepa, da obstajajo zadostni dokazi za uvedbo protidampinškega postopka. Dejansko pritožba vsebuje zadostne dokaze o tem, da je dampinški uvoz pomenil znatno škodo za stanje industrije Unije. Posebna analiza škode v okviru pritožbe kaže povečan prodor uvoza iz Kitajske na trg EU (tako v absolutnem in relativnem smislu) po cenah, ki močno nelojalno nižajo lastne prodajne cene industrije Unije. Zdi se, da je to pomenilo znatno škodo za stanje industrije Unije, kar se je kazalo na primer v zmanjšanju prodaje in tržnega deleža ali poslabšanju finančnih rezultatov. |
| --- | --- |

(17)

Komisija meni, da nobena od trditev zbornice CCCME ni ovrgla sklepa, da obstajajo zadostni dokazi za uvedbo protidampinškega postopka. Dejansko pritožba vsebuje zadostne dokaze o tem, da je dampinški uvoz pomenil znatno škodo za stanje industrije Unije. Posebna analiza škode v okviru pritožbe kaže povečan prodor uvoza iz Kitajske na trg EU (tako v absolutnem in relativnem smislu) po cenah, ki močno nelojalno nižajo lastne prodajne cene industrije Unije. Zdi se, da je to pomenilo znatno škodo za stanje industrije Unije, kar se je kazalo na primer v zmanjšanju prodaje in tržnega deleža ali poslabšanju finančnih rezultatov.

| (18) | Komisija se ni strinjala, da so bili izračuni glede nelojalnega nižanja prodajnih in ciljnih cen v pritožbi napačni. Metodologija je v pritožbi pojasnjena v razdelku 8.1.2 in tam navedenih prilogah, ki vsebujejo ločene izračune glede nelojalnega nižanja prodajnih in ciljnih cen za vsako reprezentativno vrsto izdelka. Komisija je bila v začetni fazi zadovoljna z dokazi o nelojalnem nižanju prodajnih in ciljnih cen, ki so jih predložili pritožniki, ter je menila, da ti dokazi zadostujejo za začetek preiskave. |
| --- | --- |

(18)

Komisija se ni strinjala, da so bili izračuni glede nelojalnega nižanja prodajnih in ciljnih cen v pritožbi napačni. Metodologija je v pritožbi pojasnjena v razdelku 8.1.2 in tam navedenih prilogah, ki vsebujejo ločene izračune glede nelojalnega nižanja prodajnih in ciljnih cen za vsako reprezentativno vrsto izdelka. Komisija je bila v začetni fazi zadovoljna z dokazi o nelojalnem nižanju prodajnih in ciljnih cen, ki so jih predložili pritožniki, ter je menila, da ti dokazi zadostujejo za začetek preiskave.

| (19) | V zvezi z zadostnimi dokazi o vzročni zvezi bi bilo treba opozoriti na naslednje. Prvič, razmere industrije Unije so se poslabšale hkrati s povečanjem dampinškega uvoza po cenah, ki so znatno nelojalno nižale prodajne cene industrije Unije. To je prepričljiv dokaz za obstoj vzročne zveze. Drugič, ob upoštevanju drugih dejavnikov, kot je uvoz iz tretjih držav, ta ni tak, da bi povzročil poslabšanje položaja industrije Unije, saj analiza pritožbe ni razkrila samopovzročene škode. |
| --- | --- |

(19)

V zvezi z zadostnimi dokazi o vzročni zvezi bi bilo treba opozoriti na naslednje. Prvič, razmere industrije Unije so se poslabšale hkrati s povečanjem dampinškega uvoza po cenah, ki so znatno nelojalno nižale prodajne cene industrije Unije. To je prepričljiv dokaz za obstoj vzročne zveze. Drugič, ob upoštevanju drugih dejavnikov, kot je uvoz iz tretjih držav, ta ni tak, da bi povzročil poslabšanje položaja industrije Unije, saj analiza pritožbe ni razkrila samopovzročene škode.

| (20) | Na zaslišanju, ki je potekalo po neuvedbi začasnih ukrepov, je zbornica CCCME predložila vrsto pripomb v zvezi z analizo škode, vzročne zveze in interesa Unije v pritožbi. Komisija meni, da teh pripomb v zvezi s pritožbo ni mogoče sprejeti, saj so bile podane v zelo pozni fazi preiskave po roku iz točke 5.2 obvestila o začetku. V vsakem primeru je večina teh pripomb ponovitev trditev, ki so bile že navedene in obravnavane v tem oddelku, in ne kažejo na pomanjkanje zadostnih dokazov v trenutku, ko se je Komisija odločila začeti to preiskavo. Kar zadeva predložene nove elemente, Komisija poleg časovnega okvira iz točke 5.2 obvestila o začetku opozarja, da je ta faza preiskave precej daljša od rokov za predložitev novih informacij, kot so določeni v točki 7 obvestila o začetku. |
| --- | --- |

(20)

Na zaslišanju, ki je potekalo po neuvedbi začasnih ukrepov, je zbornica CCCME predložila vrsto pripomb v zvezi z analizo škode, vzročne zveze in interesa Unije v pritožbi. Komisija meni, da teh pripomb v zvezi s pritožbo ni mogoče sprejeti, saj so bile podane v zelo pozni fazi preiskave po roku iz točke 5.2 obvestila o začetku. V vsakem primeru je večina teh pripomb ponovitev trditev, ki so bile že navedene in obravnavane v tem oddelku, in ne kažejo na pomanjkanje zadostnih dokazov v trenutku, ko se je Komisija odločila začeti to preiskavo. Kar zadeva predložene nove elemente, Komisija poleg časovnega okvira iz točke 5.2 obvestila o začetku opozarja, da je ta faza preiskave precej daljša od rokov za predložitev novih informacij, kot so določeni v točki 7 obvestila o začetku.

| (21) | Družba Connect Com je v svojih pripombah na končno razkritje trdila, da so informacije v pritožbi pokazale gibanja, ki ne upravičujejo uvedbe protidampinških dajatev. Družba Connect Com je zahtevala tudi razkritje zaupnih informacij iz odstavkov 105 in 109 pritožbe v zvezi z dobičkom nekaterih proizvajalcev Unije in razpisi, na katerih ni bila uspešna zaradi kitajskih proizvajalcev. |
| --- | --- |

(21)

Družba Connect Com je v svojih pripombah na končno razkritje trdila, da so informacije v pritožbi pokazale gibanja, ki ne upravičujejo uvedbe protidampinških dajatev. Družba Connect Com je zahtevala tudi razkritje zaupnih informacij iz odstavkov 105 in 109 pritožbe v zvezi z dobičkom nekaterih proizvajalcev Unije in razpisi, na katerih ni bila uspešna zaradi kitajskih proizvajalcev.

| (22) | V zvezi s tem je Komisija opozorila, da so imele zainteresirane strani v skladu s točko 5.2 obvestila o začetku možnost, da predložijo pripombe o pritožbi in vseh vidikih v zvezi z začetkom preiskave v 37 dneh od datuma objave obvestila o začetku. Zato teh pripomb po dokončnem razkritju ni mogoče upoštevati. Vsekakor so informacije, ki jih zahteva Connect Com, zaupne narave in jih ni mogoče razkriti drugim zainteresiranim stranem. |
| --- | --- |

(22)

V zvezi s tem je Komisija opozorila, da so imele zainteresirane strani v skladu s točko 5.2 obvestila o začetku možnost, da predložijo pripombe o pritožbi in vseh vidikih v zvezi z začetkom preiskave v 37 dneh od datuma objave obvestila o začetku. Zato teh pripomb po dokončnem razkritju ni mogoče upoštevati. Vsekakor so informacije, ki jih zahteva Connect Com, zaupne narave in jih ni mogoče razkriti drugim zainteresiranim stranem.

| (23) | Na podlagi navedenega je Komisija potrdila, da je pritožnik predložil dovolj dokazov o dampingu, škodi in vzročni zvezi, s čimer je izpolnil zahteve iz člena 5.2 protidampinškega sporazuma STO in iz člena 5(2) osnovne uredbe. Zato je Komisija izpolnila vse zakonske zahteve za začetek postopka. |
| --- | --- |

(23)

Na podlagi navedenega je Komisija potrdila, da je pritožnik predložil dovolj dokazov o dampingu, škodi in vzročni zvezi, s čimer je izpolnil zahteve iz člena 5.2 protidampinškega sporazuma STO in iz člena 5(2) osnovne uredbe. Zato je Komisija izpolnila vse zakonske zahteve za začetek postopka.

| (24) | Komisija je vse druge pomembne pripombe upoštevala in obravnavala v oddelkih v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(24)

Komisija je vse druge pomembne pripombe upoštevala in obravnavala v oddelkih v nadaljevanju.

1.5   Vzorčenje

Vzorčenje

| (25) | Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda izbrala vzorec zainteresiranih strani v skladu s členom 17 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(25)

Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda izbrala vzorec zainteresiranih strani v skladu s členom 17 osnovne uredbe.

1.5.1   Vzorčenje proizvajalcev Unije

Vzorčenje proizvajalcev Unije

| (26) | Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da je izbrala začasni vzorec proizvajalcev Unije. Komisija je vzorec izbrala na podlagi obsega proizvodnje in prodaje podobnega izdelka v Uniji v obdobju preiskave. Ta vzorec je zajemal tri proizvajalce Unije. Vzorčeni proizvajalci Unije so predstavljali 52 % proizvodnje Unije v obdobju preiskave, za vzorec pa se je štelo, da je reprezentativen za industrijo Unije. Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe glede začasnega vzorca. Komisija ni prejela nobenih pripomb, zato je bil vzorec potrjen. |
| --- | --- |

(26)

Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da je izbrala začasni vzorec proizvajalcev Unije. Komisija je vzorec izbrala na podlagi obsega proizvodnje in prodaje podobnega izdelka v Uniji v obdobju preiskave. Ta vzorec je zajemal tri proizvajalce Unije. Vzorčeni proizvajalci Unije so predstavljali 52 % proizvodnje Unije v obdobju preiskave, za vzorec pa se je štelo, da je reprezentativen za industrijo Unije. Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe glede začasnega vzorca. Komisija ni prejela nobenih pripomb, zato je bil vzorec potrjen.

1.5.2   Vzorčenje uvoznikov

Vzorčenje uvoznikov

| (27) | Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je nepovezane uvoznike pozvala, naj predložijo informacije, določene v obvestilu o začetku. |
| --- | --- |

(27)

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je nepovezane uvoznike pozvala, naj predložijo informacije, določene v obvestilu o začetku.

| (28) | Pet nepovezanih uvoznikov je predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Komisija se je po analizi vzorčenih informacij, ki so jih predložili uvozniki, odločila, da vzorčenje ni potrebno, od vseh sodelujočih uvoznikov pa zahtevala, naj predložijo svoje izpolnjene vprašalnike. |
| --- | --- |

(28)

Pet nepovezanih uvoznikov je predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Komisija se je po analizi vzorčenih informacij, ki so jih predložili uvozniki, odločila, da vzorčenje ni potrebno, od vseh sodelujočih uvoznikov pa zahtevala, naj predložijo svoje izpolnjene vprašalnike.

1.5.3   Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov na Kitajskem

Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov na Kitajskem

| (29) | Da bi se lahko Komisija odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi lahko v tem primeru izbrala vzorec, je vse proizvajalce izvoznike na Kitajskem pozvala, naj predložijo informacije, določene v obvestilu o začetku. Poleg tega je misijo Ljudske republike Kitajske pozvala, naj opredeli morebitne druge proizvajalce izvoznike, ki bi bili lahko zainteresirani za sodelovanje v preiskavi, in/ali stopi v stik z njimi. |
| --- | --- |

(29)

Da bi se lahko Komisija odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi lahko v tem primeru izbrala vzorec, je vse proizvajalce izvoznike na Kitajskem pozvala, naj predložijo informacije, določene v obvestilu o začetku. Poleg tega je misijo Ljudske republike Kitajske pozvala, naj opredeli morebitne druge proizvajalce izvoznike, ki bi bili lahko zainteresirani za sodelovanje v preiskavi, in/ali stopi v stik z njimi.

| (30) | Trideset proizvajalcev izvoznikov iz zadevne države je zagotovilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Komisija je v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe izbrala vzorec dveh skupin proizvajalcev izvoznikov na podlagi največjega reprezentativnega obsega izvoza v Unijo, ki ga je bilo mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času. Vzorčene skupine proizvajalcev izvoznikov so predstavljale več kot 40 % izvoza kablov iz optičnih vlaken iz Kitajske v Unijo v obdobju preiskave, ki so ga sporočili proizvajalci izvozniki. |
| --- | --- |

(30)

Trideset proizvajalcev izvoznikov iz zadevne države je zagotovilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Komisija je v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe izbrala vzorec dveh skupin proizvajalcev izvoznikov na podlagi največjega reprezentativnega obsega izvoza v Unijo, ki ga je bilo mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času. Vzorčene skupine proizvajalcev izvoznikov so predstavljale več kot 40 % izvoza kablov iz optičnih vlaken iz Kitajske v Unijo v obdobju preiskave, ki so ga sporočili proizvajalci izvozniki.

| (31) | V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe so bila z vsemi zadevnimi znanimi proizvajalci izvozniki in organi zadevne države opravljena posvetovanja o izbiri vzorca. |
| --- | --- |

(31)

V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe so bila z vsemi zadevnimi znanimi proizvajalci izvozniki in organi zadevne države opravljena posvetovanja o izbiri vzorca.

| (32) | Pripombe glede izbire vzorca sta poslala en nevzorčeni proizvajalec izvoznik, družba Yangtze Optical Fibre and Cable Joint Stock Limited Company (v nadaljnjem besedilu: družba YOFC) in misija Ljudske republike Kitajske pri Evropski uniji. |
| --- | --- |

(32)

Pripombe glede izbire vzorca sta poslala en nevzorčeni proizvajalec izvoznik, družba Yangtze Optical Fibre and Cable Joint Stock Limited Company (v nadaljnjem besedilu: družba YOFC) in misija Ljudske republike Kitajske pri Evropski uniji.

| (33) | Družba YOFC in misija Ljudske republike Kitajske pri Evropski uniji sta zatrjevali, da glede na veliko število sodelujočih proizvajalcev izvoznikov dve vzorčeni družbi predstavljata majhen delež obsega izvoza v Unijo, ki ni reprezentativen za kitajske izvoznike. Poleg tega sta trdili, da bi bilo mogoče z vzorcem treh podjetij lažje preprečiti, da bi se zaradi sprememb vzorčenih podjetij vzorec lahko zmanjšal na eno družbo. Misija Ljudske republike Kitajske pri Evropski uniji se je sklicevala na protidampinško preiskavo v zvezi z uvozom jeklenih koles iz Kitajske (8) v tem smislu, v katerem se je domnevalo, da so bile pravice drugih sodelujočih izvoznikov kršene, saj se je vzorec, sestavljen iz dveh proizvajalcev izvoznikov, zmanjšal na enega, potem ko se je en vzorčeni proizvajalec pozneje odločil, da v preiskavi ne bo sodeloval. Nadalje je bilo navedeno, da so se v skladu s prakso Komisije v predhodnih protidampinških preiskavah vzorčile najmanj tri družbe. Poleg tega sta trdili, da bi bil vzorec treh družb ustreznejši glede na dejstvo, da imajo morda izvozniki različne prodajne kanale, vrste izdelkov in stranke ter različne konkurenčne položaje. |
| --- | --- |

(33)

Družba YOFC in misija Ljudske republike Kitajske pri Evropski uniji sta zatrjevali, da glede na veliko število sodelujočih proizvajalcev izvoznikov dve vzorčeni družbi predstavljata majhen delež obsega izvoza v Unijo, ki ni reprezentativen za kitajske izvoznike. Poleg tega sta trdili, da bi bilo mogoče z vzorcem treh podjetij lažje preprečiti, da bi se zaradi sprememb vzorčenih podjetij vzorec lahko zmanjšal na eno družbo. Misija Ljudske republike Kitajske pri Evropski uniji se je sklicevala na protidampinško preiskavo v zvezi z uvozom jeklenih koles iz Kitajske (8) v tem smislu, v katerem se je domnevalo, da so bile pravice drugih sodelujočih izvoznikov kršene, saj se je vzorec, sestavljen iz dveh proizvajalcev izvoznikov, zmanjšal na enega, potem ko se je en vzorčeni proizvajalec pozneje odločil, da v preiskavi ne bo sodeloval. Nadalje je bilo navedeno, da so se v skladu s prakso Komisije v predhodnih protidampinških preiskavah vzorčile najmanj tri družbe. Poleg tega sta trdili, da bi bil vzorec treh družb ustreznejši glede na dejstvo, da imajo morda izvozniki različne prodajne kanale, vrste izdelkov in stranke ter različne konkurenčne položaje.

8

| (34) | V skladu s členom 17(1) osnovne uredbe bi morala izbira vzorca temeljiti na največjem reprezentativnem obsegu proizvodnje, prodaje ali izvoza, ki ga je mogoče v razpoložljivem času ustrezno preiskati. Kot je navedeno v uvodni izjavi 30, sta vzorčeni skupini proizvajalcev izvoznikov v obdobju preiskave predstavljali več kot 40 % sporočenega izvoza iz Kitajske v Unijo, tj. reprezentativen obseg. Komisija je menila, da je tako izbrani vzorec vseboval največji obseg uvoza, ki bi ga bilo mogoče v razpoložljivem času ustrezno preiskati. V tem okviru dve skupini vzorčenih proizvajalcev izvoznikov vsebujeta veliko število subjektov (pet proizvodnih subjektov in sedem prodajnih subjektov), najmanj štiri proizvajalce izvoznike z različnimi prodajnimi kanali in strankami ter veliko število izdelkov. Poleg tega je to, ali bo vzorčena družba po vzorčenju dejansko sodelovala ali ne, potreben, vendar ne zadosten pogoj za to, da proizvajalec izvoznik pride v poštev za izbiro vzorca v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe. V zvezi z domnevno prakso Komisije glede izbire vzorca najmanj treh družb je treba opozoriti, da je v skladu z zgornjimi pojasnili izbira vzorca temeljila na največjem reprezentativnem obsegu proizvodnje, prodaje ali izvoza, ki bi ga bilo mogoče v razpoložljivem času v tej zadevi ustrezno preiskati. Trditev glede razlik v konkurenčnem položaju je bila zavrnjena, saj stranke niso pojasnile, kako bi se s tem postavila pod vprašanj reprezentativnost vzorca, poleg tega pa tudi, kako bi tretja vzorčena družba razrešila morebitne razlike v zvezi s konkurenco. |
| --- | --- |

(34)

V skladu s členom 17(1) osnovne uredbe bi morala izbira vzorca temeljiti na največjem reprezentativnem obsegu proizvodnje, prodaje ali izvoza, ki ga je mogoče v razpoložljivem času ustrezno preiskati. Kot je navedeno v uvodni izjavi 30, sta vzorčeni skupini proizvajalcev izvoznikov v obdobju preiskave predstavljali več kot 40 % sporočenega izvoza iz Kitajske v Unijo, tj. reprezentativen obseg. Komisija je menila, da je tako izbrani vzorec vseboval največji obseg uvoza, ki bi ga bilo mogoče v razpoložljivem času ustrezno preiskati. V tem okviru dve skupini vzorčenih proizvajalcev izvoznikov vsebujeta veliko število subjektov (pet proizvodnih subjektov in sedem prodajnih subjektov), najmanj štiri proizvajalce izvoznike z različnimi prodajnimi kanali in strankami ter veliko število izdelkov. Poleg tega je to, ali bo vzorčena družba po vzorčenju dejansko sodelovala ali ne, potreben, vendar ne zadosten pogoj za to, da proizvajalec izvoznik pride v poštev za izbiro vzorca v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe. V zvezi z domnevno prakso Komisije glede izbire vzorca najmanj treh družb je treba opozoriti, da je v skladu z zgornjimi pojasnili izbira vzorca temeljila na največjem reprezentativnem obsegu proizvodnje, prodaje ali izvoza, ki bi ga bilo mogoče v razpoložljivem času v tej zadevi ustrezno preiskati. Trditev glede razlik v konkurenčnem položaju je bila zavrnjena, saj stranke niso pojasnile, kako bi se s tem postavila pod vprašanj reprezentativnost vzorca, poleg tega pa tudi, kako bi tretja vzorčena družba razrešila morebitne razlike v zvezi s konkurenco.

| (35) | Družba YOFC je navedla, da vključitev družbe YOFC v vzorec za Komisijo ne bi bila obremenjujoča, saj Komisija zaradi pandemije COVID-19 ne opravlja preveritvenih obiskov na kraju samem. |
| --- | --- |

(35)

Družba YOFC je navedla, da vključitev družbe YOFC v vzorec za Komisijo ne bi bila obremenjujoča, saj Komisija zaradi pandemije COVID-19 ne opravlja preveritvenih obiskov na kraju samem.

| (36) | Čeprav skupina Komisije v tej zadevi ni opravila preveritvenih obiskov na kraju samem, pa je izvedla navzkrižno preverjanje izpolnjenih vprašalnikov na daljavo. Navzkrižno preverjanje na daljavo ne pomeni, da je Komisija med preiskavo prihranila čas. Velja ravno nasprotno, saj je potrebno več časa za pripravo preverjanja informacij, ki jih predložijo družbe, če to poteka na daljavo. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(36)

Čeprav skupina Komisije v tej zadevi ni opravila preveritvenih obiskov na kraju samem, pa je izvedla navzkrižno preverjanje izpolnjenih vprašalnikov na daljavo. Navzkrižno preverjanje na daljavo ne pomeni, da je Komisija med preiskavo prihranila čas. Velja ravno nasprotno, saj je potrebno več časa za pripravo preverjanja informacij, ki jih predložijo družbe, če to poteka na daljavo. Trditev je bila zato zavrnjena.

| (37) | Družba YOFC je tudi trdila, da bi jo bilo treba vključiti v vzorec, saj je izkušena proizvajalka, ki izvaža visokokakovostne kable iz optičnih vlaken v Unijo, njen proizvodni proces pa je drugačen kot pri drugih kitajskih proizvajalcih (je vertikalno integrirana, za proizvodnjo kablov iz optičnih vlaken uporablja evropsko tehnologijo, uporablja napredne tehnologije, je edini nacionalni pametni proizvodno-predstavitveni obrat na Kitajskem in je v proizvodnji optičnih kabel uresničila visoko stopnjo avtomatizacije). Nadalje je trdila, da je bil obseg njenega uvoza v Unijo v obdobju preiskave razmeroma velik. Poleg tega je družba YOFC navedla, da je eden od vzorčenih proizvajalcev Unije posredni delničar družbe YOFC in dveh zadevnih povezanih družb YOFC, ter da bi zato vključitev družbe YOFC v vzorec Komisiji omogočila celovitejše poznavanje strukture industrije. Prav tako je trdila, da v preiskavi sodelujejo tudi nekatere stranke družbe YOFC iz Unije kot nepovezani uvozniki, zaradi česar bi morda vključitev družbe YOFC v vzorec Komisiji pomagala preveriti celotno prodajno verigo iz Kitajske na trg Unije. |
| --- | --- |

(37)

Družba YOFC je tudi trdila, da bi jo bilo treba vključiti v vzorec, saj je izkušena proizvajalka, ki izvaža visokokakovostne kable iz optičnih vlaken v Unijo, njen proizvodni proces pa je drugačen kot pri drugih kitajskih proizvajalcih (je vertikalno integrirana, za proizvodnjo kablov iz optičnih vlaken uporablja evropsko tehnologijo, uporablja napredne tehnologije, je edini nacionalni pametni proizvodno-predstavitveni obrat na Kitajskem in je v proizvodnji optičnih kabel uresničila visoko stopnjo avtomatizacije). Nadalje je trdila, da je bil obseg njenega uvoza v Unijo v obdobju preiskave razmeroma velik. Poleg tega je družba YOFC navedla, da je eden od vzorčenih proizvajalcev Unije posredni delničar družbe YOFC in dveh zadevnih povezanih družb YOFC, ter da bi zato vključitev družbe YOFC v vzorec Komisiji omogočila celovitejše poznavanje strukture industrije. Prav tako je trdila, da v preiskavi sodelujejo tudi nekatere stranke družbe YOFC iz Unije kot nepovezani uvozniki, zaradi česar bi morda vključitev družbe YOFC v vzorec Komisiji pomagala preveriti celotno prodajno verigo iz Kitajske na trg Unije.

| (38) | Kot je pojasnjeno zgoraj, je bil vzorec proizvajalcev izvoznikov izbran na podlagi največjega odstotka obsega izvoza iz zadevne države, ki bi ga bilo mogoče v razpoložljivem času ustrezno preiskati. Družba YOFC ni bila eden od dveh največjih izbranih proizvajalcev izvoznikov in zato ni bila vzorčena. Vsekakor sta tudi dve vzorčeni skupini proizvajalcev izvoznikov veliki skupini izkušenih družb, ki proizvajajo in prodajajo visokokakovostne kable iz optičnih vlaken v Unijo, tudi z vertikalno integriranimi subjekti. Poleg tega v spisu ni nobenih informacij, ki bi kazale na to, da bi bila tehnologija vzorčenih proizvajalcev izvoznikov manj napredna od drugih kitajskih proizvajalcev izvoznikov. Družba YOFC ni predložila nobenega dokaza, ki bi bil v nasprotju s tem dejstvom. Poleg tega ni niti dejstvo, da je en vzorčeni proizvajalec Unije delničar v družbi proizvajalca izvoznika, niti to, da stranke proizvajalca izvoznika sodelujejo v preiskavi, pomembno za izbiro vzorca proizvajalcev izvoznikov. Zato so bile te trditve zavrnjene. |
| --- | --- |

(38)

Kot je pojasnjeno zgoraj, je bil vzorec proizvajalcev izvoznikov izbran na podlagi največjega odstotka obsega izvoza iz zadevne države, ki bi ga bilo mogoče v razpoložljivem času ustrezno preiskati. Družba YOFC ni bila eden od dveh največjih izbranih proizvajalcev izvoznikov in zato ni bila vzorčena. Vsekakor sta tudi dve vzorčeni skupini proizvajalcev izvoznikov veliki skupini izkušenih družb, ki proizvajajo in prodajajo visokokakovostne kable iz optičnih vlaken v Unijo, tudi z vertikalno integriranimi subjekti. Poleg tega v spisu ni nobenih informacij, ki bi kazale na to, da bi bila tehnologija vzorčenih proizvajalcev izvoznikov manj napredna od drugih kitajskih proizvajalcev izvoznikov. Družba YOFC ni predložila nobenega dokaza, ki bi bil v nasprotju s tem dejstvom. Poleg tega ni niti dejstvo, da je en vzorčeni proizvajalec Unije delničar v družbi proizvajalca izvoznika, niti to, da stranke proizvajalca izvoznika sodelujejo v preiskavi, pomembno za izbiro vzorca proizvajalcev izvoznikov. Zato so bile te trditve zavrnjene.

1.6   Individualna preiskava

Individualna preiskava

| (39) | Osem kitajskih proizvajalcev izvoznikov, ki so vrnili obrazec za vzorčenje, je obvestilo Komisijo o nameri, da bodo zahtevali individualno preiskavo v skladu s členom 17(3) osnovne uredbe. Komisija je na dan začetka postopka vprašalnik objavila na spletu. Poleg tega je proizvajalce izvoznike, ki niso bili vključeni v vzorec, obvestila, da morajo predložiti izpolnjen vprašalnik, če želijo biti obravnavani individualno. Vprašalnik sta izpolnili dve družbi. |
| --- | --- |

(39)

Osem kitajskih proizvajalcev izvoznikov, ki so vrnili obrazec za vzorčenje, je obvestilo Komisijo o nameri, da bodo zahtevali individualno preiskavo v skladu s členom 17(3) osnovne uredbe. Komisija je na dan začetka postopka vprašalnik objavila na spletu. Poleg tega je proizvajalce izvoznike, ki niso bili vključeni v vzorec, obvestila, da morajo predložiti izpolnjen vprašalnik, če želijo biti obravnavani individualno. Vprašalnik sta izpolnili dve družbi.

| (40) | Zaradi zapletenosti preiskave in zapletene strukture vzorčenih proizvajalcev izvoznikov se je Komisija odločila, da ne bo odobrila individualne preiskave, saj bi to pomenilo preveliko obremenitev in bi lahko Komisijo oviralo pri dokončanju preiskave v predpisanih rokih. |
| --- | --- |

(40)

Zaradi zapletenosti preiskave in zapletene strukture vzorčenih proizvajalcev izvoznikov se je Komisija odločila, da ne bo odobrila individualne preiskave, saj bi to pomenilo preveliko obremenitev in bi lahko Komisijo oviralo pri dokončanju preiskave v predpisanih rokih.

1.7   Izpolnjeni vprašalniki in preveritveni obiski

Izpolnjeni vprašalniki in preveritveni obiski

| (41) | Komisija je vladi Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: kitajska vlada) poslala vprašalnik o obstoju znatnega izkrivljanja na Kitajskem v smislu člena 2(6a)(b) osnovne uredbe. Vprašalniki za proizvajalce Unije, uvoznike, uporabnike in proizvajalce izvoznike iz Kitajske so bili na dan začetka preiskave objavljeni na spletu (9). |
| --- | --- |

(41)

Komisija je vladi Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: kitajska vlada) poslala vprašalnik o obstoju znatnega izkrivljanja na Kitajskem v smislu člena 2(6a)(b) osnovne uredbe. Vprašalniki za proizvajalce Unije, uvoznike, uporabnike in proizvajalce izvoznike iz Kitajske so bili na dan začetka preiskave objavljeni na spletu (9).

9

| (42) | Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev dampinga, nastale škode in interesa Unije. Zaradi izbruha pandemije COVID-19 in posledičnih ukrepov, sprejetih za obvladovanje izbruha (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o COVID-19) (10) Komisija ni mogla opraviti preveritvenih obiskov v prostorih vzorčenih družb in sodelujočih uporabnikov. Namesto tega je Komisija na daljavo navzkrižno preverila informacije, ki so jih prek videokonference predložile naslednje družbe:
  Proizvajalci Unije:






  — | Acome S. A. (Francija), |
| --- | --- | --- |

(42)

Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev dampinga, nastale škode in interesa Unije. Zaradi izbruha pandemije COVID-19 in posledičnih ukrepov, sprejetih za obvladovanje izbruha (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o COVID-19) (10) Komisija ni mogla opraviti preveritvenih obiskov v prostorih vzorčenih družb in sodelujočih uporabnikov. Namesto tega je Komisija na daljavo navzkrižno preverila informacije, ki so jih prek videokonference predložile naslednje družbe:

10

Proizvajalci Unije:

—

Acome S. A. (Francija),

| — | Corning Optical Communications Sp. z o.o. in njene povezane družbe (Poljska, Danska, Francija, Nemčija, Italija, Španija), |
| --- | --- |

—

Corning Optical Communications Sp. z o.o. in njene povezane družbe (Poljska, Danska, Francija, Nemčija, Italija, Španija),

| — | Prysmian S.p.A. in njene povezane družbe (Danska, Finska, Francija, Nemčija, Italija, Nizozemska, Romunija, Slovaška, Španija, Švedska). |
| --- | --- |

—

Prysmian S.p.A. in njene povezane družbe (Danska, Finska, Francija, Nemčija, Italija, Nizozemska, Romunija, Slovaška, Španija, Švedska).

Uvozniki:

| — | Cable 77 Danmark ApS (Danska), |
| --- | --- |

—

Cable 77 Danmark ApS (Danska),

| — | Connect Com GmbH (Nemčija), |
| --- | --- |

—

Connect Com GmbH (Nemčija),

| — | Eku Kabel GmbH (Nemčija), |
| --- | --- |

—

Eku Kabel GmbH (Nemčija),

| — | Har&Ca S.r.l. (Italija), |
| --- | --- |

—

Har&Ca S.r.l. (Italija),

| — | Infraconcepts B.V. (Nizozemska). |
| --- | --- |

—

Infraconcepts B.V. (Nizozemska).

Uporabniki:

| — | Deutsche Telekom GmbH (Nemčija). |
| --- | --- |

—

Deutsche Telekom GmbH (Nemčija).

Proizvajalci izvozniki na Kitajskem:

Skupina FTT:

| — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd, Wuhan (FTT), |
| --- | --- |

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd, Wuhan (FTT),

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd., Nanjing (NW). |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd., Nanjing (NW).

Skupina ZTT:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd., Nantong (ZT), |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd., Nantong (ZT),

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd., Nantong (ZP). |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd., Nantong (ZP).

Povezani trgovec na Kitajskem:

| — | ZTT International Limited, Nantong. |
| --- | --- |

—

ZTT International Limited, Nantong.

Povezani trgovec v Hongkongu:

| — | Sumec Hong Kong Company Limited, Hong Kong. |
| --- | --- |

—

Sumec Hong Kong Company Limited, Hong Kong.

Povezani uvozniki v Uniji:

| — | FiberHome International Poland Sp. z o.o, Warszawa, Poljska, |
| --- | --- |

—

FiberHome International Poland Sp. z o.o, Warszawa, Poljska,

| — | FiberHome International Germany GmbH, Bonn, Nemčija, |
| --- | --- |

—

FiberHome International Germany GmbH, Bonn, Nemčija,

| — | ZTT Europe GmbH, Tauberbischofsheim, Nemčija. |
| --- | --- |

—

ZTT Europe GmbH, Tauberbischofsheim, Nemčija.

1.8   Neuvedba začasnih ukrepov in naknadni postopek

Neuvedba začasnih ukrepov in naknadni postopek

| (43) | Glede na tehnično zapletenost zadeve se je Komisija odločila, da ne bo uvedla začasnih ukrepov in da bo nadaljevala preiskavo, da bi zbrala dodatne informacije. |
| --- | --- |

(43)

Glede na tehnično zapletenost zadeve se je Komisija odločila, da ne bo uvedla začasnih ukrepov in da bo nadaljevala preiskavo, da bi zbrala dodatne informacije.

| (44) | Komisija je 23. aprila 2021 v skladu s členom 19a(2) osnovne uredbe obvestila države članice in vse zainteresirane strani, da ne bodo uvedene začasne dajatve na uvoz kablov iz optičnih vlaken s poreklom iz Kitajske in da se bo preiskava nadaljevala. |
| --- | --- |

(44)

Komisija je 23. aprila 2021 v skladu s členom 19a(2) osnovne uredbe obvestila države članice in vse zainteresirane strani, da ne bodo uvedene začasne dajatve na uvoz kablov iz optičnih vlaken s poreklom iz Kitajske in da se bo preiskava nadaljevala.

| (45) | Po razkritju namere Komisije, da ne bo uvedla začasnih ukrepov, so družbe Cable 77, Eku Kabel, Infraconcept in Comel predložile pripombe in zahteve za pojasnila. |
| --- | --- |

(45)

Po razkritju namere Komisije, da ne bo uvedla začasnih ukrepov, so družbe Cable 77, Eku Kabel, Infraconcept in Comel predložile pripombe in zahteve za pojasnila.

| (46) | Stranem, ki so zahtevale zaslišanje, je bila ta možnost odobrena. Izvedeno je bilo zaslišanje z družbo Cable 77 in zbornico CCCME. |
| --- | --- |

(46)

Stranem, ki so zahtevale zaslišanje, je bila ta možnost odobrena. Izvedeno je bilo zaslišanje z družbo Cable 77 in zbornico CCCME.

| (47) | Komisija je nadaljevala iskanje in preverjanje vseh informacij, ki so bile po njenem mnenju potrebne za njene dokončne ugotovitve. V zvezi s tem je Komisija poslala dodatno zahtevo za informacije sodelujočim nevzorčenim proizvajalcem izvoznikom, vzorčenim proizvajalcem izvoznikom in vzorčenim proizvajalcem Unije, med drugim za informacije o prodaji na podlagi skupin kontrolnih številk izdelka, naložbah in razpisih. Komisija je odgovore preverila v dodatnem krogu navzkrižnega preverjanja na daljavo. |
| --- | --- |

(47)

Komisija je nadaljevala iskanje in preverjanje vseh informacij, ki so bile po njenem mnenju potrebne za njene dokončne ugotovitve. V zvezi s tem je Komisija poslala dodatno zahtevo za informacije sodelujočim nevzorčenim proizvajalcem izvoznikom, vzorčenim proizvajalcem izvoznikom in vzorčenim proizvajalcem Unije, med drugim za informacije o prodaji na podlagi skupin kontrolnih številk izdelka, naložbah in razpisih. Komisija je odgovore preverila v dodatnem krogu navzkrižnega preverjanja na daljavo.

| (48) | Uradni statistični podatki o uvozu so navedeni v kilogramih, oznaka KN 8544 70 00 pa poleg zadevnega izdelka vsebuje tudi druge izdelke. Da bi pridobila natančnejšo sliko uvoza zadevnega izdelka, je Komisija pregledala podrobne informacije nacionalnih carinskih organov o celotnem sklopu enotnih uvoznih transakcij v obdobju 2017–OP, ki so jih uvozniki sporočili v svojih carinskih deklaracijah in so jih obdelali zgoraj navedeni organi. Informacije so se nanašale na uvoz v devet držav članic (Bolgarija, Danska, Francija, Nemčija, Madžarska, Nizozemska, Portugalska, Romunija in Španija) in so se štele za reprezentativne, saj so zajemale 79 % uvoza v obravnavanem obdobju. V skladu s podrobno analizo, opravljeno na tej podlagi, so bili sprejete spodaj navedene ugotovitve. |
| --- | --- |

(48)

Uradni statistični podatki o uvozu so navedeni v kilogramih, oznaka KN 8544 70 00 pa poleg zadevnega izdelka vsebuje tudi druge izdelke. Da bi pridobila natančnejšo sliko uvoza zadevnega izdelka, je Komisija pregledala podrobne informacije nacionalnih carinskih organov o celotnem sklopu enotnih uvoznih transakcij v obdobju 2017–OP, ki so jih uvozniki sporočili v svojih carinskih deklaracijah in so jih obdelali zgoraj navedeni organi. Informacije so se nanašale na uvoz v devet držav članic (Bolgarija, Danska, Francija, Nemčija, Madžarska, Nizozemska, Portugalska, Romunija in Španija) in so se štele za reprezentativne, saj so zajemale 79 % uvoza v obravnavanem obdobju. V skladu s podrobno analizo, opravljeno na tej podlagi, so bili sprejete spodaj navedene ugotovitve.

1.9   Razkritje

Razkritje

| (49) | Komisija je 30. junija 2021 vse zainteresirane strani obvestila o ključnih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je nameravala uvesti dokončno protidampinško dajatev na uvoz kablov iz optičnih vlaken s poreklom iz Kitajske (v nadaljnjem besedilu: dokončno razkritje). Za vse strani je bil določen rok, v katerem so lahko predložile pripombe k dokončnemu razkritju. Komisija je prejela pripombe kitajske vlade, zbornice CCCME, dveh vzorčenih kitajskih proizvajalcev izvoznikov, vseh sodelujočih nepovezanih uvoznikov in pritožnika. Na podlagi teh pripomb je Komisija spremenila nekatere premisleke, na podlagi katerih je nameravala uvesti dokončno protidampinško dajatev, in o tem 2. septembra 2021 obvestila vse zainteresirane strani (v nadaljnjem besedilu: dodatno dokončno razkritje). |
| --- | --- |

(49)

Komisija je 30. junija 2021 vse zainteresirane strani obvestila o ključnih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je nameravala uvesti dokončno protidampinško dajatev na uvoz kablov iz optičnih vlaken s poreklom iz Kitajske (v nadaljnjem besedilu: dokončno razkritje). Za vse strani je bil določen rok, v katerem so lahko predložile pripombe k dokončnemu razkritju. Komisija je prejela pripombe kitajske vlade, zbornice CCCME, dveh vzorčenih kitajskih proizvajalcev izvoznikov, vseh sodelujočih nepovezanih uvoznikov in pritožnika. Na podlagi teh pripomb je Komisija spremenila nekatere premisleke, na podlagi katerih je nameravala uvesti dokončno protidampinško dajatev, in o tem 2. septembra 2021 obvestila vse zainteresirane strani (v nadaljnjem besedilu: dodatno dokončno razkritje).

| (50) | Po dokončnem razkritju in dodatnem dokončnem razkritju je bila zainteresiranim stranem dana možnost zaslišanja v skladu z določbami iz točke 5.7 obvestila o začetku. Izvedena so bila zaslišanja z vzorčenimi proizvajalci izvozniki, zbornico CCCME in enim uvoznikom (Cable 77). |
| --- | --- |

(50)

Po dokončnem razkritju in dodatnem dokončnem razkritju je bila zainteresiranim stranem dana možnost zaslišanja v skladu z določbami iz točke 5.7 obvestila o začetku. Izvedena so bila zaslišanja z vzorčenimi proizvajalci izvozniki, zbornico CCCME in enim uvoznikom (Cable 77).

1.10   Obdobje preiskave in obravnavano obdobje

Obdobje preiskave in obravnavano obdobje

| (51) | Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. julija 2019 do 30. junija 2020 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 2017 do konca obdobja preiskave (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje). |
| --- | --- |

(51)

Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. julija 2019 do 30. junija 2020 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 2017 do konca obdobja preiskave (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje).

2.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

2.1   Zadevni izdelek

Zadevni izdelek

| (52) | Zadevni izdelek so monomodalni kabli iz optičnih vlaken, izdelani iz enega ali več posamično oplaščenih vlaken, z zaščitnim ovojem, kombinirani z električnimi vodniki ali ne, ki se trenutno uvrščajo pod oznako KN ex 8544 70 00 (oznaka TARIC 8544700010), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: zadevni izdelek). |
| --- | --- |

(52)

Zadevni izdelek so monomodalni kabli iz optičnih vlaken, izdelani iz enega ali več posamično oplaščenih vlaken, z zaščitnim ovojem, kombinirani z električnimi vodniki ali ne, ki se trenutno uvrščajo pod oznako KN ex 8544 70 00 (oznaka TARIC 8544700010), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: zadevni izdelek).

| (53) | Izključeni so naslednji izdelki:






  (i) | kabli, pri katerih so vsa optična vlakna posamično opremljena z operativnimi konektorji na enem koncu ali na obeh, in |
| --- | --- | --- |

(53)

Izključeni so naslednji izdelki:

(i)

kabli, pri katerih so vsa optična vlakna posamično opremljena z operativnimi konektorji na enem koncu ali na obeh, in

| (ii) | kabli za podvodno uporabo. Kabli za podvodno uporabo so kabli iz optičnih vlaken s plastično izolacijo, ki vsebujejo bakreni ali aluminijasti vodnik in v katerih so vlakna v kovinskem(-ih) modulu(-ih). |
| --- | --- |

(ii)

kabli za podvodno uporabo. Kabli za podvodno uporabo so kabli iz optičnih vlaken s plastično izolacijo, ki vsebujejo bakreni ali aluminijasti vodnik in v katerih so vlakna v kovinskem(-ih) modulu(-ih).

| (54) | Kabli iz optičnih vlaken se uporabljajo kot optični medij za prenos v telekomunikacijskih omrežjih na dolgih razdaljah, podzemni železnici in dostopovnih omrežjih. |
| --- | --- |

(54)

Kabli iz optičnih vlaken se uporabljajo kot optični medij za prenos v telekomunikacijskih omrežjih na dolgih razdaljah, podzemni železnici in dostopovnih omrežjih.

2.2   Podobni izdelek

Podobni izdelek

| (55) | Preiskava je pokazala, da imajo naslednji izdelki enake osnovne fizikalne, kemijske in tehnične lastnosti ter enake osnovne uporabe:






  — | zadevni izdelek; |
| --- | --- | --- |

(55)

Preiskava je pokazala, da imajo naslednji izdelki enake osnovne fizikalne, kemijske in tehnične lastnosti ter enake osnovne uporabe:

—

zadevni izdelek;

| — | izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu zadevne države, in |
| --- | --- |

—

izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu zadevne države, in

| — | izdelek, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije. |
| --- | --- |

—

izdelek, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije.

| (56) | Komisija se je v tej fazi odločila, da so navedeni izdelki zato podobni izdelki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(56)

Komisija se je v tej fazi odločila, da so navedeni izdelki zato podobni izdelki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

2.3   Trditve glede obsega izdelka

Trditve glede obsega izdelka

| (57) | Skupina ZTT je zahtevala izključitev optičnega ozemljitvenega kabla in optičnega faznega vodnika iz preiskave. Trdila je, da čeprav ti kabli spadajo v opredelitev izdelka, imajo drugačne fizikalne lastnosti in se drugače uporabljajo (npr. prenos električne energije), zanje veljajo drugačni tehnični standardi, se proizvajajo iz drugačnih surovin in v skladu z drugačnimi proizvodnimi postopki ter se prodajajo na ločenih trgih. Poleg tega je trdila, da optični ozemljitveni kabli in optični fazni vodniki predstavljajo le majhen delež prodaje v Unijo. Skupina ZTT je tudi zahtevala, da če bo Komisija menila, da optični ozemljitveni kabli in optični fazni vodniki spadajo v obseg izdelka v preiskavi, da se v preiskavi upoštevajo dejavniki, kot so posebne značilnosti, končna uporaba ali tržni segment. |
| --- | --- |

(57)

Skupina ZTT je zahtevala izključitev optičnega ozemljitvenega kabla in optičnega faznega vodnika iz preiskave. Trdila je, da čeprav ti kabli spadajo v opredelitev izdelka, imajo drugačne fizikalne lastnosti in se drugače uporabljajo (npr. prenos električne energije), zanje veljajo drugačni tehnični standardi, se proizvajajo iz drugačnih surovin in v skladu z drugačnimi proizvodnimi postopki ter se prodajajo na ločenih trgih. Poleg tega je trdila, da optični ozemljitveni kabli in optični fazni vodniki predstavljajo le majhen delež prodaje v Unijo. Skupina ZTT je tudi zahtevala, da če bo Komisija menila, da optični ozemljitveni kabli in optični fazni vodniki spadajo v obseg izdelka v preiskavi, da se v preiskavi upoštevajo dejavniki, kot so posebne značilnosti, končna uporaba ali tržni segment.

| (58) | Skupina ZTT je v svojih pripombah po dokončnem razkritju ponovila svoje trditve o izključitvi optičnih ozemljitvenih kablov in optičnih faznih vodnikov iz preiskave, pri čemer je trdila, da vzorčeni proizvajalci Unije v obdobju preiskave niso prodajali vrst izdelka, ki jih je prodajala skupina ZTT. |
| --- | --- |

(58)

Skupina ZTT je v svojih pripombah po dokončnem razkritju ponovila svoje trditve o izključitvi optičnih ozemljitvenih kablov in optičnih faznih vodnikov iz preiskave, pri čemer je trdila, da vzorčeni proizvajalci Unije v obdobju preiskave niso prodajali vrst izdelka, ki jih je prodajala skupina ZTT.

| (59) | Optični ozemljitveni kabli in optični fazni vodniki omogočajo prenos podatkov ter imajo enake osnovne lastnosti kot drugi kabli iz optičnih vlaken, vključno z naslednjim: (i) vsebujejo optična vlakna; (ii) premer oplaščenega optičnega vlakna je enakega razpona; (iii) število vlaken je tudi enakega razpona; (iv) število vlaken na posamezni modul je prav tako enako in (v) zgradba jedra kabla je enaka. Dejstvo, da optični ozemljitveni kabli in optični fazni vodniki omogočajo prenos električne energije in imajo nekatere značilnosti (kot so električne značilnosti, brez zahteve po negorljivosti, z zahtevo po visoki natezni trdnosti itd.), na to ne vpliva. |
| --- | --- |

(59)

Optični ozemljitveni kabli in optični fazni vodniki omogočajo prenos podatkov ter imajo enake osnovne lastnosti kot drugi kabli iz optičnih vlaken, vključno z naslednjim: (i) vsebujejo optična vlakna; (ii) premer oplaščenega optičnega vlakna je enakega razpona; (iii) število vlaken je tudi enakega razpona; (iv) število vlaken na posamezni modul je prav tako enako in (v) zgradba jedra kabla je enaka. Dejstvo, da optični ozemljitveni kabli in optični fazni vodniki omogočajo prenos električne energije in imajo nekatere značilnosti (kot so električne značilnosti, brez zahteve po negorljivosti, z zahtevo po visoki natezni trdnosti itd.), na to ne vpliva.

| (60) | Poleg tega za vse vrste kablov v določeni meri veljajo različne tehnične specifikacije in standardi. V zvezi s surovinami je dejstvo, da se en material, ki se uporablja za en gradnik kablov iz optičnih vlaken, morda razlikuje od ene do druge vrste kabla, nepomembno: vse vrste kablov iz optičnih vlaken se proizvajajo z uporabo optičnih vlaken. V zvezi s proizvodnimi postopki je preiskava razkrila, da so imeli nekateri posebno zaščiteni modeli standardnih kablov okoli svojega plašča plast jeklene žice, ti kabli pa so bili izdelani na enakih strojih, na katerih se izdelujejo optični ozemljitveni kabli. Poleg tega je proizvodnja oklepov optičnih ozemljitvenih kablov in optičnih faznih vodnikov veljala le za eno fazo konstrukcije teh kablov in ni upravičevala njihove izključitve iz obsega izdelka v preiskavi. Še več, dejstvo, da je prodaja optičnih ozemljitvenih kablov in optičnih faznih vodnikov obsegala manjši delež prodaje v Unijo med obdobjem preiskave, je za oceno verige nepomembno. Nazadnje, dejstvo, da vzorčeni proizvajalci Unije niso prodajali specifičnih kontrolnih številk izdelka, ki jih je v OP prodajala skupina ZTT, ne vpliva na dejstvo, da industrija Unije proizvaja optične ozemljitvene kable in optične fazne vodnike, ki konkurirajo kitajskim izvoznikom. |
| --- | --- |

(60)

Poleg tega za vse vrste kablov v določeni meri veljajo različne tehnične specifikacije in standardi. V zvezi s surovinami je dejstvo, da se en material, ki se uporablja za en gradnik kablov iz optičnih vlaken, morda razlikuje od ene do druge vrste kabla, nepomembno: vse vrste kablov iz optičnih vlaken se proizvajajo z uporabo optičnih vlaken. V zvezi s proizvodnimi postopki je preiskava razkrila, da so imeli nekateri posebno zaščiteni modeli standardnih kablov okoli svojega plašča plast jeklene žice, ti kabli pa so bili izdelani na enakih strojih, na katerih se izdelujejo optični ozemljitveni kabli. Poleg tega je proizvodnja oklepov optičnih ozemljitvenih kablov in optičnih faznih vodnikov veljala le za eno fazo konstrukcije teh kablov in ni upravičevala njihove izključitve iz obsega izdelka v preiskavi. Še več, dejstvo, da je prodaja optičnih ozemljitvenih kablov in optičnih faznih vodnikov obsegala manjši delež prodaje v Unijo med obdobjem preiskave, je za oceno verige nepomembno. Nazadnje, dejstvo, da vzorčeni proizvajalci Unije niso prodajali specifičnih kontrolnih številk izdelka, ki jih je v OP prodajala skupina ZTT, ne vpliva na dejstvo, da industrija Unije proizvaja optične ozemljitvene kable in optične fazne vodnike, ki konkurirajo kitajskim izvoznikom.

| (61) | Na podlagi navedenega je Komisija sklenila, da se morajo optični ozemljitveni kabli in optični fazni vodniki šteti za kable iz optičnih vlaken, ki imajo enake osnovne fizikalne, tehnične in kemične lastnosti kot drugi kabli iz optičnih vlaken, zajeti v opredelitvi zadevnega izdelka, in zato ločena analiza teh izdelkov ni potrebna. Optični ozemljitveni kabli in optični fazni vodniki so namreč kabli iz optičnih vlaken, ker vsebujejo optična vlakna, imajo enako sestavo kabelskega jedra in so namenjeni za prenos podatkov. Poleg tega kontrolne številke izdelka, ki jih je uporabila Komisija za izračun stopenj dampinga in škode, pravilno označujejo optične ozemljitvene kable in optične fazne vodnike ter Komisiji ustrezno omogočajo izvedbo poštene primerjave cen med proizvajalci Unije in kitajskimi proizvajalci. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(61)

Na podlagi navedenega je Komisija sklenila, da se morajo optični ozemljitveni kabli in optični fazni vodniki šteti za kable iz optičnih vlaken, ki imajo enake osnovne fizikalne, tehnične in kemične lastnosti kot drugi kabli iz optičnih vlaken, zajeti v opredelitvi zadevnega izdelka, in zato ločena analiza teh izdelkov ni potrebna. Optični ozemljitveni kabli in optični fazni vodniki so namreč kabli iz optičnih vlaken, ker vsebujejo optična vlakna, imajo enako sestavo kabelskega jedra in so namenjeni za prenos podatkov. Poleg tega kontrolne številke izdelka, ki jih je uporabila Komisija za izračun stopenj dampinga in škode, pravilno označujejo optične ozemljitvene kable in optične fazne vodnike ter Komisiji ustrezno omogočajo izvedbo poštene primerjave cen med proizvajalci Unije in kitajskimi proizvajalci. Trditev je bila zato zavrnjena.

| (62) | Skupina ZTT je predlagala tudi štiri metode za obravnavanje in preprečevanje vseh morebitnih vprašanj v zvezi z izogibanjem, če bi bili optični ozemljitveni kabli in optični fazni vodniki izključeni iz obsega izdelka v preiskavi, kot so (i) vizualni pregled in dokumentacijski pregled carinskih uradnikov, (ii) sistem certificiranja, (iii) carinski postopek nadzora končne uporabe in (iv) sistem spremljanja. Ker je bilo ugotovljeno, da so optični ozemljitveni kabli in optični fazni vodniki zajeti v preiskavi, predlaganih metod za preprečevanje izogibanja ni bilo treba obravnavati. |
| --- | --- |

(62)

Skupina ZTT je predlagala tudi štiri metode za obravnavanje in preprečevanje vseh morebitnih vprašanj v zvezi z izogibanjem, če bi bili optični ozemljitveni kabli in optični fazni vodniki izključeni iz obsega izdelka v preiskavi, kot so (i) vizualni pregled in dokumentacijski pregled carinskih uradnikov, (ii) sistem certificiranja, (iii) carinski postopek nadzora končne uporabe in (iv) sistem spremljanja. Ker je bilo ugotovljeno, da so optični ozemljitveni kabli in optični fazni vodniki zajeti v preiskavi, predlaganih metod za preprečevanje izogibanja ni bilo treba obravnavati.

3.   DAMPING

DAMPING

3.1   Postopek za določitev normalne vrednosti na podlagi člena 2(6a) osnovne uredbe

Postopek za določitev normalne vrednosti na podlagi člena 2(6a) osnovne uredbe

| (63) | Glede na zadostne dokaze, ki so bili na voljo na začetku preiskave in so kazali na obstoj znatnih izkrivljanj v zvezi s Kitajsko v smislu člena 2(6a)(b) osnovne uredbe, je Komisija ocenila, da je primerno začeti preiskavo v zvezi s proizvajalci izvozniki iz te države ob upoštevanju člena 2(6a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(63)

Glede na zadostne dokaze, ki so bili na voljo na začetku preiskave in so kazali na obstoj znatnih izkrivljanj v zvezi s Kitajsko v smislu člena 2(6a)(b) osnovne uredbe, je Komisija ocenila, da je primerno začeti preiskavo v zvezi s proizvajalci izvozniki iz te države ob upoštevanju člena 2(6a) osnovne uredbe.

| (64) | Da bi Komisija zbrala potrebne podatke za morebitno uporabo člena 2(6a) osnovne uredbe, je v obvestilu o začetku vse proizvajalce izvoznike iz Kitajske pozvala, naj predložijo informacije o vložkih, uporabljenih za proizvodnjo kablov iz optičnih vlaken. Relevantne informacije je predložilo petindvajset kitajskih proizvajalcev izvoznikov. |
| --- | --- |

(64)

Da bi Komisija zbrala potrebne podatke za morebitno uporabo člena 2(6a) osnovne uredbe, je v obvestilu o začetku vse proizvajalce izvoznike iz Kitajske pozvala, naj predložijo informacije o vložkih, uporabljenih za proizvodnjo kablov iz optičnih vlaken. Relevantne informacije je predložilo petindvajset kitajskih proizvajalcev izvoznikov.

| (65) | Da bi Komisija pridobila informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za preiskavo v zvezi z domnevnimi znatnimi izkrivljanji, je poslala vprašalnik kitajski vladi. Poleg tega je v točki 5.3.2 obvestila o začetku vse zainteresirane strani pozvala, naj v 37 dneh izrazijo svoja stališča ter predložijo informacije in dokaze v zvezi z uporabo člena 2(6a) osnovne uredbe. Kitajska vlada na zahtevo po informacijah ni odgovorila. Komisija je nato kitajsko vlado obvestila, da bo pri ugotavljanju obstoja znatnega izkrivljanja na Kitajskem uporabila razpoložljiva dejstva v smislu člena 18 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(65)

Da bi Komisija pridobila informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za preiskavo v zvezi z domnevnimi znatnimi izkrivljanji, je poslala vprašalnik kitajski vladi. Poleg tega je v točki 5.3.2 obvestila o začetku vse zainteresirane strani pozvala, naj v 37 dneh izrazijo svoja stališča ter predložijo informacije in dokaze v zvezi z uporabo člena 2(6a) osnovne uredbe. Kitajska vlada na zahtevo po informacijah ni odgovorila. Komisija je nato kitajsko vlado obvestila, da bo pri ugotavljanju obstoja znatnega izkrivljanja na Kitajskem uporabila razpoložljiva dejstva v smislu člena 18 osnovne uredbe.

| (66) | Informacije o uporabi člena 2(6a) osnovne uredbe sta v roku poslali kitajska vlada in zbornica CCCME. |
| --- | --- |

(66)

Informacije o uporabi člena 2(6a) osnovne uredbe sta v roku poslali kitajska vlada in zbornica CCCME.

| (67) | V skladu s členom 2(1) osnovne uredbe „[n]ormalna vrednost običajno temelji na cenah, ki so jih neodvisne stranke plačale ali jih plačujejo v običajnem poteku trgovanja v državi izvoznici“. |
| --- | --- |

(67)

V skladu s členom 2(1) osnovne uredbe „[n]ormalna vrednost običajno temelji na cenah, ki so jih neodvisne stranke plačale ali jih plačujejo v običajnem poteku trgovanja v državi izvoznici“.

| (68) | Vendar je v členu 2(6a)(a) osnovne uredbe navedeno, da „[č]e se [...] ugotovi, da ni primerno uporabiti domačih cen in stroškov v državi izvoznici zaradi znatnega izkrivljanja v tej državi v smislu točke (b), se normalna vrednost računsko določi izključno na podlagi stroškov proizvodnje in prodaje, ki odražajo neizkrivljene cene ali referenčne vrednosti“ ter „vključuje neizkrivljen in razumen znesek za upravne, prodajne in splošne stroške ter za dobiček“. |
| --- | --- |

(68)

Vendar je v členu 2(6a)(a) osnovne uredbe navedeno, da „[č]e se [...] ugotovi, da ni primerno uporabiti domačih cen in stroškov v državi izvoznici zaradi znatnega izkrivljanja v tej državi v smislu točke (b), se normalna vrednost računsko določi izključno na podlagi stroškov proizvodnje in prodaje, ki odražajo neizkrivljene cene ali referenčne vrednosti“ ter „vključuje neizkrivljen in razumen znesek za upravne, prodajne in splošne stroške ter za dobiček“.

| (69) | Kot je podrobneje pojasnjeno v nadaljevanju, je Komisija v tej preiskavi sklenila, da je bila glede na razpoložljive dokaze in zaradi nesodelovanja kitajske vlade, kot je navedeno v uvodni izjavi 65, uporaba člena 2(6a) osnovne uredbe primerna. |
| --- | --- |

(69)

Kot je podrobneje pojasnjeno v nadaljevanju, je Komisija v tej preiskavi sklenila, da je bila glede na razpoložljive dokaze in zaradi nesodelovanja kitajske vlade, kot je navedeno v uvodni izjavi 65, uporaba člena 2(6a) osnovne uredbe primerna.

3.1.1   Obstoj znatnega izkrivljanja

Obstoj znatnega izkrivljanja

3.1.1.1   Uvod

Uvod

| (70) | V členu 2(6a)(b) osnovne uredbe je opredeljeno, da je znatno izkrivljanje „izkrivljanje, do katerega pride, kadar sporočene cene ali stroški, vključno s stroški surovin in energije, niso rezultat sil prostega trga, in sicer zaradi znatnega poseganja države. Pri ugotavljanju obstoja znatnega izkrivljanja se med drugim upošteva možni učinek enega ali več naslednjih elementov:






  — | ali zadevni trg večinoma oskrbujejo podjetja, ki delujejo v okviru lastništva, pod nadzorom ali pod nadzorom politik ali po navodilih organov države izvoznice; |
| --- | --- | --- |

(70)

V členu 2(6a)(b) osnovne uredbe je opredeljeno, da je znatno izkrivljanje „izkrivljanje, do katerega pride, kadar sporočene cene ali stroški, vključno s stroški surovin in energije, niso rezultat sil prostega trga, in sicer zaradi znatnega poseganja države. Pri ugotavljanju obstoja znatnega izkrivljanja se med drugim upošteva možni učinek enega ali več naslednjih elementov:

—

ali zadevni trg večinoma oskrbujejo podjetja, ki delujejo v okviru lastništva, pod nadzorom ali pod nadzorom politik ali po navodilih organov države izvoznice;

ali zadevni trg večinoma oskrbujejo podjetja, ki delujejo v okviru lastništva, pod nadzorom ali pod nadzorom politik ali po navodilih organov države izvoznice;

| — | ali prisotnost države v podjetjih državi omogoča, da vpliva na cene ali stroške; |
| --- | --- |

—

ali prisotnost države v podjetjih državi omogoča, da vpliva na cene ali stroške;

ali prisotnost države v podjetjih državi omogoča, da vpliva na cene ali stroške;

| — | ali javne politike ali ukrepi diskriminirajo v korist domačih dobaviteljev ali kako drugače vplivajo na sile prostega trga; |
| --- | --- |

—

ali javne politike ali ukrepi diskriminirajo v korist domačih dobaviteljev ali kako drugače vplivajo na sile prostega trga;

ali javne politike ali ukrepi diskriminirajo v korist domačih dobaviteljev ali kako drugače vplivajo na sile prostega trga;

| — | ali je prisotno pomanjkanje zakonodaje o stečaju, družbah ali lastnini, ali diskriminatorna uporaba ali nezadostno izvrševanje navedene zakonodaje; |
| --- | --- |

—

ali je prisotno pomanjkanje zakonodaje o stečaju, družbah ali lastnini, ali diskriminatorna uporaba ali nezadostno izvrševanje navedene zakonodaje;

ali je prisotno pomanjkanje zakonodaje o stečaju, družbah ali lastnini, ali diskriminatorna uporaba ali nezadostno izvrševanje navedene zakonodaje;

| — | ali so stroški plač izkrivljeni; |
| --- | --- |

—

ali so stroški plač izkrivljeni;

ali so stroški plač izkrivljeni;

| — | ali dostop do financiranja ponujajo institucije, ki izvajajo cilje javne politike ali kako drugače ne delujejo neodvisno od države.“ |
| --- | --- |

—

ali dostop do financiranja ponujajo institucije, ki izvajajo cilje javne politike ali kako drugače ne delujejo neodvisno od države.“

| (71) | V skladu s členom 2(6a)(b) osnovne uredbe se pri oceni obstoja znatnega izkrivljanja v smislu člena 2(6a)(a) med drugim upošteva neizčrpni seznam elementov iz prejšnje določbe. V skladu s členom 2(6a)(b) osnovne uredbe se pri ugotavljanju obstoja znatnega izkrivljanja upošteva možni učinek enega ali več teh elementov na cene in stroške zadevnega izdelka v državi izvoznici. Ker navedeni seznam ni kumulativen, za ugotovitev znatnega izkrivljanja ni treba upoštevati vseh elementov. Poleg tega se lahko za dokazovanje obstoja enega ali več elementov s seznama uporabijo iste dejanske okoliščine. Vendar je treba vsak sklep o znatnem izkrivljanju v smislu člena 2(6a)(a) oblikovati na podlagi vseh razpoložljivih dokazov. V splošni oceni obstoja izkrivljanja se lahko upoštevajo tudi splošne razmere in okoliščine v državi izvoznici, zlasti kadar temeljni elementi gospodarske in upravne ureditve države izvoznice vladi zagotavljajo znatne pristojnosti za tako poseganje v gospodarstvo, da cene in stroški niso rezultat nemotenega razvoja tržnih sil. |
| --- | --- |

(71)

V skladu s členom 2(6a)(b) osnovne uredbe se pri oceni obstoja znatnega izkrivljanja v smislu člena 2(6a)(a) med drugim upošteva neizčrpni seznam elementov iz prejšnje določbe. V skladu s členom 2(6a)(b) osnovne uredbe se pri ugotavljanju obstoja znatnega izkrivljanja upošteva možni učinek enega ali več teh elementov na cene in stroške zadevnega izdelka v državi izvoznici. Ker navedeni seznam ni kumulativen, za ugotovitev znatnega izkrivljanja ni treba upoštevati vseh elementov. Poleg tega se lahko za dokazovanje obstoja enega ali več elementov s seznama uporabijo iste dejanske okoliščine. Vendar je treba vsak sklep o znatnem izkrivljanju v smislu člena 2(6a)(a) oblikovati na podlagi vseh razpoložljivih dokazov. V splošni oceni obstoja izkrivljanja se lahko upoštevajo tudi splošne razmere in okoliščine v državi izvoznici, zlasti kadar temeljni elementi gospodarske in upravne ureditve države izvoznice vladi zagotavljajo znatne pristojnosti za tako poseganje v gospodarstvo, da cene in stroški niso rezultat nemotenega razvoja tržnih sil.

| (72) | V členu 2(6a)(c) osnovne uredbe je določeno, da „[k]adar ima Komisija utemeljene informacije glede morebitnega obstoja znatnega izkrivljanja v smislu točke (b) v posamezni državi ali posameznem sektorju v tej državi in če je to ustrezno za učinkovito uporabo te uredbe, Komisija pripravi, objavi in redno posodablja poročilo, v katerem opiše tržne razmere iz točke (b) v tej državi ali sektorju“. |
| --- | --- |

(72)

V členu 2(6a)(c) osnovne uredbe je določeno, da „[k]adar ima Komisija utemeljene informacije glede morebitnega obstoja znatnega izkrivljanja v smislu točke (b) v posamezni državi ali posameznem sektorju v tej državi in če je to ustrezno za učinkovito uporabo te uredbe, Komisija pripravi, objavi in redno posodablja poročilo, v katerem opiše tržne razmere iz točke (b) v tej državi ali sektorju“.

| (73) | Na podlagi te določbe je Komisija pripravila poročilo o LRK (v nadaljnjem besedilu: poročilo) (11), v katerem je zbrala informacije o znatnem poseganju države na številnih ravneh gospodarstva, vključno z določenim izkrivljanjem pri številnih ključnih proizvodnih dejavnikih (kot so zemljišče, energija, kapital, surovine in delo) in v določenih sektorjih (kot so kemikalije). Poročilo je bilo v spis o preiskavi vključeno ob njenem začetku. Zainteresirane strani so bile pozvane, naj na začetku preiskave dokaze v spisu preiskave, ki so vključevali poročilo, izpodbijajo, predložijo pripombe v zvezi z njimi ali jih dopolnijo. |
| --- | --- |

(73)

Na podlagi te določbe je Komisija pripravila poročilo o LRK (v nadaljnjem besedilu: poročilo) (11), v katerem je zbrala informacije o znatnem poseganju države na številnih ravneh gospodarstva, vključno z določenim izkrivljanjem pri številnih ključnih proizvodnih dejavnikih (kot so zemljišče, energija, kapital, surovine in delo) in v določenih sektorjih (kot so kemikalije). Poročilo je bilo v spis o preiskavi vključeno ob njenem začetku. Zainteresirane strani so bile pozvane, naj na začetku preiskave dokaze v spisu preiskave, ki so vključevali poročilo, izpodbijajo, predložijo pripombe v zvezi z njimi ali jih dopolnijo.

11

| (74) | V pritožbi so bili predloženi dodatni dokazi o znatnih izkrivljanjih v sektorju kablov iz optičnih vlaken v smislu člena 2(6a)(b), ki dopolnjujejo poročilo. Pritožnik je predložil dokaze, da izkrivljanja, navedena v poročilu, zlasti visoke ravni vmešavanja države v vrednostno verigo kablov iz optičnih vlaken, tj. vmešavanje v sektor kablov iz optičnih vlaken in sektorje, povezane s proizvodnjo kablov iz optičnih vlaken, zlasti sektorje vložkov in proizvodne dejavnike, vplivajo (vsaj potencialno) na proizvodnjo in prodajo zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(74)

V pritožbi so bili predloženi dodatni dokazi o znatnih izkrivljanjih v sektorju kablov iz optičnih vlaken v smislu člena 2(6a)(b), ki dopolnjujejo poročilo. Pritožnik je predložil dokaze, da izkrivljanja, navedena v poročilu, zlasti visoke ravni vmešavanja države v vrednostno verigo kablov iz optičnih vlaken, tj. vmešavanje v sektor kablov iz optičnih vlaken in sektorje, povezane s proizvodnjo kablov iz optičnih vlaken, zlasti sektorje vložkov in proizvodne dejavnike, vplivajo (vsaj potencialno) na proizvodnjo in prodajo zadevnega izdelka.

| (75) | Komisija je proučila, ali je primerno uporabiti domače cene in stroške v LRK ali ne, ker obstajajo znatna izkrivljanja v smislu člena 2(6a)(b) osnovne uredbe. To je storila na podlagi razpoložljivih dokazov v spisu, vključno z dokazi v poročilu, ki temeljijo na javno dostopnih virih, zlasti kitajski zakonodaji, objavljenih uradnih kitajskih političnih dokumentih, poročilih, ki so jih objavile mednarodne organizacije, in študijah/člankih priznanih akademikov, izrecno navedenih v poročilu. Navedena analiza je zajemala pregled znatnih poseganj države v gospodarstvo na splošno in posebne razmere na trgu v zadevnem sektorju, vključno z zadevnim izdelkom. Komisija je te dokazne elemente dodatno dopolnila z lastno raziskavo o različnih merilih, relevantnih za potrditev obstoja znatnih izkrivljanj v LRK, kar je bilo ugotovljeno tudi v njenih prejšnjih preiskavah v zvezi s tem. |
| --- | --- |

(75)

Komisija je proučila, ali je primerno uporabiti domače cene in stroške v LRK ali ne, ker obstajajo znatna izkrivljanja v smislu člena 2(6a)(b) osnovne uredbe. To je storila na podlagi razpoložljivih dokazov v spisu, vključno z dokazi v poročilu, ki temeljijo na javno dostopnih virih, zlasti kitajski zakonodaji, objavljenih uradnih kitajskih političnih dokumentih, poročilih, ki so jih objavile mednarodne organizacije, in študijah/člankih priznanih akademikov, izrecno navedenih v poročilu. Navedena analiza je zajemala pregled znatnih poseganj države v gospodarstvo na splošno in posebne razmere na trgu v zadevnem sektorju, vključno z zadevnim izdelkom. Komisija je te dokazne elemente dodatno dopolnila z lastno raziskavo o različnih merilih, relevantnih za potrditev obstoja znatnih izkrivljanj v LRK, kar je bilo ugotovljeno tudi v njenih prejšnjih preiskavah v zvezi s tem.

3.1.1.2   Znatna izkrivljanja, ki vplivajo na domače cene in stroške v LRK

Znatna izkrivljanja, ki vplivajo na domače cene in stroške v LRK

| (76) | Kitajski gospodarski sistem temelji na konceptu t. i. socialističnega tržnega gospodarstva. Navedeni koncept je vključen v kitajsko ustavo in določa gospodarsko upravljanje LRK. Osrednje načelo je, da so „sredstva proizvodnje v socialistični javni lasti, tj. lasti celotnega ljudstva in skupni lasti delovnega ljudstva“. Gospodarstvo v državni lasti je „vodilna sila nacionalnega gospodarstva“, država pa je pristojna za „zagotavljanje njegove konsolidacije in rasti“ (12). Splošna ureditev kitajskega gospodarstva zato ne le omogoča znatna poseganja države v gospodarstvo, temveč je država za taka poseganja tudi izrecno pooblaščena. Pojem prevlade javnega lastništva nad zasebnim je prisoten v celotnem pravnem sistemu in je posebej poudarjen kot splošno načelo v vseh osrednjih zakonodajnih aktih. Odličen primer je kitajsko stvarno pravo, ki se sklicuje na začetno fazo socializma in državi zaupa ohranjanje temeljnega gospodarskega sistema, v katerem ima vodilno vlogo javno lastništvo. Dopuščajo se tudi druge oblike lastništva, pravo pa jim omogoča, da se razvijajo vzporedno z državnim lastništvom (13). |
| --- | --- |

(76)

Kitajski gospodarski sistem temelji na konceptu t. i. socialističnega tržnega gospodarstva. Navedeni koncept je vključen v kitajsko ustavo in določa gospodarsko upravljanje LRK. Osrednje načelo je, da so „sredstva proizvodnje v socialistični javni lasti, tj. lasti celotnega ljudstva in skupni lasti delovnega ljudstva“. Gospodarstvo v državni lasti je „vodilna sila nacionalnega gospodarstva“, država pa je pristojna za „zagotavljanje njegove konsolidacije in rasti“ (12). Splošna ureditev kitajskega gospodarstva zato ne le omogoča znatna poseganja države v gospodarstvo, temveč je država za taka poseganja tudi izrecno pooblaščena. Pojem prevlade javnega lastništva nad zasebnim je prisoten v celotnem pravnem sistemu in je posebej poudarjen kot splošno načelo v vseh osrednjih zakonodajnih aktih. Odličen primer je kitajsko stvarno pravo, ki se sklicuje na začetno fazo socializma in državi zaupa ohranjanje temeljnega gospodarskega sistema, v katerem ima vodilno vlogo javno lastništvo. Dopuščajo se tudi druge oblike lastništva, pravo pa jim omogoča, da se razvijajo vzporedno z državnim lastništvom (13).

12

13

| (77) | Poleg tega se socialistično tržno gospodarstvo na podlagi kitajskega prava razvija pod vodstvom Kitajske komunistične partije (v nadaljnjem besedilu: KKP). Strukturi kitajske države in KKP se prepletata na vseh ravneh (pravni, institucionalni, osebni) in tvorita superstrukturo, v kateri ni mogoče razlikovati med vlogo KKP in vlogo države. S spremembo kitajske ustave marca 2018 je bila še bolj poudarjena vodilna vloga KKP, ki je bila ponovno potrjena v besedilu člena 1 ustave. Za obstoječim prvim stavkom določbe: „[s]ocialistični sistem je temeljni sistem Ljudske republike Kitajske“ je bil vstavljen nov drugi stavek, ki se glasi: „[g]lavna lastnost socializma s kitajskimi značilnostmi je vodstvo Komunistične partije Kitajske“ (14). To kaže na nesporen in vse večji nadzor KKP nad gospodarskim sistemom LRK. To vodstvo in nadzor sta neločljivo povezana s kitajskim sistemom in močno presegata položaj, ki je običajen v drugih državah, v katerih vlade izvajajo splošni makroekonomski nadzor znotraj meja, v katerih delujejo sile prostega trga. |
| --- | --- |

(77)

Poleg tega se socialistično tržno gospodarstvo na podlagi kitajskega prava razvija pod vodstvom Kitajske komunistične partije (v nadaljnjem besedilu: KKP). Strukturi kitajske države in KKP se prepletata na vseh ravneh (pravni, institucionalni, osebni) in tvorita superstrukturo, v kateri ni mogoče razlikovati med vlogo KKP in vlogo države. S spremembo kitajske ustave marca 2018 je bila še bolj poudarjena vodilna vloga KKP, ki je bila ponovno potrjena v besedilu člena 1 ustave. Za obstoječim prvim stavkom določbe: „[s]ocialistični sistem je temeljni sistem Ljudske republike Kitajske“ je bil vstavljen nov drugi stavek, ki se glasi: „[g]lavna lastnost socializma s kitajskimi značilnostmi je vodstvo Komunistične partije Kitajske“ (14). To kaže na nesporen in vse večji nadzor KKP nad gospodarskim sistemom LRK. To vodstvo in nadzor sta neločljivo povezana s kitajskim sistemom in močno presegata položaj, ki je običajen v drugih državah, v katerih vlade izvajajo splošni makroekonomski nadzor znotraj meja, v katerih delujejo sile prostega trga.

14

| (78) | Kitajska država izvaja interventno ekonomsko politiko pri uresničevanju ciljev, ki sovpadajo s političnim programom KKP in ne izražajo prevladujočih gospodarskih razmer na prostem trgu (15). Orodja interventne gospodarske politike, ki jih uporabljajo kitajski organi, so raznolika ter med drugim vključujejo tudi sistem načrtovanja industrijskih dejavnosti, finančni sistem ter tudi druga sredstva, s katerimi država deluje na trgu in vpliva nanj, kot na primer z javnimi naložbami in naročili. |
| --- | --- |

(78)

Kitajska država izvaja interventno ekonomsko politiko pri uresničevanju ciljev, ki sovpadajo s političnim programom KKP in ne izražajo prevladujočih gospodarskih razmer na prostem trgu (15). Orodja interventne gospodarske politike, ki jih uporabljajo kitajski organi, so raznolika ter med drugim vključujejo tudi sistem načrtovanja industrijskih dejavnosti, finančni sistem ter tudi druga sredstva, s katerimi država deluje na trgu in vpliva nanj, kot na primer z javnimi naložbami in naročili.

15

| (79) | Prvič, usmeritev kitajskega gospodarstva je na ravni splošnega upravnega nadzora urejena z zapletenim sistemom načrtovanja industrijskih dejavnosti, ki vpliva na vse gospodarske dejavnosti v državi. Vsi ti načrti zajemajo celovito in zapleteno matriko sektorjev in medsektorskih politik ter so prisotni na vseh ravneh upravljanja. Načrti na ravni provinc so podrobni, medtem ko so v načrtih na nacionalni ravni določeni širši cilji. V načrtih so opredeljeni tudi sredstva za podporo ustreznim industrijam/sektorjem in časovni okviri, v katerih je treba doseči cilje. Nekateri načrti še vedno vsebujejo izrecne cilje glede rezultatov, ki so bili stalnica v prejšnjih ciklih načrtovanja. V načrtih so posamezni industrijski sektorji in/ali projekti izpostavljeni kot (pozitivne ali negativne) prednostne naloge v skladu s prednostnimi nalogami vlade in so jim dodeljeni posebni razvojni cilji (posodobitev industrije, mednarodna širitev itd.). Gospodarski subjekti, tj. zasebni in tisti v lasti države, morajo učinkovito prilagoditi svoje poslovne dejavnosti v skladu z dejanskimi razmerami, ki se uvajajo s sistemom načrtovanja. Razlog za to ni zgolj zavezujoča narava načrtov, ampak tudi to, da ustrezni kitajski organi na vseh ravneh upravljanja spoštujejo sistem načrtov in skladno s tem uporabljajo podeljena pooblastila, s čimer gospodarske subjekte spodbujajo, da upoštevajo prednostne naloge, določene v načrtih (glej tudi oddelek 3.1.1.5 spodaj) (16). |
| --- | --- |

(79)

Prvič, usmeritev kitajskega gospodarstva je na ravni splošnega upravnega nadzora urejena z zapletenim sistemom načrtovanja industrijskih dejavnosti, ki vpliva na vse gospodarske dejavnosti v državi. Vsi ti načrti zajemajo celovito in zapleteno matriko sektorjev in medsektorskih politik ter so prisotni na vseh ravneh upravljanja. Načrti na ravni provinc so podrobni, medtem ko so v načrtih na nacionalni ravni določeni širši cilji. V načrtih so opredeljeni tudi sredstva za podporo ustreznim industrijam/sektorjem in časovni okviri, v katerih je treba doseči cilje. Nekateri načrti še vedno vsebujejo izrecne cilje glede rezultatov, ki so bili stalnica v prejšnjih ciklih načrtovanja. V načrtih so posamezni industrijski sektorji in/ali projekti izpostavljeni kot (pozitivne ali negativne) prednostne naloge v skladu s prednostnimi nalogami vlade in so jim dodeljeni posebni razvojni cilji (posodobitev industrije, mednarodna širitev itd.). Gospodarski subjekti, tj. zasebni in tisti v lasti države, morajo učinkovito prilagoditi svoje poslovne dejavnosti v skladu z dejanskimi razmerami, ki se uvajajo s sistemom načrtovanja. Razlog za to ni zgolj zavezujoča narava načrtov, ampak tudi to, da ustrezni kitajski organi na vseh ravneh upravljanja spoštujejo sistem načrtov in skladno s tem uporabljajo podeljena pooblastila, s čimer gospodarske subjekte spodbujajo, da upoštevajo prednostne naloge, določene v načrtih (glej tudi oddelek 3.1.1.5 spodaj) (16).

16

| (80) | Drugič, kar zadeva dodelitev finančnih sredstev, v finančnem sistemu LRK prevladujejo poslovne banke v državni lasti. Te banke se morajo pri oblikovanju in izvajanju svoje posojilne politike usklajevati z vladnimi cilji na področju industrijske politike in ne predvsem ocenjevati ekonomskih prednosti določenega projekta (glej tudi oddelek 3.1.1.8) (17). Enako velja za druge sestavne dele kitajskega finančnega sistema, kot so borzni trgi, trgi obveznic, trgi zasebnega kapitala itd. Prav tako so ti deli finančnega sektorja razen bančnega sektorja institucionalno in operativno vzpostavljeni na način, ki ni usmerjen k čim učinkovitejšemu delovanju finančnih trgov, temveč k zagotavljanju nadzora ter omogočanju poseganja države in KKP (18). |
| --- | --- |

(80)

Drugič, kar zadeva dodelitev finančnih sredstev, v finančnem sistemu LRK prevladujejo poslovne banke v državni lasti. Te banke se morajo pri oblikovanju in izvajanju svoje posojilne politike usklajevati z vladnimi cilji na področju industrijske politike in ne predvsem ocenjevati ekonomskih prednosti določenega projekta (glej tudi oddelek 3.1.1.8) (17). Enako velja za druge sestavne dele kitajskega finančnega sistema, kot so borzni trgi, trgi obveznic, trgi zasebnega kapitala itd. Prav tako so ti deli finančnega sektorja razen bančnega sektorja institucionalno in operativno vzpostavljeni na način, ki ni usmerjen k čim učinkovitejšemu delovanju finančnih trgov, temveč k zagotavljanju nadzora ter omogočanju poseganja države in KKP (18).

17

18

| (81) | Tretjič, kar zadeva uporabo različnih državnih in zakonodajnih instrumentov, država v gospodarstvo posega na več načinov. Na primer pravila o javnem naročanju se redno uporabljajo za doseganje ciljev politike, ki pa ne vključujejo gospodarske učinkovitosti, in s tem spodkopavajo tržna načela na tem področju. Zakonodaja, ki se uporablja, posebej določa, da se javno naročanje izvaja zaradi lažjega doseganja ciljev, ki jih oblikujejo državne politike. Vendar narava teh ciljev še vedno ni opredeljena, zato imajo organi odločanja na voljo široko polje proste presoje (19). Podobno kitajska vlada na področju naložb ohranja znaten nadzor in vpliv nad namembnostjo in obsežnostjo državnih in zasebnih naložb. Organi uporabljajo preglede naložb ter različne spodbude, omejitve in prepovedi v zvezi z naložbami kot pomembno orodje za podpiranje ciljev industrijske politike, na primer ohranjanje državnega nadzora nad ključnimi sektorji ali krepitev domače industrije (20). |
| --- | --- |

(81)

Tretjič, kar zadeva uporabo različnih državnih in zakonodajnih instrumentov, država v gospodarstvo posega na več načinov. Na primer pravila o javnem naročanju se redno uporabljajo za doseganje ciljev politike, ki pa ne vključujejo gospodarske učinkovitosti, in s tem spodkopavajo tržna načela na tem področju. Zakonodaja, ki se uporablja, posebej določa, da se javno naročanje izvaja zaradi lažjega doseganja ciljev, ki jih oblikujejo državne politike. Vendar narava teh ciljev še vedno ni opredeljena, zato imajo organi odločanja na voljo široko polje proste presoje (19). Podobno kitajska vlada na področju naložb ohranja znaten nadzor in vpliv nad namembnostjo in obsežnostjo državnih in zasebnih naložb. Organi uporabljajo preglede naložb ter različne spodbude, omejitve in prepovedi v zvezi z naložbami kot pomembno orodje za podpiranje ciljev industrijske politike, na primer ohranjanje državnega nadzora nad ključnimi sektorji ali krepitev domače industrije (20).

19

20

| (82) | Kitajski ekonomski model torej temelji na nekaterih temeljnih načelih, ki omogočajo in spodbujajo različna poseganja države. Taka znatna poseganja države so v nasprotju s prostim delovanjem tržnih sil, kar povzroča izkrivljanje učinkovitega dodeljevanja sredstev v skladu s tržnimi načeli (21). |
| --- | --- |

(82)

Kitajski ekonomski model torej temelji na nekaterih temeljnih načelih, ki omogočajo in spodbujajo različna poseganja države. Taka znatna poseganja države so v nasprotju s prostim delovanjem tržnih sil, kar povzroča izkrivljanje učinkovitega dodeljevanja sredstev v skladu s tržnimi načeli (21).

21

3.1.1.3   Znatna izkrivljanja v skladu s členom 2(6a)(b), prva alinea, osnovne uredbe: zadevni trg v veliki meri oskrbujejo podjetja, ki delujejo v okviru lastništva, pod nadzorom ali pod nadzorom politik ali po navodilih organov države izvoznice

Znatna izkrivljanja v skladu s členom 2(6a)(b), prva alinea, osnovne uredbe: zadevni trg v veliki meri oskrbujejo podjetja, ki delujejo v okviru lastništva, pod nadzorom ali pod nadzorom politik ali po navodilih organov države izvoznice

| (83) | V LRK so podjetja, ki delujejo v okviru lastništva, pod nadzorom in/ali pod nadzorom politik ali po navodilih države, bistveni del gospodarstva. |
| --- | --- |

(83)

V LRK so podjetja, ki delujejo v okviru lastništva, pod nadzorom in/ali pod nadzorom politik ali po navodilih države, bistveni del gospodarstva.

| (84) | Kitajska vlada in KKP vzdržujeta strukture, ki zagotavljajo njun nadaljnji vpliv na podjetja, zlasti podjetja v državni lasti. Država (in v številnih pogledih tudi KKP) ni samo dejavno vključena v oblikovanje splošnih ekonomskih politik v posameznih podjetjih v državni lasti in nadzor nad njihovim izvajanjem, temveč tudi uveljavlja svoje pravice do sodelovanja pri operativnem odločanju v teh podjetjih. To se običajno izvaja s kroženjem kadrov med vladnimi organi in podjetji v državni lasti, s prisotnostjo članov stranke v izvršnih organih podjetij v državni lasti in strankarskih celic v družbah (glej tudi oddelek 3.1.1.4) ter oblikovanjem korporacijske strukture v sektorju podjetij v državni lasti (22). V zameno imajo podjetja v državni lasti poseben status v kitajskem gospodarstvu, ki vključuje številne gospodarske koristi, zlasti zaščito pred konkurenco in preferenčni dostop do ustreznih vložkov, vključno s financiranjem (23). Elementi, ki kažejo na obstoj državnega nadzora ali vpliva na podjetja v sektorju kablov iz optičnih vlaken, so podrobneje opredeljeni v oddelkih 3.1.1.4 in 3.1.1.5 spodaj. |
| --- | --- |

(84)

Kitajska vlada in KKP vzdržujeta strukture, ki zagotavljajo njun nadaljnji vpliv na podjetja, zlasti podjetja v državni lasti. Država (in v številnih pogledih tudi KKP) ni samo dejavno vključena v oblikovanje splošnih ekonomskih politik v posameznih podjetjih v državni lasti in nadzor nad njihovim izvajanjem, temveč tudi uveljavlja svoje pravice do sodelovanja pri operativnem odločanju v teh podjetjih. To se običajno izvaja s kroženjem kadrov med vladnimi organi in podjetji v državni lasti, s prisotnostjo članov stranke v izvršnih organih podjetij v državni lasti in strankarskih celic v družbah (glej tudi oddelek 3.1.1.4) ter oblikovanjem korporacijske strukture v sektorju podjetij v državni lasti (22). V zameno imajo podjetja v državni lasti poseben status v kitajskem gospodarstvu, ki vključuje številne gospodarske koristi, zlasti zaščito pred konkurenco in preferenčni dostop do ustreznih vložkov, vključno s financiranjem (23). Elementi, ki kažejo na obstoj državnega nadzora ali vpliva na podjetja v sektorju kablov iz optičnih vlaken, so podrobneje opredeljeni v oddelkih 3.1.1.4 in 3.1.1.5 spodaj.

22

23

| (85) | Posebej v vrednostni verigi kablov iz optičnih vlaken ima kitajska vlada v lasti deleže v številnih družbah, ki jih tudi nadzoruje. |
| --- | --- |

(85)

Posebej v vrednostni verigi kablov iz optičnih vlaken ima kitajska vlada v lasti deleže v številnih družbah, ki jih tudi nadzoruje.

| (86) | Komisija je ugotovila, da najmanj en glavni proizvajalec kablov iz optičnih vlaken – družba FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd (v nadaljnjem besedilu: družba FTT) (24) – priznava, da ga v celoti nadzoruje komisija državnega sveta za nadzor in upravljanje premoženja v državni lasti (SASAC) (25), torej subjekt v državni lasti. Čeprav družbo FTT nadzoruje država, pa je tudi večinski lastnik drugih proizvajalcev kablov iz optičnih vlaken, kot so Changchun Fiberhome Technologies, Chengdu Datang Cable, Fiberhome Marine Network Equipment, Xinjiang Fiberhome Optical Communications. Tudi za drugega proizvajalca kablov iz optičnih vlaken – družbo Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication – se je ugotovilo, da ga nadzoruje FTT, torej ga prav tako nadzoruje država. |
| --- | --- |

(86)

Komisija je ugotovila, da najmanj en glavni proizvajalec kablov iz optičnih vlaken – družba FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd (v nadaljnjem besedilu: družba FTT) (24) – priznava, da ga v celoti nadzoruje komisija državnega sveta za nadzor in upravljanje premoženja v državni lasti (SASAC) (25), torej subjekt v državni lasti. Čeprav družbo FTT nadzoruje država, pa je tudi večinski lastnik drugih proizvajalcev kablov iz optičnih vlaken, kot so Changchun Fiberhome Technologies, Chengdu Datang Cable, Fiberhome Marine Network Equipment, Xinjiang Fiberhome Optical Communications. Tudi za drugega proizvajalca kablov iz optičnih vlaken – družbo Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication – se je ugotovilo, da ga nadzoruje FTT, torej ga prav tako nadzoruje država.

24

25

| (87) | Kitajska vlada družb ne nadzoruje le neposredno, temveč tudi vpliva na družbe v zasebni lasti v LRK. Kot je med preiskavo potrdil en vzorčeni proizvajalec izvoznik, je bilo ugotovljeno tudi, da je država, neposredno ali posredno (tj. prek različnih subjektov v državni lasti, kot so: Kitajska banka, Industrijska in poslovna banka Kitajske, Kitajska kmetijska banka, Kitajska razvojna banka, Changshu City Development Investment Co. ali Šanghajski investicijski sklad za finančni razvoj) imetnica deležev v številnih družbah proizvajalkah kablov iz optičnih vlaken. Opozoriti je treba, da med slednjimi izstopa družba Yangtze Optical Fiber and Cable (v nadaljnjem besedilu: družba YOFC), saj je 39 % družbe v lasti vlagateljev pod nadzorom države (26). Ta družba je velika domača proizvajalka in tudi velika izvoznica zadevnega izdelka v EU. |
| --- | --- |

(87)

Kitajska vlada družb ne nadzoruje le neposredno, temveč tudi vpliva na družbe v zasebni lasti v LRK. Kot je med preiskavo potrdil en vzorčeni proizvajalec izvoznik, je bilo ugotovljeno tudi, da je država, neposredno ali posredno (tj. prek različnih subjektov v državni lasti, kot so: Kitajska banka, Industrijska in poslovna banka Kitajske, Kitajska kmetijska banka, Kitajska razvojna banka, Changshu City Development Investment Co. ali Šanghajski investicijski sklad za finančni razvoj) imetnica deležev v številnih družbah proizvajalkah kablov iz optičnih vlaken. Opozoriti je treba, da med slednjimi izstopa družba Yangtze Optical Fiber and Cable (v nadaljnjem besedilu: družba YOFC), saj je 39 % družbe v lasti vlagateljev pod nadzorom države (26). Ta družba je velika domača proizvajalka in tudi velika izvoznica zadevnega izdelka v EU.

26

| (88) | V zvezi s proizvajalci kablov iz optičnih vlaken v zasebni lasti je Komisija ugotovila tudi, da so v primeru najmanj dveh – družbe Jiangsu Zhongtian Technology (v nadaljnjem besedilu: skupina ZTT) (27) in skupine Hengtong – obvladujoči (zasebni) delničarji povezani s KKP in zasedajo partijske položaje (glej uvodno izjavo 104). |
| --- | --- |

(88)

V zvezi s proizvajalci kablov iz optičnih vlaken v zasebni lasti je Komisija ugotovila tudi, da so v primeru najmanj dveh – družbe Jiangsu Zhongtian Technology (v nadaljnjem besedilu: skupina ZTT) (27) in skupine Hengtong – obvladujoči (zasebni) delničarji povezani s KKP in zasedajo partijske položaje (glej uvodno izjavo 104).

27

| (89) | Kar zadeva proizvajalce vložkov za proizvodnjo kablov iz optičnih vlaken, je ena od surovin za proizvodnjo kablov iz optičnih vlaken aramidna preja. Komisija je v zvezi s to ugotovila tudi precejšnje vmešavanje države v sektor aramida. Družba Yantai Tayho Advanced Materials (YTAM) je ena od ključnih proizvajalcev aramidnih vlaken v LRK (28). Obvladujoči delničar družbe YTAM je skupina Yantai Guofeng Investment Holdings Group (29), čeprav je slednja v celoti v lasti družbe Yantai SASAC (30), kar pomeni, da je družba YTAM pod popolnim nadzorom državnih organov. Druga pomembna proizvajalca aramidnih vlaken v LRK sta družba Sinopec Yizheng Chemical Fibre Company (31) (hčerinska družba skupine Sinopec v državni lasti (32)) ali podjetje Sinochem v državni lasti (33). |
| --- | --- |

(89)

Kar zadeva proizvajalce vložkov za proizvodnjo kablov iz optičnih vlaken, je ena od surovin za proizvodnjo kablov iz optičnih vlaken aramidna preja. Komisija je v zvezi s to ugotovila tudi precejšnje vmešavanje države v sektor aramida. Družba Yantai Tayho Advanced Materials (YTAM) je ena od ključnih proizvajalcev aramidnih vlaken v LRK (28). Obvladujoči delničar družbe YTAM je skupina Yantai Guofeng Investment Holdings Group (29), čeprav je slednja v celoti v lasti družbe Yantai SASAC (30), kar pomeni, da je družba YTAM pod popolnim nadzorom državnih organov. Druga pomembna proizvajalca aramidnih vlaken v LRK sta družba Sinopec Yizheng Chemical Fibre Company (31) (hčerinska družba skupine Sinopec v državni lasti (32)) ali podjetje Sinochem v državni lasti (33).

28

29

30

31

32

33

| (90) | Proizvodnja kablov iz optičnih vlaken vključuje tudi uporabo kemičnih vložkov, kot so: polietilen nizke, srednje in visoke gostote ali polibutilen tereftalat. Te snovi so kemične spojine, ki se pridobivajo s kemičnimi postopki. Številne kemične spojine se uporabljajo tudi za proizvodnjo predoblik pri izvoru optičnega vlakna. Zato se lahko proizvajalci teh vložkov štejejo tudi za dejavne udeležence v kitajski kemijski industriji. V zvezi s to industrijo je Komisija ugotovila, da so leta 2015 v skladu z nacionalnimi statističnimi podatki podjetja v državni lasti predstavljala 52 % skupnih sredstev kemijskih družb (34). Podjetja v državni lasti, predvsem velika centralna podjetja, imajo tradicionalno prevladujočo vlogo v kemijski industriji LRK zaradi oligopolnega položaja pri nabavi surovin, enostavnega dostopa do vladnih sredstev (finančna sredstva, posojila, zemljišča itd.) in močnega vpliva na odločanje vlade. V zvezi s tem je Komisija konkretno ugotovila, da so nekateri ključni proizvajalci polietilena visoke gostote v LRK, kot so PetroChina, Sinopec Maoming Petrochemical Corporation, China National Offshore Oil Corporation (35), podjetja v državni lasti. |
| --- | --- |

(90)

Proizvodnja kablov iz optičnih vlaken vključuje tudi uporabo kemičnih vložkov, kot so: polietilen nizke, srednje in visoke gostote ali polibutilen tereftalat. Te snovi so kemične spojine, ki se pridobivajo s kemičnimi postopki. Številne kemične spojine se uporabljajo tudi za proizvodnjo predoblik pri izvoru optičnega vlakna. Zato se lahko proizvajalci teh vložkov štejejo tudi za dejavne udeležence v kitajski kemijski industriji. V zvezi s to industrijo je Komisija ugotovila, da so leta 2015 v skladu z nacionalnimi statističnimi podatki podjetja v državni lasti predstavljala 52 % skupnih sredstev kemijskih družb (34). Podjetja v državni lasti, predvsem velika centralna podjetja, imajo tradicionalno prevladujočo vlogo v kemijski industriji LRK zaradi oligopolnega položaja pri nabavi surovin, enostavnega dostopa do vladnih sredstev (finančna sredstva, posojila, zemljišča itd.) in močnega vpliva na odločanje vlade. V zvezi s tem je Komisija konkretno ugotovila, da so nekateri ključni proizvajalci polietilena visoke gostote v LRK, kot so PetroChina, Sinopec Maoming Petrochemical Corporation, China National Offshore Oil Corporation (35), podjetja v državni lasti.

34

35

| (91) | Poleg tega se pri proizvodnji kablov iz optičnih vlaken uporabljajo nekatere surovine iz jekla, kot so nekatere vrste jeklene žice ali jeklenih trakov. V tem smislu ohranja kitajska vlada znatno stopnjo lastništva v jeklarskem sektorju. Medtem ko je nominalno število podjetij v državni lasti in zasebnih podjetij skoraj enako, so med petimi kitajskimi proizvajalci jekla, ki so uvrščeni med 10 vodilnih proizvajalcev jekla na svetu, štiri podjetja v državni lasti (36). Čeprav je deset vodilnih proizvajalcev leta 2016 predstavljalo samo okrog 36 % celotne industrijske proizvodnje, je kitajska vlada istega leta določila cilj, da do leta 2025 konsolidira 60 do 70 % proizvodnje železa in jekla v približno desetih velikih družbah (37). To namero je ponovila aprila 2019, ko je napovedala objavo smernic o konsolidaciji jeklarske industrije (38). Posledica take konsolidacije so lahko prisilne združitve dobičkonosnih zasebnih družb z neuspešnimi podjetji v državni lasti (39). Leta 2016 sta bila na primer združena proizvajalca jekla Baosteel Group Corp. in Wuhan Iron & Steel Group Corp., s čimer je nastal drug največji proizvajalec jekla na svetu (40). Glavni proizvajalci nerjavnega jekla so v državni lasti, na primer Tisco, Baosteel, Ansteel Lianzhong, Jiujuan Iron and Steel in Tangshan. |
| --- | --- |

(91)

Poleg tega se pri proizvodnji kablov iz optičnih vlaken uporabljajo nekatere surovine iz jekla, kot so nekatere vrste jeklene žice ali jeklenih trakov. V tem smislu ohranja kitajska vlada znatno stopnjo lastništva v jeklarskem sektorju. Medtem ko je nominalno število podjetij v državni lasti in zasebnih podjetij skoraj enako, so med petimi kitajskimi proizvajalci jekla, ki so uvrščeni med 10 vodilnih proizvajalcev jekla na svetu, štiri podjetja v državni lasti (36). Čeprav je deset vodilnih proizvajalcev leta 2016 predstavljalo samo okrog 36 % celotne industrijske proizvodnje, je kitajska vlada istega leta določila cilj, da do leta 2025 konsolidira 60 do 70 % proizvodnje železa in jekla v približno desetih velikih družbah (37). To namero je ponovila aprila 2019, ko je napovedala objavo smernic o konsolidaciji jeklarske industrije (38). Posledica take konsolidacije so lahko prisilne združitve dobičkonosnih zasebnih družb z neuspešnimi podjetji v državni lasti (39). Leta 2016 sta bila na primer združena proizvajalca jekla Baosteel Group Corp. in Wuhan Iron & Steel Group Corp., s čimer je nastal drug največji proizvajalec jekla na svetu (40). Glavni proizvajalci nerjavnega jekla so v državni lasti, na primer Tisco, Baosteel, Ansteel Lianzhong, Jiujuan Iron and Steel in Tangshan.

36

37

38

39

40

| (92) | Zaradi precejšnjega poseganja države v sektorje vložkov na trgu kablov iz optičnih vlaken (npr. v sektor jekla, v kemijske vrednostne verige ali z nadzorom države nad nekaterimi vodilnimi podjetji za proizvodnjo aramida) ter dejstva, da – kot je Komisija ugotovila – nekatere proizvajalce kablov iz optičnih vlaken nadzoruje država ali so v njeni neposredni ali posredni lasti ali so pod vplivom države (npr. s prisotnostjo KKP v podjetjih), se zanašajo na njeno podporo in v nekaterih primerih izvajajo ideologijo KKP, se proizvajalcem v državni lasti ali pod njenim nadzorom in tudi zasebnim proizvajalcem kablov iz optičnih vlaken onemogoča delovanje pod tržnimi pogoji. Podjetja v javni in zasebni lasti, ki se ukvarjajo s proizvodnjo kablov iz optičnih vlaken in vložkov, uporabljenih pri njegovi proizvodnji, so prav tako pod neposrednim ali posrednim nadzorom politike, zanje pa se uporabljajo navodila, kot je opredeljeno v oddelku 3.1.1.5 v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(92)

Zaradi precejšnjega poseganja države v sektorje vložkov na trgu kablov iz optičnih vlaken (npr. v sektor jekla, v kemijske vrednostne verige ali z nadzorom države nad nekaterimi vodilnimi podjetji za proizvodnjo aramida) ter dejstva, da – kot je Komisija ugotovila – nekatere proizvajalce kablov iz optičnih vlaken nadzoruje država ali so v njeni neposredni ali posredni lasti ali so pod vplivom države (npr. s prisotnostjo KKP v podjetjih), se zanašajo na njeno podporo in v nekaterih primerih izvajajo ideologijo KKP, se proizvajalcem v državni lasti ali pod njenim nadzorom in tudi zasebnim proizvajalcem kablov iz optičnih vlaken onemogoča delovanje pod tržnimi pogoji. Podjetja v javni in zasebni lasti, ki se ukvarjajo s proizvodnjo kablov iz optičnih vlaken in vložkov, uporabljenih pri njegovi proizvodnji, so prav tako pod neposrednim ali posrednim nadzorom politike, zanje pa se uporabljajo navodila, kot je opredeljeno v oddelku 3.1.1.5 v nadaljevanju.

3.1.1.4   Znatno izkrivljanje v skladu s členom 2(6a)(b), druga alinea, osnovne uredbe: prisotnost v podjetjih državi omogoča, da vpliva na cene ali stroške

Znatno izkrivljanje v skladu s členom 2(6a)(b), druga alinea, osnovne uredbe: prisotnost v podjetjih državi omogoča, da vpliva na cene ali stroške

| (93) | Poleg tega, da kitajska vlada prek lastništva podjetij v državni lasti in z drugimi orodji izvaja nadzor nad gospodarstvom, ji prisotnost vlade v podjetjih omogoča tudi, da vpliva na cene in stroške. Čeprav se lahko šteje, da pravica ustreznih državnih organov do imenovanja in razrešitve ključnega poslovodnega osebja v podjetjih v državni lasti, kot je določena v kitajski zakonodaji, izraža ustrezne lastniške pravice (41), so celice KKP v podjetjih v državni lasti in zasebnih podjetjih še en pomemben kanal, prek katerega lahko država vpliva na poslovne odločitve. V skladu s pravom družb LRK je treba v vsaki družbi ustanoviti organizacijo KKP (z vsaj tremi člani KKP, kot je določeno v statutu Komunistične partije Kitajske (42)), družba pa zagotovi potrebne pogoje za dejavnosti organizacije partije. Zdi se, da se v preteklosti ta zahteva ni vedno upoštevala ali strogo izvrševala. Vendar je KKP vsaj od leta 2016 okrepila zahteve po nadzoru nad poslovnimi odločitvami v podjetjih v državni lasti zaradi političnih načel. Po poročilih naj bi KKP tudi izvajala pritisk na zasebne družbe ter zahtevala, naj na prvo mesto postavijo „patriotizem“ in sledijo partijski disciplini (43). Leta 2017 se je poročalo o obstoju partijskih celic v 70 % od približno 1,86 milijona zasebnih družb, pri čemer se je izvajal vse večji pritisk, da morajo organizacije KKP imeti zadnjo besedo pri poslovnih odločitvah v svojih družbah (44). Ta pravila se splošno uporabljajo v celotnem kitajskem gospodarstvu, in sicer v vseh sektorjih, vključno s proizvajalci OFC in dobavitelji vložkov zanje. |
| --- | --- |

(93)

Poleg tega, da kitajska vlada prek lastništva podjetij v državni lasti in z drugimi orodji izvaja nadzor nad gospodarstvom, ji prisotnost vlade v podjetjih omogoča tudi, da vpliva na cene in stroške. Čeprav se lahko šteje, da pravica ustreznih državnih organov do imenovanja in razrešitve ključnega poslovodnega osebja v podjetjih v državni lasti, kot je določena v kitajski zakonodaji, izraža ustrezne lastniške pravice (41), so celice KKP v podjetjih v državni lasti in zasebnih podjetjih še en pomemben kanal, prek katerega lahko država vpliva na poslovne odločitve. V skladu s pravom družb LRK je treba v vsaki družbi ustanoviti organizacijo KKP (z vsaj tremi člani KKP, kot je določeno v statutu Komunistične partije Kitajske (42)), družba pa zagotovi potrebne pogoje za dejavnosti organizacije partije. Zdi se, da se v preteklosti ta zahteva ni vedno upoštevala ali strogo izvrševala. Vendar je KKP vsaj od leta 2016 okrepila zahteve po nadzoru nad poslovnimi odločitvami v podjetjih v državni lasti zaradi političnih načel. Po poročilih naj bi KKP tudi izvajala pritisk na zasebne družbe ter zahtevala, naj na prvo mesto postavijo „patriotizem“ in sledijo partijski disciplini (43). Leta 2017 se je poročalo o obstoju partijskih celic v 70 % od približno 1,86 milijona zasebnih družb, pri čemer se je izvajal vse večji pritisk, da morajo organizacije KKP imeti zadnjo besedo pri poslovnih odločitvah v svojih družbah (44). Ta pravila se splošno uporabljajo v celotnem kitajskem gospodarstvu, in sicer v vseh sektorjih, vključno s proizvajalci OFC in dobavitelji vložkov zanje.

41

42

43

44

| (94) | Poleg tega je bil 15. septembra 2020 objavljen dokument z naslovom „Smernice splošnega urada centralnega komiteja KKP o pospešitvi delovanja združene fronte v zasebnem sektorju za novo obdobje“ (45), s katerim se je dodatno razširila vloga partijskih odborov v zasebnih podjetjih. V oddelku II.4 smernic je navedeno: „okrepiti splošno zmogljivost partije za vodenje delovanja združene fronte v zasebnem sektorju in učinkovito pospešiti delo na tem področju“; v oddelku III.6 pa je navedeno: „nadalje izboljšati krepitev partije v zasebnih podjetjih in omogočiti, da bodo lahko partijske celice učinkovito izvajale svojo vlogo trdnjave ter članom partije omogočile izvajanje njihovih vlog nosilcev in pionirjev“. Smernice torej poudarjajo in poskušajo povečati vlogo KKP v družbah in drugih subjektih v zasebnem sektorju (46). |
| --- | --- |

(94)

Poleg tega je bil 15. septembra 2020 objavljen dokument z naslovom „Smernice splošnega urada centralnega komiteja KKP o pospešitvi delovanja združene fronte v zasebnem sektorju za novo obdobje“ (45), s katerim se je dodatno razširila vloga partijskih odborov v zasebnih podjetjih. V oddelku II.4 smernic je navedeno: „okrepiti splošno zmogljivost partije za vodenje delovanja združene fronte v zasebnem sektorju in učinkovito pospešiti delo na tem področju“; v oddelku III.6 pa je navedeno: „nadalje izboljšati krepitev partije v zasebnih podjetjih in omogočiti, da bodo lahko partijske celice učinkovito izvajale svojo vlogo trdnjave ter članom partije omogočile izvajanje njihovih vlog nosilcev in pionirjev“. Smernice torej poudarjajo in poskušajo povečati vlogo KKP v družbah in drugih subjektih v zasebnem sektorju (46).

45

46

| (95) | Naslednji primer kaže zgoraj opisano gibanje krepitve poseganja kitajske vlade v sektor kablov iz optičnih vlaken. |
| --- | --- |

(95)

Naslednji primer kaže zgoraj opisano gibanje krepitve poseganja kitajske vlade v sektor kablov iz optičnih vlaken.

| (96) | Kot je bilo že poudarjeno, je določeno število proizvajalcev kablov iz optičnih vlaken v lasti države ali pod njenim nadzorom, kar ji omogoča, da vpliva na cene in stroške. To vplivanje poslabšujeta tudi močna prisotnost KKP in njen vpliv v teh družbah. |
| --- | --- |

(96)

Kot je bilo že poudarjeno, je določeno število proizvajalcev kablov iz optičnih vlaken v lasti države ali pod njenim nadzorom, kar ji omogoča, da vpliva na cene in stroške. To vplivanje poslabšujeta tudi močna prisotnost KKP in njen vpliv v teh družbah.

| (97) | Komisija je na primer ugotovila, da kitajska skupina družb informacijske in komunikacijske tehnologije China Information and Communication Technology Group, h kateri spada proizvajalec izvoznik družba FTT, na svoji spletni strani navaja, da: „Ohranjanje in krepitev vodilne vloge partije sta ‚temelj‘ in ‚duša‘ podjetij v državni lasti. Od ustanovitve skupine China Information and Communication Technology Group Co., Ltd. (v nadaljnjem besedilu: China Information and Communication Technology Group Co., Ltd.), partijski odbor v skupini v celoti izvaja duh 18. nacionalnega kongresa, 19. nacionalnega kongresa, predhodnih plenarnih zasedanj partije in tudi duh nacionalne konference o krepitvi vloge partije v podjetjih v državni lasti ter je zagotovil, da krepitev vloge partije in tudi vsi vidiki podjetniškega dela sledijo teoriji Ši Džinpinga o novi dobi socializma s kitajskimi značilnostmi. Uveljaviti ‚štiri razsežnosti zavesti‘, krepiti ‚štiri razsežnosti samozavesti‘, odločno uresničevati ‚dva zaščitna ukrepa‘, vztrajno izvajati splošne zahteve glede krepitve vloge partije v novi dobi, pozorno spremljati glavne naloge partijskega upravljanja in partijski odbor v skupini v celoti vključiti v upravljanje podjetij za ohranjanje vodilne vloge in ‚usmerjanje, zagotavljanje celostnega upravljanja in izvajanja‘ ter nenehno spodbujanje ‚dvojnega vključevanja in dvojne promocije‘ krepitve partije s proizvodnim delom in poslovanjem.“ (47) |
| --- | --- |

(97)

Komisija je na primer ugotovila, da kitajska skupina družb informacijske in komunikacijske tehnologije China Information and Communication Technology Group, h kateri spada proizvajalec izvoznik družba FTT, na svoji spletni strani navaja, da: „Ohranjanje in krepitev vodilne vloge partije sta ‚temelj‘ in ‚duša‘ podjetij v državni lasti. Od ustanovitve skupine China Information and Communication Technology Group Co., Ltd. (v nadaljnjem besedilu: China Information and Communication Technology Group Co., Ltd.), partijski odbor v skupini v celoti izvaja duh 18. nacionalnega kongresa, 19. nacionalnega kongresa, predhodnih plenarnih zasedanj partije in tudi duh nacionalne konference o krepitvi vloge partije v podjetjih v državni lasti ter je zagotovil, da krepitev vloge partije in tudi vsi vidiki podjetniškega dela sledijo teoriji Ši Džinpinga o novi dobi socializma s kitajskimi značilnostmi. Uveljaviti ‚štiri razsežnosti zavesti‘, krepiti ‚štiri razsežnosti samozavesti‘, odločno uresničevati ‚dva zaščitna ukrepa‘, vztrajno izvajati splošne zahteve glede krepitve vloge partije v novi dobi, pozorno spremljati glavne naloge partijskega upravljanja in partijski odbor v skupini v celoti vključiti v upravljanje podjetij za ohranjanje vodilne vloge in ‚usmerjanje, zagotavljanje celostnega upravljanja in izvajanja‘ ter nenehno spodbujanje ‚dvojnega vključevanja in dvojne promocije‘ krepitve partije s proizvodnim delom in poslovanjem.“ (47)

47

| (98) | Komisija je poleg tega ugotovila, da so dejavnosti za krepitev partije razširjene na celotna industrijska območja, kot o tem poroča spletišče visokotehnološkega razvojnega območja Vuhan Eastlake: „Prenos vsemestne konference o delu krepitve partije podjetja v državni lasti in lokalno delo krepitve partije sekretarja okrožnega partijskega (delovnega) odbora ter poročanje o splošnem duhu konference: V skupini Fiberhome Communications je 7. maja 2019 Group potekala lokalna promocijska konferenca o delu krepitve partije v podjetjih v državni lasti na visokotehnološkem območju Donghu. Srečanja se je udeležilo skoraj 30 ljudi, med njimi namestnik direktorja partijskega delovnega odbora organizacijskega oddelka visokotehnološkega območja Donghu, Wan Ling, in povezani tovariši, pa tudi ljudje, zadolženi za upravljanje in vodenje dela krepitve partije v podjetjih v državni lasti, ki jih centralno in neposredno upravlja okrožje.“ (48) Visokotehnološko območje Donghu (ali visokotehnološko razvojno območje East Lake (Vuhan)) je zaradi svoje osredotočenosti na proizvodnjo opto-elektronike, tudi kablov iz optičnih vlaken, pogosto poimenovano kot „dolina optike“ (49). |
| --- | --- |

(98)

Komisija je poleg tega ugotovila, da so dejavnosti za krepitev partije razširjene na celotna industrijska območja, kot o tem poroča spletišče visokotehnološkega razvojnega območja Vuhan Eastlake: „Prenos vsemestne konference o delu krepitve partije podjetja v državni lasti in lokalno delo krepitve partije sekretarja okrožnega partijskega (delovnega) odbora ter poročanje o splošnem duhu konference: V skupini Fiberhome Communications je 7. maja 2019 Group potekala lokalna promocijska konferenca o delu krepitve partije v podjetjih v državni lasti na visokotehnološkem območju Donghu. Srečanja se je udeležilo skoraj 30 ljudi, med njimi namestnik direktorja partijskega delovnega odbora organizacijskega oddelka visokotehnološkega območja Donghu, Wan Ling, in povezani tovariši, pa tudi ljudje, zadolženi za upravljanje in vodenje dela krepitve partije v podjetjih v državni lasti, ki jih centralno in neposredno upravlja okrožje.“ (48) Visokotehnološko območje Donghu (ali visokotehnološko razvojno območje East Lake (Vuhan)) je zaradi svoje osredotočenosti na proizvodnjo opto-elektronike, tudi kablov iz optičnih vlaken, pogosto poimenovano kot „dolina optike“ (49).

Prenos vsemestne konference o delu krepitve partije podjetja v državni lasti in lokalno delo krepitve partije sekretarja okrožnega partijskega (delovnega) odbora ter poročanje o splošnem duhu konference: V skupini Fiberhome Communications je 7. maja 2019 Group potekala lokalna promocijska konferenca o delu krepitve partije v podjetjih v državni lasti na visokotehnološkem območju Donghu. Srečanja se je udeležilo skoraj 30 ljudi, med njimi namestnik direktorja partijskega delovnega odbora organizacijskega oddelka visokotehnološkega območja Donghu, Wan Ling, in povezani tovariši, pa tudi ljudje, zadolženi za upravljanje in vodenje dela krepitve partije v podjetjih v državni lasti, ki jih centralno in neposredno upravlja okrožje.

48

49

| (99) | Treba je omeniti, da dejavnosti, navedene v predhodnih uvodnih izjavah, vključujejo skupino Fiberhome, matično družbo družbe FTT. Na spletišču družbe je „podpora vladnih politik“ omenjena kot eden ključnih elementov njenega odnosa s kitajsko vlado (50). Poleg tega je skupina Fiberhome glede dejavnosti družbe za krepitev partije prikazana kot vzor za druga podjetja: „Gradbeno podjetje doline optike 17. maja je organiziralo študijski obisk za kadre in zaposlene v skupini Fiberhome Technology Group, da bi obiskali razstavo znanstvenih in tehnoloških dosežkov, prisluhnili predavanjem strokovnjakov in spremljali nadzorni pregled generalnega sekretarja Ši Džinpinga, pregledali duh pomembnega govora generalnega sekretarja Ši Džinpinga med njegovim nadzorom Hubeja [...], tovariša Hue Xiaodonga, direktorja urada predsednika družbe Fiberdom Communications, usmerjenega v lokalno krepitev partije v skupini Fiberhome Tehnology Group, inovativne ukrepe za krepitev partije in spletne rezultate krepitve partije [...]. Generalni direktor družbe, tovariš Zhou Aiqiang, je poudaril, da morajo kadri in zaposleni v družbi združiti proučevanje in izvajanje duha pomembnih govorov generalnega sekretarja Ši Džinpinga z duhom visokotehnološkega območja s spodbujanjem izvajanja visokotehnološkega razvoja doline optike.“ (51) Kot dokazuje zadnji izvleček, naj bi bile dejavnosti krepitve partije tesno povezane z razvojem podjetij v dolini optike. |
| --- | --- |

(99)

Treba je omeniti, da dejavnosti, navedene v predhodnih uvodnih izjavah, vključujejo skupino Fiberhome, matično družbo družbe FTT. Na spletišču družbe je „podpora vladnih politik“ omenjena kot eden ključnih elementov njenega odnosa s kitajsko vlado (50). Poleg tega je skupina Fiberhome glede dejavnosti družbe za krepitev partije prikazana kot vzor za druga podjetja: „Gradbeno podjetje doline optike 17. maja je organiziralo študijski obisk za kadre in zaposlene v skupini Fiberhome Technology Group, da bi obiskali razstavo znanstvenih in tehnoloških dosežkov, prisluhnili predavanjem strokovnjakov in spremljali nadzorni pregled generalnega sekretarja Ši Džinpinga, pregledali duh pomembnega govora generalnega sekretarja Ši Džinpinga med njegovim nadzorom Hubeja [...], tovariša Hue Xiaodonga, direktorja urada predsednika družbe Fiberdom Communications, usmerjenega v lokalno krepitev partije v skupini Fiberhome Tehnology Group, inovativne ukrepe za krepitev partije in spletne rezultate krepitve partije [...]. Generalni direktor družbe, tovariš Zhou Aiqiang, je poudaril, da morajo kadri in zaposleni v družbi združiti proučevanje in izvajanje duha pomembnih govorov generalnega sekretarja Ši Džinpinga z duhom visokotehnološkega območja s spodbujanjem izvajanja visokotehnološkega razvoja doline optike.“ (51) Kot dokazuje zadnji izvleček, naj bi bile dejavnosti krepitve partije tesno povezane z razvojem podjetij v dolini optike.

50

51

| (100) | Kot je bilo poudarjeno v uvodni izjavi 94, kitajska vlada poleg tega še naprej širi vlogo KKP v zasebnem sektorju ter tako še naprej povečuje njeno zmožnost nadzora nad odločitvami in dejavnostmi zasebnih družb in vplivanja nanje. Komisija je ugotovila, da obstajajo številni dokazi o njenem vmešavanju v primeru proizvajalcev kablov iz optičnih vlaken v zasebni lasti. |
| --- | --- |

(100)

Kot je bilo poudarjeno v uvodni izjavi 94, kitajska vlada poleg tega še naprej širi vlogo KKP v zasebnem sektorju ter tako še naprej povečuje njeno zmožnost nadzora nad odločitvami in dejavnostmi zasebnih družb in vplivanja nanje. Komisija je ugotovila, da obstajajo številni dokazi o njenem vmešavanju v primeru proizvajalcev kablov iz optičnih vlaken v zasebni lasti.

| (101) | Skupina ZTT se ponaša z zanimanjem KKP in organov za podjetje: „Skupina ZTT je pritegnila pozornost Komunistične partije in državnih voditeljev, ki jih zanima njen razvoj na več področjih. Centralni, pokrajinski ali občinski voditelji so opravili nadzor, skupini ZTT pa dali priznanje in spodbudo.“ (52) Poleg tega so na spletišču družbe objavljene izjave o njenih dejavnostih in dosežkih glede krepitve partije, pa tudi o tozadevnih pogovorih s KKP in organi. Na primer, družba opisuje nadzor pokrajinskih in občinskih partijskih in vladnih voditeljev nad delom družbe v zvezi s krepitvijo partije: „Ši Džinping [sekretar partijskega odbora in predsednik skupine ZTT] je dejal, da je skupina Zhongtian Technology ključno proizvodno podjetje v Nantongu ter da je današnji razvoj neločljivo povezan s skrbjo za partijske odbore in vladne voditelje na vseh ravneh in njihovo podporo, ter tudi, da je partijski odbor skupine Zhongtian Technology Group pod vodstvom višje partijske organizacije skrbno tlakoval pot za krepitev vzajemnega spodbujanja, skupnega napredka in vsestransko koristne krepitve partije skupaj z razvojem podjetja. Poudaril je dve konkretni praksi, ki ju je družba Zhongtian Technology povzela in oblikovala pod vodstvom partijske zastave. Na prvem mestu je sistem dela naprednih duhovnih domovinskih inženirjev. [...]; Na drugem mestu je napredna baza intelektualne lastnine, ki krepi ključno konkurenčnost podjetja z vključevanjem hrbtenice pobud partijskih članov, ki prednosti krepitve partije resnično spreminjajo v razvojne prednosti, modrost partije in množic pa v razvojno učinkovitost.“ (53) Družba poudarja tudi pomembnost svojih dejavnosti v zvezi s partijo in pomen njihovega vključevanja v poslovanje družbe: „Partijski odbor Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. je prejemnik častnega naslova ‚napredna lokalna partijska organizacija pokrajine Juangsu‘ in je edino podjetje na območju Nantonga, ki ga je doletela ta čast. V preteklih letih je partijski odbor družbe Zhongtian Technology pod vodstvom Xue Jipinga, vzornega nacionalnega delavca, partijskega sekretarja in predsednika upravnega odbora, vselej sledil vodilni ideologiji ‚osredotočanja na krepitev partije poleg razvoja in spodbujanja razvoja s krepitvijo partije‘ ter dejavno proučeval standardizirane in integrirane modele krepitve partije, usmerjene v vključevanje dela krepitve partije v proizvodnjo in poslovanje podjetja, podrobno upravljanje in kulturni razvoj.“ (54) |
| --- | --- |

(101)

Skupina ZTT se ponaša z zanimanjem KKP in organov za podjetje: „Skupina ZTT je pritegnila pozornost Komunistične partije in državnih voditeljev, ki jih zanima njen razvoj na več področjih. Centralni, pokrajinski ali občinski voditelji so opravili nadzor, skupini ZTT pa dali priznanje in spodbudo.“ (52) Poleg tega so na spletišču družbe objavljene izjave o njenih dejavnostih in dosežkih glede krepitve partije, pa tudi o tozadevnih pogovorih s KKP in organi. Na primer, družba opisuje nadzor pokrajinskih in občinskih partijskih in vladnih voditeljev nad delom družbe v zvezi s krepitvijo partije: „Ši Džinping [sekretar partijskega odbora in predsednik skupine ZTT] je dejal, da je skupina Zhongtian Technology ključno proizvodno podjetje v Nantongu ter da je današnji razvoj neločljivo povezan s skrbjo za partijske odbore in vladne voditelje na vseh ravneh in njihovo podporo, ter tudi, da je partijski odbor skupine Zhongtian Technology Group pod vodstvom višje partijske organizacije skrbno tlakoval pot za krepitev vzajemnega spodbujanja, skupnega napredka in vsestransko koristne krepitve partije skupaj z razvojem podjetja. Poudaril je dve konkretni praksi, ki ju je družba Zhongtian Technology povzela in oblikovala pod vodstvom partijske zastave. Na prvem mestu je sistem dela naprednih duhovnih domovinskih inženirjev. [...]; Na drugem mestu je napredna baza intelektualne lastnine, ki krepi ključno konkurenčnost podjetja z vključevanjem hrbtenice pobud partijskih članov, ki prednosti krepitve partije resnično spreminjajo v razvojne prednosti, modrost partije in množic pa v razvojno učinkovitost.“ (53) Družba poudarja tudi pomembnost svojih dejavnosti v zvezi s partijo in pomen njihovega vključevanja v poslovanje družbe: „Partijski odbor Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. je prejemnik častnega naslova ‚napredna lokalna partijska organizacija pokrajine Juangsu‘ in je edino podjetje na območju Nantonga, ki ga je doletela ta čast. V preteklih letih je partijski odbor družbe Zhongtian Technology pod vodstvom Xue Jipinga, vzornega nacionalnega delavca, partijskega sekretarja in predsednika upravnega odbora, vselej sledil vodilni ideologiji ‚osredotočanja na krepitev partije poleg razvoja in spodbujanja razvoja s krepitvijo partije‘ ter dejavno proučeval standardizirane in integrirane modele krepitve partije, usmerjene v vključevanje dela krepitve partije v proizvodnjo in poslovanje podjetja, podrobno upravljanje in kulturni razvoj.“ (54)

52

53

54

| (102) | Komisija je prišla tudi do ugotovitev glede vpliva KKP na drugega proizvajalca kablov iz optičnih vlaken z znatno domačo proizvodnjo in izvozom zadevnega izdelka v EU, tj. skupino Hengtong. Čeprav je družba v zasebni lasti, objavlja izjave o vlogi in vplivu KKP, članstvu KKP in partijskih odborih znotraj družbe ter tudi o tem, kako družba sledi državnim strategijam pri svojih dejavnostih: „Brez reforme in odpiranja politike Hengtonga danes ne bi bilo; kar zadeva razvoj Hengtonga v prihodnosti, mora zastava partije v podjetju plapolati visoko. Cui Genliang, sekretar partijskega odbora in predsednik upravnega odbora skupine Hengtong, je dejal, da partijski odbor skupine Hengtong ni nikoli pozabil na svojo prvotno namero, da vselej pomni svoje poslanstvo in bo še naprej ustvarjal ‚rdeči stroj‘ krepitve partije, da izžareva vse večjo moč novega kroga razvoja podjetja in si prizadeva odgovoriti na vsa vprašanja, ki jih prinaša doba visokokakovostnega razvoja. [...] S sistemom ‚ena oseba na dveh položajih‘, ki omogoča, da je ista oseba partijski sekretar in vodja družbe, so trenutno vsi na čelu 32 partijskih podsekretariatov skupine Hengtong generalni direktorji vsake družbe, uspešnost dela krepitve partije pa je vključena v splošno oceno hčerinskih družb. [...] Partijski odbor skupine [Hengtong] vsaki dve leti prireja seminar za krepitev partije, da bi oblikoval delovni načrt skupine za krepitev partije kot ‚predpisano dejavnost‘ za letno delovanje vsake veje partije, čeprav vsaka veja partije izbere inovativno ‚opcijsko dejavnost‘ za spodbujanje podjetniške veje za razumevanje cilja utrjevanja in vzpostavitev ‚skupine za boj‘ za krepitev partije v skupini za zagotavljanje, da so partijski člani zaposlenih osredotočeni na časti pod zastavo, za vzpostavitev ‚posebnih sil‘ za krepitev partije v skupini in oblikovanje paradigme ‚strateških partijskih odborov, vej partijske trdnjave in člane partijske zastave za krepitev partije v skupini [...] Razvoj podjetja je neločljivo povezan s pravilnim partijskim vodstvom. Vselej moramo biti hvaležni in sprejeti odgovornost, hkrati pa še naprej temeljiti na družbi.“ Partijski odbor skupine Hengtong je uvedel veliko odgovornost za natančno upoštevanje nacionalne razvojne strategije, delo krepitve partije pa šteje za način doseganja tesnega vključevanja podjetniškega razvoja v nacionalno strategijo ter izkoriščanja velikih priložnosti za rast in krepitev moči.“ (55) |
| --- | --- |

(102)

Komisija je prišla tudi do ugotovitev glede vpliva KKP na drugega proizvajalca kablov iz optičnih vlaken z znatno domačo proizvodnjo in izvozom zadevnega izdelka v EU, tj. skupino Hengtong. Čeprav je družba v zasebni lasti, objavlja izjave o vlogi in vplivu KKP, članstvu KKP in partijskih odborih znotraj družbe ter tudi o tem, kako družba sledi državnim strategijam pri svojih dejavnostih: „Brez reforme in odpiranja politike Hengtonga danes ne bi bilo; kar zadeva razvoj Hengtonga v prihodnosti, mora zastava partije v podjetju plapolati visoko. Cui Genliang, sekretar partijskega odbora in predsednik upravnega odbora skupine Hengtong, je dejal, da partijski odbor skupine Hengtong ni nikoli pozabil na svojo prvotno namero, da vselej pomni svoje poslanstvo in bo še naprej ustvarjal ‚rdeči stroj‘ krepitve partije, da izžareva vse večjo moč novega kroga razvoja podjetja in si prizadeva odgovoriti na vsa vprašanja, ki jih prinaša doba visokokakovostnega razvoja. [...] S sistemom ‚ena oseba na dveh položajih‘, ki omogoča, da je ista oseba partijski sekretar in vodja družbe, so trenutno vsi na čelu 32 partijskih podsekretariatov skupine Hengtong generalni direktorji vsake družbe, uspešnost dela krepitve partije pa je vključena v splošno oceno hčerinskih družb. [...] Partijski odbor skupine [Hengtong] vsaki dve leti prireja seminar za krepitev partije, da bi oblikoval delovni načrt skupine za krepitev partije kot ‚predpisano dejavnost‘ za letno delovanje vsake veje partije, čeprav vsaka veja partije izbere inovativno ‚opcijsko dejavnost‘ za spodbujanje podjetniške veje za razumevanje cilja utrjevanja in vzpostavitev ‚skupine za boj‘ za krepitev partije v skupini za zagotavljanje, da so partijski člani zaposlenih osredotočeni na časti pod zastavo, za vzpostavitev ‚posebnih sil‘ za krepitev partije v skupini in oblikovanje paradigme ‚strateških partijskih odborov, vej partijske trdnjave in člane partijske zastave za krepitev partije v skupini [...] Razvoj podjetja je neločljivo povezan s pravilnim partijskim vodstvom. Vselej moramo biti hvaležni in sprejeti odgovornost, hkrati pa še naprej temeljiti na družbi.“ Partijski odbor skupine Hengtong je uvedel veliko odgovornost za natančno upoštevanje nacionalne razvojne strategije, delo krepitve partije pa šteje za način doseganja tesnega vključevanja podjetniškega razvoja v nacionalno strategijo ter izkoriščanja velikih priložnosti za rast in krepitev moči.“ (55)

55

| (103) | Poleg tega je Komisija ugotovila, da tudi za družbo YOFC v zasebni lasti velja vpliv države, zlasti prek vloge KKP pri dejavnostih družbe. Na spletišču družbe so objavljene izjave o takem vplivanju v opisovanju dogodka za obeležitev 97. obletnice ustanovitve KKP: „Na srečanju je tovariš Ma Jie, sekretar partijskega odbora in predsednik družbe YOFC, predložil pomembno poročilo. Sekretar Ma Jie je obširno povzel delo družbe v zvezi s krepitvijo partije in pogoje poslovanja družbe v preteklih letih ter predstavil delovne zahteve za prihodnost. Poudaril je: V minulem letu je partijski odbor družbe pod pravilnim vodstvom organizacij na višji ravni v skladu s splošno uporabo in zahtevami partijskega delovnega odbora visokotehnološkega območja Donghu natančno proučeval in izvajal duh 19. nacionalnega kongresa Komunistične partije Kitajske in se osredotočal na splošni razvoj družbe YOFC. [...] V poročilu je sekretar Ma Jie analiziral tudi izzive, s katerimi se je družba YOFC spopadala leta 2018, od partijskih članov pa zahteval uspešno izvajanje petih strateških ukrepov družbe za pospeševanje preoblikovanja in razvoja družbe. [...] Pozval je: ‚[...] V duhu poročila 19. nacionalnega kongresa Komunistične partije Kitajske in ob priložnosti 30. obletnice družbe YOFC bomo na novo prispevali k povsem novi prihodnosti družbe, poustvarili nov sloves‘“ (56). Leto pozneje, ob 98. obletnici KKP, je družba YOFC poročala, da je leta 2019 „partijski odbor družbe YOFC prejel častni naslov ‚napredne partijske organizacije‘ visokotehnološkega območja Donghu“. Na dogodku je predsednik in sekretar Ma Jie „vse partijske člane pozval, naj visoko dvignejo veliko zastavo socializma s kitajskim značilnostmi in odločno uveljavijo ‚štiri razsežnosti zavesti‘, krepijo ‚štiri razsežnosti samozavesti‘, izvajajo ‚dvojno upravljanje‘, se učijo iz izkušenj, se zgledujejo po naprednih, skrbno izvajajo svoje dolžnosti, utelešajo in prenašajo revolucionarni pionirski in inovativni duh starejših generacij in naprednih vzornikov, se v celoti vključijo v lokalne partijske podružnice, si prizadevajo za doseganje vseh poslovnih ciljev družbe YOFC v letu 2019, izjemne dosežke pa izročijo kot darilo ob 98. obletnici ustanovitve Komunistične partije Kitajske in 70. obletnici ustanovitve Ljudske republike Kitajske!“ (57) |
| --- | --- |

(103)

Poleg tega je Komisija ugotovila, da tudi za družbo YOFC v zasebni lasti velja vpliv države, zlasti prek vloge KKP pri dejavnostih družbe. Na spletišču družbe so objavljene izjave o takem vplivanju v opisovanju dogodka za obeležitev 97. obletnice ustanovitve KKP: „Na srečanju je tovariš Ma Jie, sekretar partijskega odbora in predsednik družbe YOFC, predložil pomembno poročilo. Sekretar Ma Jie je obširno povzel delo družbe v zvezi s krepitvijo partije in pogoje poslovanja družbe v preteklih letih ter predstavil delovne zahteve za prihodnost. Poudaril je: V minulem letu je partijski odbor družbe pod pravilnim vodstvom organizacij na višji ravni v skladu s splošno uporabo in zahtevami partijskega delovnega odbora visokotehnološkega območja Donghu natančno proučeval in izvajal duh 19. nacionalnega kongresa Komunistične partije Kitajske in se osredotočal na splošni razvoj družbe YOFC. [...] V poročilu je sekretar Ma Jie analiziral tudi izzive, s katerimi se je družba YOFC spopadala leta 2018, od partijskih članov pa zahteval uspešno izvajanje petih strateških ukrepov družbe za pospeševanje preoblikovanja in razvoja družbe. [...] Pozval je: ‚[...] V duhu poročila 19. nacionalnega kongresa Komunistične partije Kitajske in ob priložnosti 30. obletnice družbe YOFC bomo na novo prispevali k povsem novi prihodnosti družbe, poustvarili nov sloves‘“ (56). Leto pozneje, ob 98. obletnici KKP, je družba YOFC poročala, da je leta 2019 „partijski odbor družbe YOFC prejel častni naslov ‚napredne partijske organizacije‘ visokotehnološkega območja Donghu“. Na dogodku je predsednik in sekretar Ma Jie „vse partijske člane pozval, naj visoko dvignejo veliko zastavo socializma s kitajskim značilnostmi in odločno uveljavijo ‚štiri razsežnosti zavesti‘, krepijo ‚štiri razsežnosti samozavesti‘, izvajajo ‚dvojno upravljanje‘, se učijo iz izkušenj, se zgledujejo po naprednih, skrbno izvajajo svoje dolžnosti, utelešajo in prenašajo revolucionarni pionirski in inovativni duh starejših generacij in naprednih vzornikov, se v celoti vključijo v lokalne partijske podružnice, si prizadevajo za doseganje vseh poslovnih ciljev družbe YOFC v letu 2019, izjemne dosežke pa izročijo kot darilo ob 98. obletnici ustanovitve Komunistične partije Kitajske in 70. obletnici ustanovitve Ljudske republike Kitajske!“ (57)

56

57

| (104) | Strukture KKP se tudi kadrovsko prekrivajo z upravnimi organi družbe pri številnih vodilnih proizvajalcih kablov iz optičnih vlaken. Komisija je ugotovila, da je predsednik in obvladujoči delničar skupine ZTT, Xue Jiping, član KKP in sekretar partijskega odbora (58). V primeru družbe FTT, še enega glavnega proizvajalca kablov iz optičnih vlaken, je predsednik upravnega odbora, Lu Guoqing, član KKP (59), medtem ko druga dva člana najvišjega vodstva zasedata tudi položaja sekretarja in namestnika sekretarja partijskega odbora (60). Kot je tudi že bilo predhodno dokazano v uvodni izjavi 102, obvladujoči delničar proizvajalca kablov iz optičnih vlaken v skupini Hengtong v zasebni lasti – Cui Genliang – ni le predsednik upravnega odbora, temveč tudi sekretar partijskega odbora. V preteklosti je nastopal tudi v svojstvu predstavnika na 12. in 13. nacionalnem ljudskem kongresu (61). Kot je ugotovljeno v uvodni izjavi 103, poleg tega predsednik upravnega odbora družbe YOFC – Ma Jie – zaseda položaj sekretarja partijskega odbora in je član KKP (62). |
| --- | --- |

(104)

Strukture KKP se tudi kadrovsko prekrivajo z upravnimi organi družbe pri številnih vodilnih proizvajalcih kablov iz optičnih vlaken. Komisija je ugotovila, da je predsednik in obvladujoči delničar skupine ZTT, Xue Jiping, član KKP in sekretar partijskega odbora (58). V primeru družbe FTT, še enega glavnega proizvajalca kablov iz optičnih vlaken, je predsednik upravnega odbora, Lu Guoqing, član KKP (59), medtem ko druga dva člana najvišjega vodstva zasedata tudi položaja sekretarja in namestnika sekretarja partijskega odbora (60). Kot je tudi že bilo predhodno dokazano v uvodni izjavi 102, obvladujoči delničar proizvajalca kablov iz optičnih vlaken v skupini Hengtong v zasebni lasti – Cui Genliang – ni le predsednik upravnega odbora, temveč tudi sekretar partijskega odbora. V preteklosti je nastopal tudi v svojstvu predstavnika na 12. in 13. nacionalnem ljudskem kongresu (61). Kot je ugotovljeno v uvodni izjavi 103, poleg tega predsednik upravnega odbora družbe YOFC – Ma Jie – zaseda položaj sekretarja partijskega odbora in je član KKP (62).

58

59

60

61

62

| (105) | Prisotnost države na finančnih trgih in poseganje nanje (glej tudi oddelek 3.1.1.8 v nadaljevanju) ter zagotavljanje surovin in vložkov imajo še dodatni učinek izkrivljanja na trgu (63). Prisotnost države v podjetjih, vključno s podjetji v državni lasti, v sektorju kablov iz optičnih vlaken in drugih povezanih sektorjih (kot sta finančni sektor in sektor vložkov) kitajski vladi tako omogoča, da vpliva na cene in stroške. |
| --- | --- |

(105)

Prisotnost države na finančnih trgih in poseganje nanje (glej tudi oddelek 3.1.1.8 v nadaljevanju) ter zagotavljanje surovin in vložkov imajo še dodatni učinek izkrivljanja na trgu (63). Prisotnost države v podjetjih, vključno s podjetji v državni lasti, v sektorju kablov iz optičnih vlaken in drugih povezanih sektorjih (kot sta finančni sektor in sektor vložkov) kitajski vladi tako omogoča, da vpliva na cene in stroške.

63

3.1.1.5   Znatno izkrivljanje v skladu s členom 2(6a)(b), tretja alinea, osnovne uredbe: javne politike ali ukrepi diskriminirajo v korist domačih dobaviteljev ali kako drugače vplivajo na sile prostega trga

Znatno izkrivljanje v skladu s členom 2(6a)(b), tretja alinea, osnovne uredbe: javne politike ali ukrepi diskriminirajo v korist domačih dobaviteljev ali kako drugače vplivajo na sile prostega trga

| (106) | Usmeritev kitajskega gospodarstva večinoma določa izpopolnjen sistem načrtovanja, ki opredeljuje prednostne naloge in predpisuje cilje, na katere se morajo osredotočiti osrednje in lokalne oblasti. Ustrezni načrti so na voljo na vseh ravneh upravljanja in zajemajo skoraj vse gospodarske sektorje. Cilji, določeni v instrumentih načrtovanja, so zavezujoči, organi na posamezni ravni upravljanja pa spremljajo izvajanje načrtov na ustrezni nižji ravni upravljanja. Sistem načrtovanja v LRK na splošno prispeva k temu, da se sredstva usmerjajo v sektorje, ki jih je vlada opredelila kot strateške ali kako drugače politično pomembne, in se ne dodeljujejo v skladu s tržnimi silami (64). |
| --- | --- |

(106)

Usmeritev kitajskega gospodarstva večinoma določa izpopolnjen sistem načrtovanja, ki opredeljuje prednostne naloge in predpisuje cilje, na katere se morajo osredotočiti osrednje in lokalne oblasti. Ustrezni načrti so na voljo na vseh ravneh upravljanja in zajemajo skoraj vse gospodarske sektorje. Cilji, določeni v instrumentih načrtovanja, so zavezujoči, organi na posamezni ravni upravljanja pa spremljajo izvajanje načrtov na ustrezni nižji ravni upravljanja. Sistem načrtovanja v LRK na splošno prispeva k temu, da se sredstva usmerjajo v sektorje, ki jih je vlada opredelila kot strateške ali kako drugače politično pomembne, in se ne dodeljujejo v skladu s tržnimi silami (64).

64

| (107) | Kitajska vlada opremo kablov iz optičnih vlaken šteje za ključni izdelek, kot je bilo ugotovljeno na podlagi javnih političnih dokumentov in seznamov (65). Taka razvrstitev je zelo pomembna, saj se na njeni podlagi za zadevne sektorje šteje, da so upravičeni do uvrstitve na področje uporabe najrazličnejših posebnih politik in podpornih ukrepov, namenjenih spodbujanju razvoja v vsakem sektorju (66). Ker so kabli iz optičnih vlaken ključni gradnik infrastrukture internetnih omrežij, imajo bistveno vlogo pri uvedbi omrežij iz optičnih vlaken in širokopasovnega interneta. Razvoj slednjih se v LRK vodi in upravlja na podlagi številnih načrtov, direktiv in drugih dokumentov, ki se izdajajo na nacionalni, regionalni in občinski ravni ter so medsebojno povezani. Primeri takih ključnih političnih dokumentov na centralni ravni vključujejo: 13. petletni načrt za gospodarski in družbeni razvoj Ljudske republike Kitajske) (2016–2020) (67) in spremljevalni 13. petletni načrt za nastajajoče strateške industrije (68), načrt „Made in China 2025“ (69), načrt „Internet Plus“ (70), strategija „Broadband China“ (71), usmerjevalna mnenja Generalnega urada državnega sveta o pospeševanju izgradnje visokohitrostnega širokopasovnega omrežja in spodbujanje nižjih tarif za hitrejšo internetno povezavo (72) ali triletni akcijski načrt za oblikovanje glavnih informacijskih infrastrukturnih projektov (73). Te določbe centralne politike se izražajo in nadaljujejo tudi na podcentralni ravni, na primer v akcijskem načrtu pokrajine Guangdong za „Internet Plus“ (2015–2020) (74). V zvezi s tem so lahko dokumenti o načrtovanju, ki se nanašajo na druge sektorje in se izdajajo na podcentralni ravni, povezani z razvojem interneta v smislu smernic za politiko, zlasti pa z izvajanjem načrta „Internet Plus“ – kot je v primeru pokrajine Hebej 13. petletni načrt družbe Petrochemical (75). |
| --- | --- |

(107)

Kitajska vlada opremo kablov iz optičnih vlaken šteje za ključni izdelek, kot je bilo ugotovljeno na podlagi javnih političnih dokumentov in seznamov (65). Taka razvrstitev je zelo pomembna, saj se na njeni podlagi za zadevne sektorje šteje, da so upravičeni do uvrstitve na področje uporabe najrazličnejših posebnih politik in podpornih ukrepov, namenjenih spodbujanju razvoja v vsakem sektorju (66). Ker so kabli iz optičnih vlaken ključni gradnik infrastrukture internetnih omrežij, imajo bistveno vlogo pri uvedbi omrežij iz optičnih vlaken in širokopasovnega interneta. Razvoj slednjih se v LRK vodi in upravlja na podlagi številnih načrtov, direktiv in drugih dokumentov, ki se izdajajo na nacionalni, regionalni in občinski ravni ter so medsebojno povezani. Primeri takih ključnih političnih dokumentov na centralni ravni vključujejo: 13. petletni načrt za gospodarski in družbeni razvoj Ljudske republike Kitajske) (2016–2020) (67) in spremljevalni 13. petletni načrt za nastajajoče strateške industrije (68), načrt „Made in China 2025“ (69), načrt „Internet Plus“ (70), strategija „Broadband China“ (71), usmerjevalna mnenja Generalnega urada državnega sveta o pospeševanju izgradnje visokohitrostnega širokopasovnega omrežja in spodbujanje nižjih tarif za hitrejšo internetno povezavo (72) ali triletni akcijski načrt za oblikovanje glavnih informacijskih infrastrukturnih projektov (73). Te določbe centralne politike se izražajo in nadaljujejo tudi na podcentralni ravni, na primer v akcijskem načrtu pokrajine Guangdong za „Internet Plus“ (2015–2020) (74). V zvezi s tem so lahko dokumenti o načrtovanju, ki se nanašajo na druge sektorje in se izdajajo na podcentralni ravni, povezani z razvojem interneta v smislu smernic za politiko, zlasti pa z izvajanjem načrta „Internet Plus“ – kot je v primeru pokrajine Hebej 13. petletni načrt družbe Petrochemical (75).

65

66

67

68

69

70

71

72

73

74

75

| (108) | Iz zgoraj opisanih politik izvira osredotočenost države na razvoj omrežij in infrastrukture iz optičnih vlaken, enako pa velja za trg kablov iz optičnih vlaken in povezano državno podporo. Poleg tega je izvajanje zgoraj navedenih politik tudi tesno povezano in se pospešuje z izvajanjem nadrejenih politik, kot je razvoj informacijske industrije (relevanten dokument: „Smernice za razvoj informacijske industrije“ ministrstva za industrijo in informacijsko tehnologijo (MIIT) in nacionalne komisije za razvoj in reforme), industrije masovnih podatkov (relevanten dokument: „Razvojni načrt za industrijo masovnih podatkov (2016–2020) MIIT“, računalništva v oblaku (relevanten dokument: „Triletni akcijski načrt za razvoj računalništva v oblaku (2017–2019) MIIT“ ali „interneta stvari“ (relevanten dokument: „Obvestilo generalnega urada MIIT o celovitem spodbujanju oblikovanja in razvoja mobilnega interneta stvari“) (76). Z drugimi besedami, kabli iz optičnih vlaken izstopajo kot izdelek bistvenega pomena za kitajsko vlado za izgradnjo omrežij in infrastrukture, ki so podlaga za vse plasti ključne povezljivosti in področja digitalne politike, ki ju razvija in nadzoruje država. Na podlagi političnih dokumentov, navedenih v uvodnih izjavah 107 in 108, kitajska vlada posreduje pri izvajanju povezanih politik in vpliva na svobodno delovanje tržnih sil v sektorju kablov iz optičnih vlaken, zlasti s spodbujanjem in podpiranjem slednjega sektorja na različne načine. |
| --- | --- |

(108)

Iz zgoraj opisanih politik izvira osredotočenost države na razvoj omrežij in infrastrukture iz optičnih vlaken, enako pa velja za trg kablov iz optičnih vlaken in povezano državno podporo. Poleg tega je izvajanje zgoraj navedenih politik tudi tesno povezano in se pospešuje z izvajanjem nadrejenih politik, kot je razvoj informacijske industrije (relevanten dokument: „Smernice za razvoj informacijske industrije“ ministrstva za industrijo in informacijsko tehnologijo (MIIT) in nacionalne komisije za razvoj in reforme), industrije masovnih podatkov (relevanten dokument: „Razvojni načrt za industrijo masovnih podatkov (2016–2020) MIIT“, računalništva v oblaku (relevanten dokument: „Triletni akcijski načrt za razvoj računalništva v oblaku (2017–2019) MIIT“ ali „interneta stvari“ (relevanten dokument: „Obvestilo generalnega urada MIIT o celovitem spodbujanju oblikovanja in razvoja mobilnega interneta stvari“) (76). Z drugimi besedami, kabli iz optičnih vlaken izstopajo kot izdelek bistvenega pomena za kitajsko vlado za izgradnjo omrežij in infrastrukture, ki so podlaga za vse plasti ključne povezljivosti in področja digitalne politike, ki ju razvija in nadzoruje država. Na podlagi političnih dokumentov, navedenih v uvodnih izjavah 107 in 108, kitajska vlada posreduje pri izvajanju povezanih politik in vpliva na svobodno delovanje tržnih sil v sektorju kablov iz optičnih vlaken, zlasti s spodbujanjem in podpiranjem slednjega sektorja na različne načine.

76

| (109) | Kitajska vlada usmerja razvoj sektorja kablov iz optičnih vlaken v skladu z raznovrstnimi orodji. Komisija je našla dokaze o konkretnih projektih ter ustanovitvi vladnih jamstvenih skladov in vzpostavitvi industrijskih območij, ki izražajo vrsto podpore, ki jo javni organi zagotavljajo proizvajalcem kablov iz optičnih vlaken in njihovi vrednostni verigi. |
| --- | --- |

(109)

Kitajska vlada usmerja razvoj sektorja kablov iz optičnih vlaken v skladu z raznovrstnimi orodji. Komisija je našla dokaze o konkretnih projektih ter ustanovitvi vladnih jamstvenih skladov in vzpostavitvi industrijskih območij, ki izražajo vrsto podpore, ki jo javni organi zagotavljajo proizvajalcem kablov iz optičnih vlaken in njihovi vrednostni verigi.

| (110) | Sodelujoča družba je bila vir naslednjih dokazov o lokalnem jamstvenem skladu in ukrepanju organov za podporo sektorju kablov iz optičnih vlaken s projektom za krepitev zmogljivosti v pokrajini Šandong: „V prvo fazo projekta je bilo skupaj vloženih 1,8 milijarde RMB, sestavlja pa jo izgradnja 6 stolpov za pridobivanje optičnih vlaken in 12 proizvodnih linij optičnih vlaken ter pomeni preboj v industriji optičnih vlaken v pokrajini Šandong. [...] Dostop do vladnega sklada za kapitalske naložbe je družbam omogočil zmanjšanje stroškov financiranja, okrepitev njihovega razmerja med finančno trdnostjo in finančnim jamstvom, usmerjal je preoblikovanje poslovnih konceptov in zagotovil nadgradnje“ (77). Še en vir potrjuje, da je cilj projekta izvajati splošne države politike, kot so navedene v uvodnih izjavah 106 do 108, ki se opirajo na optična vlakna: „Razvoj interneta je neločljivo povezan z orodji visokohitrostnega prenosa, zanje pa so potrebna dobra optična vlakna. Družba Shandong Zhiguang Communication Technology Co., Ltd. je visokotehnološka družba, ustanovljena za izvajanje strateškega ukrepa ‚Made in China 2025‘, nacionalne strategije za gospodarski razvoj, ki temelji na informacijski tehnologiji, in tudi za izpolnjevanje potreb nacionalnih ključnih projektov, kot so ‚Big Data‘, ‚Internet Plus‘ in ‚Digital China‘. Optična vlakna, material z naravnim ‚genom‘ znanosti in tehnologije, so pognala korenine in se razcvetela v mestu Zaozhuang.“ (78) |
| --- | --- |

(110)

Sodelujoča družba je bila vir naslednjih dokazov o lokalnem jamstvenem skladu in ukrepanju organov za podporo sektorju kablov iz optičnih vlaken s projektom za krepitev zmogljivosti v pokrajini Šandong: „V prvo fazo projekta je bilo skupaj vloženih 1,8 milijarde RMB, sestavlja pa jo izgradnja 6 stolpov za pridobivanje optičnih vlaken in 12 proizvodnih linij optičnih vlaken ter pomeni preboj v industriji optičnih vlaken v pokrajini Šandong. [...] Dostop do vladnega sklada za kapitalske naložbe je družbam omogočil zmanjšanje stroškov financiranja, okrepitev njihovega razmerja med finančno trdnostjo in finančnim jamstvom, usmerjal je preoblikovanje poslovnih konceptov in zagotovil nadgradnje“ (77). Še en vir potrjuje, da je cilj projekta izvajati splošne države politike, kot so navedene v uvodnih izjavah 106 do 108, ki se opirajo na optična vlakna: „Razvoj interneta je neločljivo povezan z orodji visokohitrostnega prenosa, zanje pa so potrebna dobra optična vlakna. Družba Shandong Zhiguang Communication Technology Co., Ltd. je visokotehnološka družba, ustanovljena za izvajanje strateškega ukrepa ‚Made in China 2025‘, nacionalne strategije za gospodarski razvoj, ki temelji na informacijski tehnologiji, in tudi za izpolnjevanje potreb nacionalnih ključnih projektov, kot so ‚Big Data‘, ‚Internet Plus‘ in ‚Digital China‘. Optična vlakna, material z naravnim ‚genom‘ znanosti in tehnologije, so pognala korenine in se razcvetela v mestu Zaozhuang.“ (78)

77

78

| (111) | Komisija je ugotovila tudi primer ustanovitve občinsko podprtega sklada v mestu Sunzhou v znesku do 1 milijarde RMB, ki je bil na voljo za zmanjšanje pritiska zaradi poslovnih težav enega od proizvajalcev kablov iz optičnih vlaken – družbe Tongding Interconnection Information. Poslanstvo sklada je tudi družbam olajšati pot do kotacije na borzi (79). |
| --- | --- |

(111)

Komisija je ugotovila tudi primer ustanovitve občinsko podprtega sklada v mestu Sunzhou v znesku do 1 milijarde RMB, ki je bil na voljo za zmanjšanje pritiska zaradi poslovnih težav enega od proizvajalcev kablov iz optičnih vlaken – družbe Tongding Interconnection Information. Poslanstvo sklada je tudi družbam olajšati pot do kotacije na borzi (79).

79

| (112) | Kot je omenjeno v uvodni izjavi 98, je Komisija poleg tega ugotovila, da je med posebnimi vladno podprtimi industrijskimi razvojnimi območji v Vuhanu eno – novotehnološko industrijsko razvojno območje East Lake – ki deluje kot glavna baza proizvodnje kablov iz optičnih vlaken. Kot eno „nacionalnih visokotehnoloških industrijskih razvojnih območij“, ki jih je odobril državni svet, in „nacionalno avtohtono inovacijsko predstavitveno območje“ je postalo prva industrijska baza optoelektronike v LRK (imenovana tudi „kitajska dolina optike“ – glej uvodno izjavo 98). Proizvajalci kablov iz optičnih vlaken na območju imajo koristi od številnih oblik spodbud in državne podpore (80). |
| --- | --- |

(112)

Kot je omenjeno v uvodni izjavi 98, je Komisija poleg tega ugotovila, da je med posebnimi vladno podprtimi industrijskimi razvojnimi območji v Vuhanu eno – novotehnološko industrijsko razvojno območje East Lake – ki deluje kot glavna baza proizvodnje kablov iz optičnih vlaken. Kot eno „nacionalnih visokotehnoloških industrijskih razvojnih območij“, ki jih je odobril državni svet, in „nacionalno avtohtono inovacijsko predstavitveno območje“ je postalo prva industrijska baza optoelektronike v LRK (imenovana tudi „kitajska dolina optike“ – glej uvodno izjavo 98). Proizvajalci kablov iz optičnih vlaken na območju imajo koristi od številnih oblik spodbud in državne podpore (80).

80

| (113) | Poleg tega so med instrumenti, s katerimi kitajska vlada usmerja razvoj sektorja kablov iz optičnih vlaken, tudi neposredne državne subvencije. Letno poročilo proizvajalca izvoznika družbe FTT za leto 2019 potrjuje, da je imela družba konec leta 2019 odložene prihodke v vladnih subvencijah v višini 393,8 milijona RMB in vladne subvencije v višini 45,8 milijona RMB, razporejene kot „druge prihodke“ (81). Letno poročilo proizvajalca izvoznika skupine ZTT potrjuje, da je imela družba konec leta 2019 odložene prihodke v vladnih subvencijah v višini 150,3 milijona RMB in vladne subvencije v višini 361,1 milijona RMB, povezane z vsakodnevnim poslovanjem družbe konec leta 2019 (82). Poleg tega letno poročilo proizvajalca kablov iz optičnih vlaken, skupine Hengtong, za leto 2019 dokazuje, da so v letu 2019 odloženi prihodki, ki jih sestavljajo vladne subvencije, znašale 81,8 milijona RMB, subvencije, specificirane kot povezane z vsakodnevnim poslovanjem družbe, pa 268,3 milijona RMB (83). |
| --- | --- |

(113)

Poleg tega so med instrumenti, s katerimi kitajska vlada usmerja razvoj sektorja kablov iz optičnih vlaken, tudi neposredne državne subvencije. Letno poročilo proizvajalca izvoznika družbe FTT za leto 2019 potrjuje, da je imela družba konec leta 2019 odložene prihodke v vladnih subvencijah v višini 393,8 milijona RMB in vladne subvencije v višini 45,8 milijona RMB, razporejene kot „druge prihodke“ (81). Letno poročilo proizvajalca izvoznika skupine ZTT potrjuje, da je imela družba konec leta 2019 odložene prihodke v vladnih subvencijah v višini 150,3 milijona RMB in vladne subvencije v višini 361,1 milijona RMB, povezane z vsakodnevnim poslovanjem družbe konec leta 2019 (82). Poleg tega letno poročilo proizvajalca kablov iz optičnih vlaken, skupine Hengtong, za leto 2019 dokazuje, da so v letu 2019 odloženi prihodki, ki jih sestavljajo vladne subvencije, znašale 81,8 milijona RMB, subvencije, specificirane kot povezane z vsakodnevnim poslovanjem družbe, pa 268,3 milijona RMB (83).

81

82

83

| (114) | V zvezi z vložki, ki se uporabljajo za proizvodnjo kablov iz optičnih vlaken, je Komisija ugotovila, da je aramid, kemično pridobljeno sintetično vlakno in vložek za proizvodnjo kablov iz optičnih vlaken, podobno kot optična vlakna (glej uvodno izjavo 107) kot ključni izdelek kitajske vlade uvrščen v katalog smernic za ključne izdelke in storitve v nastajajočih strateških industrijah (84). Zaradi te uvrstitve je ta surovina v ospredju številnih politik kitajske vlade. Posledično aramid zajemajo dokumenti o načrtovanju v LRK, kot je izvedbeni načrt za preoblikovanje in nadgradnjo kemične industrije za proizvodnjo vlaken (2017–2020) (v nadaljnjem besedilu: izvedbeni načrt), v katerem je predstavljen kot ključni osrednji element v smislu pospeševanja razvoja (85). Ugotovljeno je bilo, da aramid zajema tudi najmanj en dodatni dokument o načrtovanju – hebejski načrt za spodbujanje razvoja industrije novih materialov za leto 2016, ki ustreznim deležnikom nalaga, da zlasti pospešijo razvoj aramidnih vlaken nacionalnega programa prefekture Handan „Torch Programme“ (86). |
| --- | --- |

(114)

V zvezi z vložki, ki se uporabljajo za proizvodnjo kablov iz optičnih vlaken, je Komisija ugotovila, da je aramid, kemično pridobljeno sintetično vlakno in vložek za proizvodnjo kablov iz optičnih vlaken, podobno kot optična vlakna (glej uvodno izjavo 107) kot ključni izdelek kitajske vlade uvrščen v katalog smernic za ključne izdelke in storitve v nastajajočih strateških industrijah (84). Zaradi te uvrstitve je ta surovina v ospredju številnih politik kitajske vlade. Posledično aramid zajemajo dokumenti o načrtovanju v LRK, kot je izvedbeni načrt za preoblikovanje in nadgradnjo kemične industrije za proizvodnjo vlaken (2017–2020) (v nadaljnjem besedilu: izvedbeni načrt), v katerem je predstavljen kot ključni osrednji element v smislu pospeševanja razvoja (85). Ugotovljeno je bilo, da aramid zajema tudi najmanj en dodatni dokument o načrtovanju – hebejski načrt za spodbujanje razvoja industrije novih materialov za leto 2016, ki ustreznim deležnikom nalaga, da zlasti pospešijo razvoj aramidnih vlaken nacionalnega programa prefekture Handan „Torch Programme“ (86).

84

85

86

| (115) | Širše gledano veljajo za kemična vlakna državni predpisi in politike za upravljanje trga ne le na centralni ravni (npr. z izvedbenimi načrti), temveč tudi v skladu s podcentralnimi dokumenti, kot sta Akcijski načrt pokrajine Zhejiang za celovito preoblikovanje in nadgradnjo tradicionalnih predelovalnih industrij – v katerem so kemična vlakna predstavljena kot ena od desetih ključnih industrij, za katere velja posebno politično upravljanje (87) – ali 13. petletni načrt za razvoj kemijske industrije v pokrajini Jiangsu (2016–2020). Določbe slednjega zadevajo nove kemične materiale, v ospredju pa je zlasti podpiranje razvoja in industrializacije aplikacij z visoko dodano vrednostjo nižje v prodajni verigi, kot so „visokozmogljivostna vlakna“, ki lahko zajemajo vlakna, uporabljena v proizvodnji kablov iz optičnih vlaken. V tem smislu slednji načrt industriji tudi nalaga, naj zmanjša proizvodne stroške in „odpravi ozka grla dobave v zvezi s ključnimi podpornimi materiali v zgornjem delu verige“ (88). |
| --- | --- |

(115)

Širše gledano veljajo za kemična vlakna državni predpisi in politike za upravljanje trga ne le na centralni ravni (npr. z izvedbenimi načrti), temveč tudi v skladu s podcentralnimi dokumenti, kot sta Akcijski načrt pokrajine Zhejiang za celovito preoblikovanje in nadgradnjo tradicionalnih predelovalnih industrij – v katerem so kemična vlakna predstavljena kot ena od desetih ključnih industrij, za katere velja posebno politično upravljanje (87) – ali 13. petletni načrt za razvoj kemijske industrije v pokrajini Jiangsu (2016–2020). Določbe slednjega zadevajo nove kemične materiale, v ospredju pa je zlasti podpiranje razvoja in industrializacije aplikacij z visoko dodano vrednostjo nižje v prodajni verigi, kot so „visokozmogljivostna vlakna“, ki lahko zajemajo vlakna, uporabljena v proizvodnji kablov iz optičnih vlaken. V tem smislu slednji načrt industriji tudi nalaga, naj zmanjša proizvodne stroške in „odpravi ozka grla dobave v zvezi s ključnimi podpornimi materiali v zgornjem delu verige“ (88).

87

88

| (116) | V zvezi z drugim osnovnim vložkom obstajajo dokazi, da proizvodnjo upravlja država: Nacionalna komisija za razvoj in reforme je nekatere proizvodne procese za proizvodnjo polietilena vključila v svoj katalog s smernicami za prestrukturiranje industrije, v katerem en pododdelek „omejenega seznama“ zajema petrokemične proizvode, zlasti pa vključuje „polietilene ali polivinilklorid, proizveden s postopkom pridobivanja acetilena, katerega letna proizvodnja znaša manj kot 200 000 ton“ (89). |
| --- | --- |

(116)

V zvezi z drugim osnovnim vložkom obstajajo dokazi, da proizvodnjo upravlja država: Nacionalna komisija za razvoj in reforme je nekatere proizvodne procese za proizvodnjo polietilena vključila v svoj katalog s smernicami za prestrukturiranje industrije, v katerem en pododdelek „omejenega seznama“ zajema petrokemične proizvode, zlasti pa vključuje „polietilene ali polivinilklorid, proizveden s postopkom pridobivanja acetilena, katerega letna proizvodnja znaša manj kot 200 000 ton“ (89).

89

| (117) | Na splošno kitajska vlada kemijsko industrijo, od katere proizvajalci kablov iz optičnih vlaken pridobivajo številne svoje vložke (glej uvodni izjavi 90 in 114), šteje za pomemben sektor. To je izraženo v številnih načrtih, direktivah in drugih dokumentih, ki se nanašajo na kemijsko industrijo ter so izdani na nacionalni, regionalni in občinski ravni. Cilj teh dokumentov je upravljati številne vidike delovanja kemijskega sektorja na splošno in tako vplivati na primer na podsektorje, ki proizvajajo najrazličnejše kemične spojine, ki se uporabljajo za proizvodnjo kemičnih spojin, uporabljenih v proizvodnji kablov iz optičnih vlaken (npr. tistih, ki so navedene uvodnih izjavah 90 in 114), zlasti v smislu razvoja vrednostne verige, vzorcev ponudbe, izbire tehnologije, lokalizacijo proizvodnje ali podpore politike (90). |
| --- | --- |

(117)

Na splošno kitajska vlada kemijsko industrijo, od katere proizvajalci kablov iz optičnih vlaken pridobivajo številne svoje vložke (glej uvodni izjavi 90 in 114), šteje za pomemben sektor. To je izraženo v številnih načrtih, direktivah in drugih dokumentih, ki se nanašajo na kemijsko industrijo ter so izdani na nacionalni, regionalni in občinski ravni. Cilj teh dokumentov je upravljati številne vidike delovanja kemijskega sektorja na splošno in tako vplivati na primer na podsektorje, ki proizvajajo najrazličnejše kemične spojine, ki se uporabljajo za proizvodnjo kemičnih spojin, uporabljenih v proizvodnji kablov iz optičnih vlaken (npr. tistih, ki so navedene uvodnih izjavah 90 in 114), zlasti v smislu razvoja vrednostne verige, vzorcev ponudbe, izbire tehnologije, lokalizacijo proizvodnje ali podpore politike (90).

90

| (118) | Komisija je tudi v primeru steklenih vlaken, ki predstavljajo enega od vložkov, posebej potrdila, da je država z določbami 13. petletnega načrta z industrijo gradbenih materialov (2016–2020) (91), zlasti z navodilom, da je treba proizvodnjo razvijati prav v pokrajini Jiangxi, posegla v geografsko porazdelitev proizvodnje steklenih vlaken, s čimer je vplivala na prosto odločanje ustreznih gospodarskih subjektov. |
| --- | --- |

(118)

Komisija je tudi v primeru steklenih vlaken, ki predstavljajo enega od vložkov, posebej potrdila, da je država z določbami 13. petletnega načrta z industrijo gradbenih materialov (2016–2020) (91), zlasti z navodilom, da je treba proizvodnjo razvijati prav v pokrajini Jiangxi, posegla v geografsko porazdelitev proizvodnje steklenih vlaken, s čimer je vplivala na prosto odločanje ustreznih gospodarskih subjektov.

91

| (119) | Kot je ugotovila tudi Komisija v svojem poročilu, cene električne energije, ki je ena od dejavnikov proizvodnje kablov iz optičnih vlaken, v LRK niso tržno določene, nanje pa vpliva tudi znatno izkrivljanje (s centralnim določanjem cen, s cenovnimi razlikami in s praksami neposrednega nakupa) (92). |
| --- | --- |

(119)

Kot je ugotovila tudi Komisija v svojem poročilu, cene električne energije, ki je ena od dejavnikov proizvodnje kablov iz optičnih vlaken, v LRK niso tržno določene, nanje pa vpliva tudi znatno izkrivljanje (s centralnim določanjem cen, s cenovnimi razlikami in s praksami neposrednega nakupa) (92).

92

| (120) | Taka vpletenost države in lokalnih organov v celotno vrednostno verigo kablov iz optičnih vlaken lahko vsaj potencialno izkrivljajoče vpliva na cene. Z zgoraj opisanimi načini vlada posega v sektor kablov iz optičnih vlaken in sektorje, ki proizvajajo surovine, ki se uporabljajo za proizvodnjo kablov iz optičnih vlaken, pri čemer kitajska vlada usmerja in nadzoruje skoraj vse vidike razvoja in delovanja vrednostne verige kablov iz optičnih vlaken. |
| --- | --- |

(120)

Taka vpletenost države in lokalnih organov v celotno vrednostno verigo kablov iz optičnih vlaken lahko vsaj potencialno izkrivljajoče vpliva na cene. Z zgoraj opisanimi načini vlada posega v sektor kablov iz optičnih vlaken in sektorje, ki proizvajajo surovine, ki se uporabljajo za proizvodnjo kablov iz optičnih vlaken, pri čemer kitajska vlada usmerja in nadzoruje skoraj vse vidike razvoja in delovanja vrednostne verige kablov iz optičnih vlaken.

| (121) | Skratka, kitajska vlada je sprejela ukrepe, s katerimi gospodarske subjekte spodbuja k izpolnjevanju ciljev javne politike, med drugim proizvajalce kablov iz optičnih vlaken in vložkov, ki se uporabljajo za proizvodnjo kablov iz optičnih vlaken. Taki ukrepi preprečujejo nemoteno delovanje tržnih sil. |
| --- | --- |

(121)

Skratka, kitajska vlada je sprejela ukrepe, s katerimi gospodarske subjekte spodbuja k izpolnjevanju ciljev javne politike, med drugim proizvajalce kablov iz optičnih vlaken in vložkov, ki se uporabljajo za proizvodnjo kablov iz optičnih vlaken. Taki ukrepi preprečujejo nemoteno delovanje tržnih sil.

3.1.1.6   Znatno izkrivljanje v skladu s členom 2(6a)(b), četrta alinea, osnovne uredbe: neobstoj zakonodaje o stečaju, družbah ali lastnini, diskriminatorna uporaba ali nezadostno izvrševanje navedene zakonodaje

Znatno izkrivljanje v skladu s členom 2(6a)(b), četrta alinea, osnovne uredbe: neobstoj zakonodaje o stečaju, družbah ali lastnini, diskriminatorna uporaba ali nezadostno izvrševanje navedene zakonodaje

| (122) | V skladu z informacijami v spisu kitajski stečajni sistem nezadostno izpolnjuje lastne glavne cilje, kot sta pravična poravnava zahtevkov in terjatev ter varstvo zakonitih pravic in interesov upnikov in dolžnikov. Zdi se, da to izhaja iz dejstva, da je za kitajski sistem značilno sistematično nezadostno izvrševanje, čeprav kitajsko stečajno pravo formalno temelji na podobnih načelih, kot se uporabljajo v sorodnem pravu v drugih državah. Število stečajev je še vedno izjemno majhno glede na velikost gospodarstva države, med drugim tudi zato, ker so postopki v primeru insolventnosti polni pomanjkljivosti, ki dejansko odvračajo od vložitve predloga za stečaj. Poleg tega ima država še vedno močno in dejavno vlogo v postopkih v primeru insolventnosti ter pogosto neposredno vpliva na njihov izid (93). |
| --- | --- |

(122)

V skladu z informacijami v spisu kitajski stečajni sistem nezadostno izpolnjuje lastne glavne cilje, kot sta pravična poravnava zahtevkov in terjatev ter varstvo zakonitih pravic in interesov upnikov in dolžnikov. Zdi se, da to izhaja iz dejstva, da je za kitajski sistem značilno sistematično nezadostno izvrševanje, čeprav kitajsko stečajno pravo formalno temelji na podobnih načelih, kot se uporabljajo v sorodnem pravu v drugih državah. Število stečajev je še vedno izjemno majhno glede na velikost gospodarstva države, med drugim tudi zato, ker so postopki v primeru insolventnosti polni pomanjkljivosti, ki dejansko odvračajo od vložitve predloga za stečaj. Poleg tega ima država še vedno močno in dejavno vlogo v postopkih v primeru insolventnosti ter pogosto neposredno vpliva na njihov izid (93).

93

| (123) | Pomanjkljivosti sistema lastninskih pravic so poleg tega posebej očitne v zvezi z lastništvom zemljišč in pravicami do uporabe zemljišč v LRK (94). Vsa zemljišča so last kitajske države (kmetijska zemljišča so v skupni lasti, mestna zemljišča pa v lasti države). Za njihovo dodelitev je še vedno pristojna le država. Obstajajo pravne določbe, katerih cilj je, da se pravice do rabe zemljišč dodelijo pregledno in po tržnih cenah, na primer z uvedbo postopkov zbiranja ponudb. Vendar se te določbe skoraj nikoli ne upoštevajo in nekateri kupci pridobijo zemljišča brezplačno ali po ceni, nižji od tržne (95). Poleg tega si organi pri dodeljevanju zemljišč pogosto prizadevajo uresničiti posebne politične cilje, vključno z izvajanjem gospodarskih načrtov (96). |
| --- | --- |

(123)

Pomanjkljivosti sistema lastninskih pravic so poleg tega posebej očitne v zvezi z lastništvom zemljišč in pravicami do uporabe zemljišč v LRK (94). Vsa zemljišča so last kitajske države (kmetijska zemljišča so v skupni lasti, mestna zemljišča pa v lasti države). Za njihovo dodelitev je še vedno pristojna le država. Obstajajo pravne določbe, katerih cilj je, da se pravice do rabe zemljišč dodelijo pregledno in po tržnih cenah, na primer z uvedbo postopkov zbiranja ponudb. Vendar se te določbe skoraj nikoli ne upoštevajo in nekateri kupci pridobijo zemljišča brezplačno ali po ceni, nižji od tržne (95). Poleg tega si organi pri dodeljevanju zemljišč pogosto prizadevajo uresničiti posebne politične cilje, vključno z izvajanjem gospodarskih načrtov (96).

94

95

96

| (124) | Podobno kot za druge sektorje kitajskega gospodarstva tudi za proizvajalce kablov iz optičnih vlaken veljajo splošna pravila o kitajskem stečajnem pravu, pravu gospodarskih družb in stvarnem pravu. To pomeni, da tudi na te družbe vpliva izkrivljanje od zgoraj navzdol, ki izhaja iz diskriminatorne uporabe ali nezadostnega izvrševanja zakonodaje o stečaju in lastnini. Ta preiskava ni razkrila ničesar, kar bi lahko omajalo navedene ugotovitve. Komisija je zato predhodno sklenila, da kitajska zakonodaja o stečaju in lastnini ne deluje pravilno, kar povzroča izkrivljanje pri ohranjanju plačilno nesposobnih podjetij in dodeljevanju pravic do uporabe zemljišč v LRK. Zdi se, da ti pomisleki glede na razpoložljive dokaze v celoti veljajo tudi za sektor kablov iz optičnih vlaken in sektorje proizvodnje surovin, ki se uporabljajo za proizvodnjo zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(124)

Podobno kot za druge sektorje kitajskega gospodarstva tudi za proizvajalce kablov iz optičnih vlaken veljajo splošna pravila o kitajskem stečajnem pravu, pravu gospodarskih družb in stvarnem pravu. To pomeni, da tudi na te družbe vpliva izkrivljanje od zgoraj navzdol, ki izhaja iz diskriminatorne uporabe ali nezadostnega izvrševanja zakonodaje o stečaju in lastnini. Ta preiskava ni razkrila ničesar, kar bi lahko omajalo navedene ugotovitve. Komisija je zato predhodno sklenila, da kitajska zakonodaja o stečaju in lastnini ne deluje pravilno, kar povzroča izkrivljanje pri ohranjanju plačilno nesposobnih podjetij in dodeljevanju pravic do uporabe zemljišč v LRK. Zdi se, da ti pomisleki glede na razpoložljive dokaze v celoti veljajo tudi za sektor kablov iz optičnih vlaken in sektorje proizvodnje surovin, ki se uporabljajo za proizvodnjo zadevnega izdelka.

| (125) | Komisija je ob upoštevanju navedenega sklenila, da gre za diskriminatorno uporabo ali nezadostno izvrševanje zakonodaje o stečaju in lastnini v sektorju kablov iz optičnih vlaken in sektorjih za proizvodnjo surovin, ki se uporabljajo v proizvodnji zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(125)

Komisija je ob upoštevanju navedenega sklenila, da gre za diskriminatorno uporabo ali nezadostno izvrševanje zakonodaje o stečaju in lastnini v sektorju kablov iz optičnih vlaken in sektorjih za proizvodnjo surovin, ki se uporabljajo v proizvodnji zadevnega izdelka.

3.1.1.7   Znatno izkrivljanje v skladu s členom 2(6a)(b), peta alinea, osnovne uredbe: stroški plač so izkrivljeni

Znatno izkrivljanje v skladu s členom 2(6a)(b), peta alinea, osnovne uredbe: stroški plač so izkrivljeni

| (126) | Sistem tržno določenih plač se v LRK ne more v celoti razviti, saj delavci in delodajalci ne morejo uveljavljati pravic do kolektivne organizacije. LRK ni ratificirala številnih bistvenih konvencij Mednarodne organizacije dela (MOD), zlasti konvencij o sindikalni svobodi in kolektivnem dogovarjanju (97). Na podlagi nacionalne zakonodaje je dejavna samo ena sindikalna organizacija. Ta pa ni neodvisna od državnih organov, zato njeno sodelovanje pri kolektivnih pogajanjih in varstvu pravic delavcev ostaja na osnovni ravni (98). Poleg tega je mobilnost kitajske delovne sile omejena s sistemom prijave gospodinjstev, ki dostop do celotnega nabora socialnovarstvenih in drugih prejemkov omogoča le lokalnemu prebivalstvu določenega upravnega območja. Delavci, ki nimajo prijavljenega lokalnega prebivališča, se zato običajno znajdejo v ranljivem položaju na področju zaposlovanja in prejemajo nižji dohodek kot tisti, ki imajo prijavljeno prebivališče (99). Navedene ugotovitve kažejo na izkrivljanje stroškov plač v LRK. |
| --- | --- |

(126)

Sistem tržno določenih plač se v LRK ne more v celoti razviti, saj delavci in delodajalci ne morejo uveljavljati pravic do kolektivne organizacije. LRK ni ratificirala številnih bistvenih konvencij Mednarodne organizacije dela (MOD), zlasti konvencij o sindikalni svobodi in kolektivnem dogovarjanju (97). Na podlagi nacionalne zakonodaje je dejavna samo ena sindikalna organizacija. Ta pa ni neodvisna od državnih organov, zato njeno sodelovanje pri kolektivnih pogajanjih in varstvu pravic delavcev ostaja na osnovni ravni (98). Poleg tega je mobilnost kitajske delovne sile omejena s sistemom prijave gospodinjstev, ki dostop do celotnega nabora socialnovarstvenih in drugih prejemkov omogoča le lokalnemu prebivalstvu določenega upravnega območja. Delavci, ki nimajo prijavljenega lokalnega prebivališča, se zato običajno znajdejo v ranljivem položaju na področju zaposlovanja in prejemajo nižji dohodek kot tisti, ki imajo prijavljeno prebivališče (99). Navedene ugotovitve kažejo na izkrivljanje stroškov plač v LRK.

97

98

99

| (127) | Predloženi niso bili nobeni dokazi o tem, da za družbe, ki proizvajajo kable iz optičnih vlaken ali z njim povezane vložke, opisani kitajski sistem delovnega prava ne bi veljal. Na sektor kablov iz optičnih vlaken torej vpliva izkrivljanje stroškov plač tako neposredno (pri proizvodnji zadevnega izdelka) kot posredno (pri dostopu proizvajalcev kablov iz optičnih vlaken do kapitala ali vložkov družb, za katere velja isti sistem delovnega prava v LRK). |
| --- | --- |

(127)

Predloženi niso bili nobeni dokazi o tem, da za družbe, ki proizvajajo kable iz optičnih vlaken ali z njim povezane vložke, opisani kitajski sistem delovnega prava ne bi veljal. Na sektor kablov iz optičnih vlaken torej vpliva izkrivljanje stroškov plač tako neposredno (pri proizvodnji zadevnega izdelka) kot posredno (pri dostopu proizvajalcev kablov iz optičnih vlaken do kapitala ali vložkov družb, za katere velja isti sistem delovnega prava v LRK).

3.1.1.8   Znatno izkrivljanje v skladu s členom 2(6a)(b), šesta alinea, osnovne uredbe: dostop do financiranja ponujajo institucije, ki izvajajo cilje javne politike ali kako drugače ne delujejo neodvisno od države

Znatno izkrivljanje v skladu s členom 2(6a)(b), šesta alinea, osnovne uredbe: dostop do financiranja ponujajo institucije, ki izvajajo cilje javne politike ali kako drugače ne delujejo neodvisno od države

| (128) | V LRK je za dostop gospodarskih subjektov do kapitala značilno različno izkrivljanje. |
| --- | --- |

(128)

V LRK je za dostop gospodarskih subjektov do kapitala značilno različno izkrivljanje.

| (129) | Prvič, za kitajski finančni sistem je značilen močan položaj bank v državni lasti (100), ki pri zagotavljanju dostopa do financiranja ne upoštevajo ekonomske uspešnosti projekta, temveč druga merila. Banke so podobno kot nefinančna podjetja v državni lasti še vedno povezane z državo, in sicer ne samo v okviru lastništva, temveč tudi kadrovsko (glavne vodstvene delavce velikih finančnih institucij v državni lasti nazadnje imenuje KKP) (101), pri čemer tako kot nefinančna podjetja v državni lasti redno izvajajo javne politike, ki jih oblikuje vlada. Pri tem banke upoštevajo izrecno pravno obveznost opravljanja svojih poslov v skladu s potrebami nacionalnega gospodarskega in družbenega razvoja ter v skladu z navodili industrijskih politik države (102). To dopolnjujejo dodatna obstoječa pravila, ki usmerjajo finančna sredstva v sektorje, za katere vlada določi, da se spodbujajo ali da so kako drugače pomembni (103). |
| --- | --- |

(129)

Prvič, za kitajski finančni sistem je značilen močan položaj bank v državni lasti (100), ki pri zagotavljanju dostopa do financiranja ne upoštevajo ekonomske uspešnosti projekta, temveč druga merila. Banke so podobno kot nefinančna podjetja v državni lasti še vedno povezane z državo, in sicer ne samo v okviru lastništva, temveč tudi kadrovsko (glavne vodstvene delavce velikih finančnih institucij v državni lasti nazadnje imenuje KKP) (101), pri čemer tako kot nefinančna podjetja v državni lasti redno izvajajo javne politike, ki jih oblikuje vlada. Pri tem banke upoštevajo izrecno pravno obveznost opravljanja svojih poslov v skladu s potrebami nacionalnega gospodarskega in družbenega razvoja ter v skladu z navodili industrijskih politik države (102). To dopolnjujejo dodatna obstoječa pravila, ki usmerjajo finančna sredstva v sektorje, za katere vlada določi, da se spodbujajo ali da so kako drugače pomembni (103).

100

101

102

103

| (130) | Čeprav se priznava, da se različne pravne določbe nanašajo na potrebo po spoštovanju običajnega bančnega poslovanja ter pravil skrbnega in varnega poslovanja, kot je potreba po proučitvi kreditne sposobnosti posojilojemalca, prepričljivi dokazi, vključno z ugotovitvami iz preiskav o trgovinski zaščiti, kažejo, da imajo te določbe pri uporabi različnih pravnih instrumentov le drugotno vlogo. |
| --- | --- |

(130)

Čeprav se priznava, da se različne pravne določbe nanašajo na potrebo po spoštovanju običajnega bančnega poslovanja ter pravil skrbnega in varnega poslovanja, kot je potreba po proučitvi kreditne sposobnosti posojilojemalca, prepričljivi dokazi, vključno z ugotovitvami iz preiskav o trgovinski zaščiti, kažejo, da imajo te določbe pri uporabi različnih pravnih instrumentov le drugotno vlogo.

| (131) | Na primer, kitajska vlada je pred kratkim pojasnila, da mora KKP nadzorovati celo odločitve zasebnega poslovnega bančništva, te pa morajo biti skladne z nacionalnimi politikami. Eden od treh splošnih ciljev države v zvezi z upravljanjem bančništva je zdaj okrepiti vodilno vlogo partije v bančnem in zavarovalniškem sektorju, tudi glede vprašanj poslovanja in upravljanja družb (104). Poleg tega morajo zdaj merila za ocenjevanje uspešnosti poslovnih bank upoštevati zlasti način, kako subjekti „prispevajo k doseganju nacionalnih razvojnih ciljev in realnemu gospodarstvu“, predvsem pa, kako „prispevajo k strateškim in nastajajočim industrijam“ (105). |
| --- | --- |

(131)

Na primer, kitajska vlada je pred kratkim pojasnila, da mora KKP nadzorovati celo odločitve zasebnega poslovnega bančništva, te pa morajo biti skladne z nacionalnimi politikami. Eden od treh splošnih ciljev države v zvezi z upravljanjem bančništva je zdaj okrepiti vodilno vlogo partije v bančnem in zavarovalniškem sektorju, tudi glede vprašanj poslovanja in upravljanja družb (104). Poleg tega morajo zdaj merila za ocenjevanje uspešnosti poslovnih bank upoštevati zlasti način, kako subjekti „prispevajo k doseganju nacionalnih razvojnih ciljev in realnemu gospodarstvu“, predvsem pa, kako „prispevajo k strateškim in nastajajočim industrijam“ (105).

104

105

| (132) | Poleg tega so bonitetne ocene v zvezi z obveznicami in posojili pogosto izkrivljene iz različnih razlogov, vključno z dejstvom, da na oceno tveganja vplivata strateški pomen podjetja za kitajsko vlado in trdnost implicitnega jamstva vlade. Ocene jasno kažejo, da kitajske bonitetne ocene sistematično ustrezajo nižjim mednarodnim ocenam (106). |
| --- | --- |

(132)

Poleg tega so bonitetne ocene v zvezi z obveznicami in posojili pogosto izkrivljene iz različnih razlogov, vključno z dejstvom, da na oceno tveganja vplivata strateški pomen podjetja za kitajsko vlado in trdnost implicitnega jamstva vlade. Ocene jasno kažejo, da kitajske bonitetne ocene sistematično ustrezajo nižjim mednarodnim ocenam (106).

106

| (133) | Ta vprašanja dopolnjujejo dodatna veljavna pravila, ki usmerjajo finančna sredstva v sektorje, za katere vlada določi, da se spodbujajo ali so kako drugače pomembni (107). Posledica tega je, da se posojila pristransko izdajajo v korist podjetij v državni lasti, velikih, dobro povezanih zasebnih podjetij in podjetij v ključnih industrijskih sektorjih, kar pomeni, da razpoložljivost in stroški kapitala niso enaki za vse subjekte na trgu. |
| --- | --- |

(133)

Ta vprašanja dopolnjujejo dodatna veljavna pravila, ki usmerjajo finančna sredstva v sektorje, za katere vlada določi, da se spodbujajo ali so kako drugače pomembni (107). Posledica tega je, da se posojila pristransko izdajajo v korist podjetij v državni lasti, velikih, dobro povezanih zasebnih podjetij in podjetij v ključnih industrijskih sektorjih, kar pomeni, da razpoložljivost in stroški kapitala niso enaki za vse subjekte na trgu.

107

| (134) | Drugič, stroški izposojanja se umetno ohranjajo na nizki ravni, da bi se spodbudila rast naložb. To je povzročilo čezmerno uporabo kapitalskih naložb z vse nižjo donosnostjo naložb. To ponazarja porast korporativnega vzvoda v državnem sektorju kljub velikemu padcu dobičkonosnosti, kar kaže, da mehanizmi v bančnem sistemu ne upoštevajo normalnih komercialnih odzivov. |
| --- | --- |

(134)

Drugič, stroški izposojanja se umetno ohranjajo na nizki ravni, da bi se spodbudila rast naložb. To je povzročilo čezmerno uporabo kapitalskih naložb z vse nižjo donosnostjo naložb. To ponazarja porast korporativnega vzvoda v državnem sektorju kljub velikemu padcu dobičkonosnosti, kar kaže, da mehanizmi v bančnem sistemu ne upoštevajo normalnih komercialnih odzivov.

| (135) | Tretjič, čeprav je bila liberalizacija nominalne obrestne mere dosežena oktobra 2015, cenovni signali še vedno niso rezultat sil prostega trga, temveč nanje vpliva izkrivljanje, ki ga povzroča vlada. Delež posojil, ki je enak referenčni vrednosti ali manjši od nje, še vedno predstavlja najmanj eno tretjino vseh posojil konec leta 2018 (108). Uradni mediji v LRK so pred kratkim poročali o tem, da je KKP pozvala k „znižanju obrestne mere na trgu posojil“ (109). Posledica umetno nizkih obrestnih mer so prenizke cene in s tem čezmerna uporaba kapitala. |
| --- | --- |

(135)

Tretjič, čeprav je bila liberalizacija nominalne obrestne mere dosežena oktobra 2015, cenovni signali še vedno niso rezultat sil prostega trga, temveč nanje vpliva izkrivljanje, ki ga povzroča vlada. Delež posojil, ki je enak referenčni vrednosti ali manjši od nje, še vedno predstavlja najmanj eno tretjino vseh posojil konec leta 2018 (108). Uradni mediji v LRK so pred kratkim poročali o tem, da je KKP pozvala k „znižanju obrestne mere na trgu posojil“ (109). Posledica umetno nizkih obrestnih mer so prenizke cene in s tem čezmerna uporaba kapitala.

108

109

| (136) | Splošna rast posojil v LRK pomeni poslabšanje učinkovitosti dodeljevanja kapitala brez kakršnih koli znakov omejevanja kreditiranja, ki bi bilo pričakovano v neizkrivljenem tržnem okolju. Zato se je obseg slabih posojil v zadnjih letih hitro povečeval. Ker je bilo tveganih posojil vse več, se je kitajska vlada odločila, da se izogne neplačilom. Zato se vprašanja slabih terjatev rešujejo z obnavljanjem terjatev, s čimer se ustvarjajo tako imenovane „zombi“ družbe, ali s prenosom lastništva terjatve (npr. z združevanji ali zamenjavami terjatev v lastniške deleže), ne da bi se pri tem nujno odpravila splošna težava terjatev ali obravnavali njeni glavni vzroki. |
| --- | --- |

(136)

Splošna rast posojil v LRK pomeni poslabšanje učinkovitosti dodeljevanja kapitala brez kakršnih koli znakov omejevanja kreditiranja, ki bi bilo pričakovano v neizkrivljenem tržnem okolju. Zato se je obseg slabih posojil v zadnjih letih hitro povečeval. Ker je bilo tveganih posojil vse več, se je kitajska vlada odločila, da se izogne neplačilom. Zato se vprašanja slabih terjatev rešujejo z obnavljanjem terjatev, s čimer se ustvarjajo tako imenovane „zombi“ družbe, ali s prenosom lastništva terjatve (npr. z združevanji ali zamenjavami terjatev v lastniške deleže), ne da bi se pri tem nujno odpravila splošna težava terjatev ali obravnavali njeni glavni vzroki.

| (137) | Znatno izkrivljanje, ki je posledica stalne vseprisotne vloge države na kapitalskih trgih, v bistvu vpliva na korporativni sistem posojil v LRK, kljub sprejetim ukrepom za liberalizacijo trga. |
| --- | --- |

(137)

Znatno izkrivljanje, ki je posledica stalne vseprisotne vloge države na kapitalskih trgih, v bistvu vpliva na korporativni sistem posojil v LRK, kljub sprejetim ukrepom za liberalizacijo trga.

| (138) | Dokazi o tem, da bi bil sektor kablov iz optičnih vlaken izvzet iz zgoraj opisanega poseganja države v finančni sistem, niso bili predloženi. Komisija je ugotovila tudi, da so vodilni proizvajalci kablov iz optičnih vlaken prejemali državne subvencije (glej uvodno izjavo 113). Zato so zaradi znatnega poseganja države v finančni sistem tržne razmere na vseh ravneh močno prizadete. |
| --- | --- |

(138)

Dokazi o tem, da bi bil sektor kablov iz optičnih vlaken izvzet iz zgoraj opisanega poseganja države v finančni sistem, niso bili predloženi. Komisija je ugotovila tudi, da so vodilni proizvajalci kablov iz optičnih vlaken prejemali državne subvencije (glej uvodno izjavo 113). Zato so zaradi znatnega poseganja države v finančni sistem tržne razmere na vseh ravneh močno prizadete.

3.1.1.9   Sistemska narava opisanega izkrivljanja

Sistemska narava opisanega izkrivljanja

| (139) | Komisija je ugotovila, da je izkrivljanje, opisano v poročilu, značilno za kitajsko gospodarstvo. Razpoložljivi dokazi namreč kažejo, da dejstva in značilnosti kitajskega sistema, kakor je opisan zgoraj v oddelkih 3.1.1.2 do 3.1.1.5 in delu A poročila, veljajo za celotno državo in vse sektorje gospodarstva. Enako velja tudi za opis proizvodnih dejavnikov, kot so navedeni zgoraj v oddelkih 3.1.1.6 do 3.1.1.8 in delu B poročila. |
| --- | --- |

(139)

Komisija je ugotovila, da je izkrivljanje, opisano v poročilu, značilno za kitajsko gospodarstvo. Razpoložljivi dokazi namreč kažejo, da dejstva in značilnosti kitajskega sistema, kakor je opisan zgoraj v oddelkih 3.1.1.2 do 3.1.1.5 in delu A poročila, veljajo za celotno državo in vse sektorje gospodarstva. Enako velja tudi za opis proizvodnih dejavnikov, kot so navedeni zgoraj v oddelkih 3.1.1.6 do 3.1.1.8 in delu B poročila.

| (140) | Komisija opozarja, da je za proizvodnjo kablov iz optičnih vlaken potreben širok razpon vložkov. V tem smislu so glede na dokaze v spisu vsi vzorčeni proizvajalci izvozniki nabavili večino svojih vložkov v LRK. Ko proizvajalci kablov iz optičnih vlaken kupijo/naročijo te vložke v LRK, so cene, ki jih plačajo (in ki so evidentirane kot njihovi stroški), očitno izpostavljene istemu sistemskemu izkrivljanju, kot je navedeno zgoraj. Na primer, dobavitelji vložkov zaposlujejo delovno silo, ki je izpostavljena izkrivljanju. Morda si izposodijo denar, ki je izpostavljen izkrivljanju v finančnem sektorju/pri dodeljevanju kapitala. Poleg tega zanje velja sistem načrtovanja, ki se uporablja na vseh ravneh upravljanja in v vseh sektorjih. |
| --- | --- |

(140)

Komisija opozarja, da je za proizvodnjo kablov iz optičnih vlaken potreben širok razpon vložkov. V tem smislu so glede na dokaze v spisu vsi vzorčeni proizvajalci izvozniki nabavili večino svojih vložkov v LRK. Ko proizvajalci kablov iz optičnih vlaken kupijo/naročijo te vložke v LRK, so cene, ki jih plačajo (in ki so evidentirane kot njihovi stroški), očitno izpostavljene istemu sistemskemu izkrivljanju, kot je navedeno zgoraj. Na primer, dobavitelji vložkov zaposlujejo delovno silo, ki je izpostavljena izkrivljanju. Morda si izposodijo denar, ki je izpostavljen izkrivljanju v finančnem sektorju/pri dodeljevanju kapitala. Poleg tega zanje velja sistem načrtovanja, ki se uporablja na vseh ravneh upravljanja in v vseh sektorjih.

| (141) | Posledica tega je, da domače prodajne cene kablov iz optičnih vlaken niso primerne za uporabo v smislu člena 2(6a)(a) osnovne uredbe, to pa vpliva tudi na vse stroške vložkov (vključno s surovinami, energijo, zemljišči, financiranjem, delom itd.), saj država z znatnim poseganjem vpliva na oblikovanje cen vložkov, kot je opisano v delih A in B poročila. Opisana poseganja države v zvezi z dodeljevanjem kapitala, zemljišči, delom, energijo in surovinami so dejansko prisotna po vsej LRK. To na primer pomeni, da je vložek, ki je sam po sebi proizveden v LRK, z združevanjem številnih proizvodnih dejavnikov izpostavljen znatnemu izkrivljanju. Enako velja za vložke v vložke in tako dalje. V tej preiskavi niso bili predloženi nobeni točni in ustrezni dokazi ali protiargumenti. |
| --- | --- |

(141)

Posledica tega je, da domače prodajne cene kablov iz optičnih vlaken niso primerne za uporabo v smislu člena 2(6a)(a) osnovne uredbe, to pa vpliva tudi na vse stroške vložkov (vključno s surovinami, energijo, zemljišči, financiranjem, delom itd.), saj država z znatnim poseganjem vpliva na oblikovanje cen vložkov, kot je opisano v delih A in B poročila. Opisana poseganja države v zvezi z dodeljevanjem kapitala, zemljišči, delom, energijo in surovinami so dejansko prisotna po vsej LRK. To na primer pomeni, da je vložek, ki je sam po sebi proizveden v LRK, z združevanjem številnih proizvodnih dejavnikov izpostavljen znatnemu izkrivljanju. Enako velja za vložke v vložke in tako dalje. V tej preiskavi niso bili predloženi nobeni točni in ustrezni dokazi ali protiargumenti.

3.1.1.10   Sklep

Sklep

| (142) | Analiza iz oddelkov 3.1.1.2 do 3.1.1.9, ki vključuje pregled vseh razpoložljivih dokazov o poseganju LRK v svoje gospodarstvo na splošno ter v sektor kablov iz optičnih vlaken in z njim povezano dobavno verigo, je pokazala, da cene ali stroški zadevnega izdelka, vključno s stroški surovin, energije in dela, niso rezultat sil prostega trga zaradi znatnega poseganja države v smislu člena 2(6a)(b) osnovne uredbe, kot kaže dejanski ali možni učinek enega ali več zadevnih elementov iz navedenega člena. Na podlagi navedenega in zaradi nesodelovanja kitajske vlade je Komisija sklenila, da v tem primeru ni primerno uporabiti domačih cen in stroškov za določitev normalne vrednosti. |
| --- | --- |

(142)

Analiza iz oddelkov 3.1.1.2 do 3.1.1.9, ki vključuje pregled vseh razpoložljivih dokazov o poseganju LRK v svoje gospodarstvo na splošno ter v sektor kablov iz optičnih vlaken in z njim povezano dobavno verigo, je pokazala, da cene ali stroški zadevnega izdelka, vključno s stroški surovin, energije in dela, niso rezultat sil prostega trga zaradi znatnega poseganja države v smislu člena 2(6a)(b) osnovne uredbe, kot kaže dejanski ali možni učinek enega ali več zadevnih elementov iz navedenega člena. Na podlagi navedenega in zaradi nesodelovanja kitajske vlade je Komisija sklenila, da v tem primeru ni primerno uporabiti domačih cen in stroškov za določitev normalne vrednosti.

| (143) | Komisija je zato normalno vrednost računsko določila izključno na podlagi stroškov proizvodnje in prodaje, ki odražajo neizkrivljene cene ali referenčne vrednosti, v tem primeru torej na podlagi ustreznih stroškov proizvodnje in prodaje v primerni reprezentativni državi v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe, kot je obravnavano v naslednjem oddelku. |
| --- | --- |

(143)

Komisija je zato normalno vrednost računsko določila izključno na podlagi stroškov proizvodnje in prodaje, ki odražajo neizkrivljene cene ali referenčne vrednosti, v tem primeru torej na podlagi ustreznih stroškov proizvodnje in prodaje v primerni reprezentativni državi v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe, kot je obravnavano v naslednjem oddelku.

3.1.1.11   Pripombe zainteresiranih strani

Pripombe zainteresiranih strani

| (144) | Med preiskavo so pripombe predložili zbornica CCCME, kitajska vlada in proizvajalec izvoznik skupina ZTT. |
| --- | --- |

(144)

Med preiskavo so pripombe predložili zbornica CCCME, kitajska vlada in proizvajalec izvoznik skupina ZTT.

| (145) | Prvič, zbornica CCCME je trdila, da člen 2.2 protidampinškega sporazuma STO pojma znatnega izkrivljanja ne priznava in da protidampinški sporazum STO ne vsebuje nobenega člena, ki bi omogočal uporabo podatkov iz tretjih držav, ki ne morejo izražati cen ali ravni stroškov države izvoznice, za določanje normalne vrednosti. Normalna vrednost mora biti v protidampinških preiskavah določena na podlagi prodajnih cen ali stroškov družb v državi porekla ali pa vsaj temeljiti na cenah ali stroških, ki lahko izražajo raven cen ali stroškov v državi porekla. V zvezi s tem je zbornica CCCME menila, da je člen 2(6a) osnovne uredbe v nasprotju s protidampinškim sporazumom STO in se v tej zadevi ne bi smel uporabljati. Po navedbah zbornice CCCME bi moral biti tudi izračun računsko določene normalne vrednosti s strani EU skladen s členom 2.2.1.1 protidampinškega sporazuma STO in njegovo razlago s strani pritožbenega organa v zadevi EU – Biodiesel (Argentina) (DS473) (v nadaljnjem besedilu: zadeva EU – Biodiesel). Znatno izkrivljanje v državi izvoznici bi moralo spadati v opredelitev bodisi prodaje, ki ni v „redni trgovini“ bodisi „določenih tržnih razmer“. Poleg tega je zbornica CCCME navedla, da je v skladu s členom 2.2 protidampinškega sporazuma STO računska določitev normalne vrednosti dovoljena le, kadar ne gre za prodajo v redni trgovini. Pojem „redne trgovine“ se lahko razlaga kot redna prodaja in redni nakupi, za katere je značilna namera prodajalca, da ustvari dobiček. Poleg tega člen 2.2.1 protidampinškega sporazuma STO določa, da se prodaja izdelka lahko obravnava kot prodaja zunaj redne trgovine zaradi cene in se lahko zanemari, „le če [...] se taka prodaja odvija v daljšem obdobju v znatnih količinah po cenah, ki ne omogočajo nadomestitve vseh stroškov“. Glede na to je zbornica CCCME trdila tudi, da pritožnik ni dokazal, da domnevno znatno izkrivljanje spada bodisi v kategorijo prodaje, ki ni v „redni trgovini“ bodisi „določenih tržnih razmer“. |
| --- | --- |

(145)

Prvič, zbornica CCCME je trdila, da člen 2.2 protidampinškega sporazuma STO pojma znatnega izkrivljanja ne priznava in da protidampinški sporazum STO ne vsebuje nobenega člena, ki bi omogočal uporabo podatkov iz tretjih držav, ki ne morejo izražati cen ali ravni stroškov države izvoznice, za določanje normalne vrednosti. Normalna vrednost mora biti v protidampinških preiskavah določena na podlagi prodajnih cen ali stroškov družb v državi porekla ali pa vsaj temeljiti na cenah ali stroških, ki lahko izražajo raven cen ali stroškov v državi porekla. V zvezi s tem je zbornica CCCME menila, da je člen 2(6a) osnovne uredbe v nasprotju s protidampinškim sporazumom STO in se v tej zadevi ne bi smel uporabljati. Po navedbah zbornice CCCME bi moral biti tudi izračun računsko določene normalne vrednosti s strani EU skladen s členom 2.2.1.1 protidampinškega sporazuma STO in njegovo razlago s strani pritožbenega organa v zadevi EU – Biodiesel (Argentina) (DS473) (v nadaljnjem besedilu: zadeva EU – Biodiesel). Znatno izkrivljanje v državi izvoznici bi moralo spadati v opredelitev bodisi prodaje, ki ni v „redni trgovini“ bodisi „določenih tržnih razmer“. Poleg tega je zbornica CCCME navedla, da je v skladu s členom 2.2 protidampinškega sporazuma STO računska določitev normalne vrednosti dovoljena le, kadar ne gre za prodajo v redni trgovini. Pojem „redne trgovine“ se lahko razlaga kot redna prodaja in redni nakupi, za katere je značilna namera prodajalca, da ustvari dobiček. Poleg tega člen 2.2.1 protidampinškega sporazuma STO določa, da se prodaja izdelka lahko obravnava kot prodaja zunaj redne trgovine zaradi cene in se lahko zanemari, „le če [...] se taka prodaja odvija v daljšem obdobju v znatnih količinah po cenah, ki ne omogočajo nadomestitve vseh stroškov“. Glede na to je zbornica CCCME trdila tudi, da pritožnik ni dokazal, da domnevno znatno izkrivljanje spada bodisi v kategorijo prodaje, ki ni v „redni trgovini“ bodisi „določenih tržnih razmer“.

| (146) | Komisija meni, da so določbe člena 2(6a) osnovne uredbe v celoti skladne z obveznostmi Evropske unije v okviru STO in sodno prakso, ki jo navaja zbornica CCCME. Komisija na začetku opozarja, da poročilo STO o zadevi EU – Biodiesel ni zadevalo uporabe člena 2(6a) osnovne uredbe, temveč specifično določbo člena 2(5) osnovne uredbe. V vsakem primeru pravo STO, kot ga razlagata odbor za reševanje sporov in pritožbeni organ STO v zadevi EU – Biodiesel, dovoljuje uporabo podatkov iz tretje države, ki se ustrezno prilagodijo, kadar je taka prilagoditev potrebna in utemeljena. Zaradi obstoja znatnega izkrivljanja stroški in cene v državi izvoznici niso primerni za računsko določitev normalne vrednosti. V teh okoliščinah člen 2(6a) osnovne uredbe predvideva računsko določitev stroškov proizvodnje in prodaje na podlagi neizkrivljenih cen ali referenčnih vrednosti, vključno s tistimi v primerni reprezentativni državi s stopnjo razvitosti, ki je podobna stopnji razvitosti države izvoznice. Glede trditve v zvezi s pritožbo so pravna podlaga in dokazi v pritožbi, ki so temeljili na njej, zadevali pogoje uporabe člena 2(6a) osnovne uredbe. Kot je opisano v točki 3 obvestila o začetku, je Komisija menila, da pritožba ne zagotavlja zadostnih dokazov o znatnem izkrivljanju, kot to zahteva člen 2(6a)(e) osnovne uredbe, za začetek preiskave na tej podlagi. V členu 2(6a) osnovne uredbe ni dodatnih zahtev glede dokazov, ki jih navaja ta stran. Zato je Komisija te trditve zavrnila. |
| --- | --- |

(146)

Komisija meni, da so določbe člena 2(6a) osnovne uredbe v celoti skladne z obveznostmi Evropske unije v okviru STO in sodno prakso, ki jo navaja zbornica CCCME. Komisija na začetku opozarja, da poročilo STO o zadevi EU – Biodiesel ni zadevalo uporabe člena 2(6a) osnovne uredbe, temveč specifično določbo člena 2(5) osnovne uredbe. V vsakem primeru pravo STO, kot ga razlagata odbor za reševanje sporov in pritožbeni organ STO v zadevi EU – Biodiesel, dovoljuje uporabo podatkov iz tretje države, ki se ustrezno prilagodijo, kadar je taka prilagoditev potrebna in utemeljena. Zaradi obstoja znatnega izkrivljanja stroški in cene v državi izvoznici niso primerni za računsko določitev normalne vrednosti. V teh okoliščinah člen 2(6a) osnovne uredbe predvideva računsko določitev stroškov proizvodnje in prodaje na podlagi neizkrivljenih cen ali referenčnih vrednosti, vključno s tistimi v primerni reprezentativni državi s stopnjo razvitosti, ki je podobna stopnji razvitosti države izvoznice. Glede trditve v zvezi s pritožbo so pravna podlaga in dokazi v pritožbi, ki so temeljili na njej, zadevali pogoje uporabe člena 2(6a) osnovne uredbe. Kot je opisano v točki 3 obvestila o začetku, je Komisija menila, da pritožba ne zagotavlja zadostnih dokazov o znatnem izkrivljanju, kot to zahteva člen 2(6a)(e) osnovne uredbe, za začetek preiskave na tej podlagi. V členu 2(6a) osnovne uredbe ni dodatnih zahtev glede dokazov, ki jih navaja ta stran. Zato je Komisija te trditve zavrnila.

| (147) | Zbornica CCCME je tudi trdila, da pritožnik ni predložil zadostnih dokazov, ki bi upravičevali kakršne koli ugotovitve o „znatnem izkrivljanju“ v kitajski industriji kablov iz optičnih vlaken. Po navedbah zbornice CCCME je poročilo le splošna predstavitev nekaterih kitajskih politik, tržnih pogojev in domnevnega poseganja vlade v nekatere sektorje, v pritožbi pa naj ne bi bili predstavljeni nobenih konkretni dokazi, ki bi kazali na to, kako vlada dejansko posega v vsakodnevno poslovanje družb proizvajalk kablov iz optičnih vlaken. Zbornica CCCME se je v zvezi s tem sklicevala na odločitev pritožbenega organa STO v zadevi ZDA – izravnalni ukrepi (DS437), v kateri je navedeno, da bi morali trditev o obstoju znatnega izkrivljanja podpirati zadostni dokazi, ne le domnevni obstoj poseganja vlade, ter da bi se morala taka analiza in določitev izvajati za vsak primer posebej. |
| --- | --- |

(147)

Zbornica CCCME je tudi trdila, da pritožnik ni predložil zadostnih dokazov, ki bi upravičevali kakršne koli ugotovitve o „znatnem izkrivljanju“ v kitajski industriji kablov iz optičnih vlaken. Po navedbah zbornice CCCME je poročilo le splošna predstavitev nekaterih kitajskih politik, tržnih pogojev in domnevnega poseganja vlade v nekatere sektorje, v pritožbi pa naj ne bi bili predstavljeni nobenih konkretni dokazi, ki bi kazali na to, kako vlada dejansko posega v vsakodnevno poslovanje družb proizvajalk kablov iz optičnih vlaken. Zbornica CCCME se je v zvezi s tem sklicevala na odločitev pritožbenega organa STO v zadevi ZDA – izravnalni ukrepi (DS437), v kateri je navedeno, da bi morali trditev o obstoju znatnega izkrivljanja podpirati zadostni dokazi, ne le domnevni obstoj poseganja vlade, ter da bi se morala taka analiza in določitev izvajati za vsak primer posebej.

| (148) | Po navedbah zbornice CCCME bi morala pritožnik in Komisija predložiti nadaljnje dokaze, ki bi ustrezno pričali o obstoju domnevnega „znatnega izkrivljanja“ v industriji kablov iz optičnih vlaken. Zbornica CCCME je trdila, da mora Komisija analizirati položaj vsakega sodelujočega/vzorčenega kitajskega proizvajalca ter za vsakega od njih odločiti, ali je kateri od dejavnikov stroškov proizvodnje in prodaje izkrivljen. Prav tako je menila, da tudi če bi se Komisija na koncu odločila za uporabo člena 2(6a) osnovne uredbe, je nadomestitev vseh podatkov in dejavnikov stroškov, uporabljenih za računsko določitev normalne vrednosti za vse družbe, s podatki iz tretjih držav nerazumna in ni v skladu z določbami osnovne uredbe – v skladu z besedilom člena 2(6a) –, ki določa, da se z neizkrivljenimi cenami ali referenčnimi vrednostmi nadomestijo le tisti stroški proizvodnje in prodaje, za katere je bilo dokazano, da so izkrivljeni. |
| --- | --- |

(148)

Po navedbah zbornice CCCME bi morala pritožnik in Komisija predložiti nadaljnje dokaze, ki bi ustrezno pričali o obstoju domnevnega „znatnega izkrivljanja“ v industriji kablov iz optičnih vlaken. Zbornica CCCME je trdila, da mora Komisija analizirati položaj vsakega sodelujočega/vzorčenega kitajskega proizvajalca ter za vsakega od njih odločiti, ali je kateri od dejavnikov stroškov proizvodnje in prodaje izkrivljen. Prav tako je menila, da tudi če bi se Komisija na koncu odločila za uporabo člena 2(6a) osnovne uredbe, je nadomestitev vseh podatkov in dejavnikov stroškov, uporabljenih za računsko določitev normalne vrednosti za vse družbe, s podatki iz tretjih držav nerazumna in ni v skladu z določbami osnovne uredbe – v skladu z besedilom člena 2(6a) –, ki določa, da se z neizkrivljenimi cenami ali referenčnimi vrednostmi nadomestijo le tisti stroški proizvodnje in prodaje, za katere je bilo dokazano, da so izkrivljeni.

vseh

| (149) | V nadaljnjo utemeljitev te trditve je zbornica CCCME navedla, da pritožnik in Komisija nista dokazala, da so bili domači trgi za zagotavljanje vseh surovin za proizvodnjo kablov iz optičnih vlaken izkrivljeni, zaradi česar ne bo mogoče upravičiti nadomestitve stroškov za vse surovine. Poleg tega, tudi če bi pritožnik in Komisija razpolagala z dokazi, ki bi dokazovali izkrivljanje v sektorjih nekaterih surovin, bi morale biti brez zadostnih dokazov, ki bi dokazovali, da obstaja izkrivljanje tudi v sektorjih drugih surovin, vir podatkov za stroške slednjih evidence sodelujočih kitajskih proizvajalcev. |
| --- | --- |

(149)

V nadaljnjo utemeljitev te trditve je zbornica CCCME navedla, da pritožnik in Komisija nista dokazala, da so bili domači trgi za zagotavljanje vseh surovin za proizvodnjo kablov iz optičnih vlaken izkrivljeni, zaradi česar ne bo mogoče upravičiti nadomestitve stroškov za vse surovine. Poleg tega, tudi če bi pritožnik in Komisija razpolagala z dokazi, ki bi dokazovali izkrivljanje v sektorjih nekaterih surovin, bi morale biti brez zadostnih dokazov, ki bi dokazovali, da obstaja izkrivljanje tudi v sektorjih drugih surovin, vir podatkov za stroške slednjih evidence sodelujočih kitajskih proizvajalcev.

nekaterih

| (150) | Zbornica CCCME je tudi trdila, da stroški dela v evidencah kitajskih proizvajalcev kablov iz optičnih vlaken niso izkrivljeni in bi jih bilo treba kot take v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe obravnavati kot neizkrivljene podatke ter uporabiti za računsko določitev normalne vrednosti. V tem smislu je zbornica CCCME trdila, da pritožnik ni predložil zadostnih dokazov, ki bi dokazovali, da so bili ti stroški v kitajskem sektorju kablov iz optičnih vlaken izkrivljeni. Po navedbah zbornice CCCME je bilo nerazumno in nepošteno nadomestiti stroške dela s stroški dela v tretji državi, saj na stroške dela vpliva preplet več dejavnikov, povprečni stroški dela pa se razlikujejo celo med različnimi kitajskimi proizvajalci, še toliko bolj pa v različnih državah. Zbornica CCCME je dodala, da je bila reprezentativna država, ki jo mora izbrati Komisija, ena od 50 držav s podobno stopnjo gospodarskega razvoja, kot je na Kitajskem, in da se stroški dela v teh državah pomembno razlikujejo. Zbornica CCCME je podobno trdila v zvezi s cenami električne energije. |
| --- | --- |

(150)

Zbornica CCCME je tudi trdila, da stroški dela v evidencah kitajskih proizvajalcev kablov iz optičnih vlaken niso izkrivljeni in bi jih bilo treba kot take v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe obravnavati kot neizkrivljene podatke ter uporabiti za računsko določitev normalne vrednosti. V tem smislu je zbornica CCCME trdila, da pritožnik ni predložil zadostnih dokazov, ki bi dokazovali, da so bili ti stroški v kitajskem sektorju kablov iz optičnih vlaken izkrivljeni. Po navedbah zbornice CCCME je bilo nerazumno in nepošteno nadomestiti stroške dela s stroški dela v tretji državi, saj na stroške dela vpliva preplet več dejavnikov, povprečni stroški dela pa se razlikujejo celo med različnimi kitajskimi proizvajalci, še toliko bolj pa v različnih državah. Zbornica CCCME je dodala, da je bila reprezentativna država, ki jo mora izbrati Komisija, ena od 50 držav s podobno stopnjo gospodarskega razvoja, kot je na Kitajskem, in da se stroški dela v teh državah pomembno razlikujejo. Zbornica CCCME je podobno trdila v zvezi s cenami električne energije.

| (151) | V odgovor na zahteve glede zadostnih dokazov v začetni fazi Komisija opozarja, da se je točka 3 obvestila o začetku nanašala na številne elemente prima facie na kitajskem trgu kablov iz optičnih vlaken, da bi se dokazalo, da je nanj vplivalo izkrivljanje v vrednostni verigi kablov iz optičnih vlaken v LRK. Komisija je menila, da je seznam dokazov iz obvestila o začetku zadostoval, da se je preiskava na podlagi člena 2(6a) osnovne uredbe upravičeno začela. Čeprav se dejanski obstoj znatnega izkrivljanja ugotovi – in posledično uporabi metodologija, kot je določena v členu 2(6a)(a) – šele ob začasnem in/ali dokončnem razkritju, pa člen 2(6a)(e) določa obveznost zbiranja podatkov, ki so potrebni za uporabo te metodologije, kadar se preiskava začne na tej podlagi. V tem primeru je Komisija dokaze prima facie, ki jih je pritožnik predložil o znatnem izkrivljanju, štela za zadostne za začetek preiskave na tej podlagi. V obvestilu o začetku je to jasno navedeno v točki 3, v skladu z obveznostjo, navedeno v členu 2(6a)(e) osnovne uredbe. Zato je Komisija sprejela potrebne ukrepe, ki ji omogočajo uporabo metodologije v skladu s členom 2(6a) osnovne uredbe, če bi se med preiskavo potrdil obstoj znatnega izkrivljanja. Zato je bila trditev zbornice CCCME zavrnjena. |
| --- | --- |

(151)

V odgovor na zahteve glede zadostnih dokazov v začetni fazi Komisija opozarja, da se je točka 3 obvestila o začetku nanašala na številne elemente prima facie na kitajskem trgu kablov iz optičnih vlaken, da bi se dokazalo, da je nanj vplivalo izkrivljanje v vrednostni verigi kablov iz optičnih vlaken v LRK. Komisija je menila, da je seznam dokazov iz obvestila o začetku zadostoval, da se je preiskava na podlagi člena 2(6a) osnovne uredbe upravičeno začela. Čeprav se dejanski obstoj znatnega izkrivljanja ugotovi – in posledično uporabi metodologija, kot je določena v členu 2(6a)(a) – šele ob začasnem in/ali dokončnem razkritju, pa člen 2(6a)(e) določa obveznost zbiranja podatkov, ki so potrebni za uporabo te metodologije, kadar se preiskava začne na tej podlagi. V tem primeru je Komisija dokaze prima facie, ki jih je pritožnik predložil o znatnem izkrivljanju, štela za zadostne za začetek preiskave na tej podlagi. V obvestilu o začetku je to jasno navedeno v točki 3, v skladu z obveznostjo, navedeno v členu 2(6a)(e) osnovne uredbe. Zato je Komisija sprejela potrebne ukrepe, ki ji omogočajo uporabo metodologije v skladu s členom 2(6a) osnovne uredbe, če bi se med preiskavo potrdil obstoj znatnega izkrivljanja. Zato je bila trditev zbornice CCCME zavrnjena.

prima facie

prima facie

| (152) | V zvezi s trditvijo glede splošne narave dokazov, ki jih vsebuje poročilo, Komisija opozarja, da obstoj znatnega izkrivljanja, zaradi katerega bi bilo treba uporabiti člen 2(6a) osnovne uredbe, ni povezan z obstojem specifičnega poglavja v poročilu ali specifičnih informacij o specifičnem trgu, ki zajema zadevni izdelek, ali o specifičnih družbah. Poročilo opisuje različne vrste izkrivljanja v LRK, ki so medsektorske narave in se uporabljajo v celotnem kitajskem gospodarstvu ter vplivajo na cene in/ali surovine ter stroške proizvodnje zadevnega izdelka. Poročilo poleg tega ni edini vir dokazov, ki ga je Komisija uporabila pri določanju, saj se za ta namen uporabljajo tudi dodatni dokazni elementi. |
| --- | --- |

(152)

V zvezi s trditvijo glede splošne narave dokazov, ki jih vsebuje poročilo, Komisija opozarja, da obstoj znatnega izkrivljanja, zaradi katerega bi bilo treba uporabiti člen 2(6a) osnovne uredbe, ni povezan z obstojem specifičnega poglavja v poročilu ali specifičnih informacij o specifičnem trgu, ki zajema zadevni izdelek, ali o specifičnih družbah. Poročilo opisuje različne vrste izkrivljanja v LRK, ki so medsektorske narave in se uporabljajo v celotnem kitajskem gospodarstvu ter vplivajo na cene in/ali surovine ter stroške proizvodnje zadevnega izdelka. Poročilo poleg tega ni edini vir dokazov, ki ga je Komisija uporabila pri določanju, saj se za ta namen uporabljajo tudi dodatni dokazni elementi.

| (153) | Komisija dalje opozarja, da se zadeva ZDA – izravnalni ukrepi ni nanašala na uporabo člena 2(6a) osnovne uredbe, ki je relevantna pravna podlaga za določitev normalne vrednosti v tej preiskavi, niti na področje dampinga. Ta spor se je nanašal na drugačno dejansko stanje, in sicer na razlago Sporazuma STO o subvencijah in izravnalnih ukrepih, ne protidampinškega sporazuma. Kot je pojasnjeno zgoraj, so se dokazi, predloženi v začetni fazi, v vsakem primeru jasno nanašali na kitajski trg kablov iz optičnih vlaken in torej na zadevni izdelek v obravnavani zadevi. Ta trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(153)

Komisija dalje opozarja, da se zadeva ZDA – izravnalni ukrepi ni nanašala na uporabo člena 2(6a) osnovne uredbe, ki je relevantna pravna podlaga za določitev normalne vrednosti v tej preiskavi, niti na področje dampinga. Ta spor se je nanašal na drugačno dejansko stanje, in sicer na razlago Sporazuma STO o subvencijah in izravnalnih ukrepih, ne protidampinškega sporazuma. Kot je pojasnjeno zgoraj, so se dokazi, predloženi v začetni fazi, v vsakem primeru jasno nanašali na kitajski trg kablov iz optičnih vlaken in torej na zadevni izdelek v obravnavani zadevi. Ta trditev je bila zato zavrnjena.

| (154) | V zvezi s trditvijo CCCME glede nadomestitve stroškov proizvodnje in prodaje za kitajske proizvajalce z vsemi podatki iz tretje države ali na posamični podlagi Komisija opozarja, da ko je ugotovljeno, da v skladu s členom 2(6a)(b) zaradi obstoja znatnega izkrivljanja za državo izvoznico ni ustrezno uporabiti domačih cen ali stroškov v državi izvoznici, lahko Komisija v skladu s členom 2(6a)(a) za vsakega proizvajalca izvoznika normalno vrednost računsko določi z uporabo neizkrivljenih cen ali referenčnih vrednosti v ustrezni reprezentativni državi. Člen 2(6a)(a) dovoljuje uporabo domačih stroškov samo, če je zanesljivo ugotovljeno, da niso izkrivljeni. Vendar pa glede na dokaze, ki so na voljo o proizvodnih dejavnikih posameznih proizvajalcev izvoznikov, ni bilo mogoče nobenih stroškov proizvodnje in prodaje zadevnega izdelka določiti kot neizkrivljene stroške. Trditev zbornice CCCME je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(154)

V zvezi s trditvijo CCCME glede nadomestitve stroškov proizvodnje in prodaje za kitajske proizvajalce z vsemi podatki iz tretje države ali na posamični podlagi Komisija opozarja, da ko je ugotovljeno, da v skladu s členom 2(6a)(b) zaradi obstoja znatnega izkrivljanja za državo izvoznico ni ustrezno uporabiti domačih cen ali stroškov v državi izvoznici, lahko Komisija v skladu s členom 2(6a)(a) za vsakega proizvajalca izvoznika normalno vrednost računsko določi z uporabo neizkrivljenih cen ali referenčnih vrednosti v ustrezni reprezentativni državi. Člen 2(6a)(a) dovoljuje uporabo domačih stroškov samo, če je zanesljivo ugotovljeno, da niso izkrivljeni. Vendar pa glede na dokaze, ki so na voljo o proizvodnih dejavnikih posameznih proizvajalcev izvoznikov, ni bilo mogoče nobenih stroškov proizvodnje in prodaje zadevnega izdelka določiti kot neizkrivljene stroške. Trditev zbornice CCCME je bila zato zavrnjena.

| (155) | V zvezi s trditvami o izkrivljanju na trgih surovin in električne energije je Komisija že zgoraj obravnavala vprašanje o zadostnosti dokazov v začetni fazi, ki vključuje tudi domnevno izkrivljanje v zvezi z vložki. Med preiskavo je Komisija nadalje v zgornjih oddelkih od 3.1.1.3 do 3.1.1.8 ugotovila, da so trgi vložkov, ki jih uporabljajo proizvajalci kablov iz optičnih vlaken v LRK, podvrženi številnim oblikam znatnega izkrivljanja, ki niso le specifične, temveč tudi medsektorske narave. Enako velja za proizvajalce osnovnejših vložkov, ki se uporabljajo za proizvodnjo surovin za kable iz optičnih vlaken, in tako dalje. Zato je Komisija ugotovila, da so vsi stroški vložkov, ki se uporabljajo za proizvodnjo kablov iz optičnih vlaken, vključno z električno energijo, v LRK vsaj potencialno izkrivljeni. Kot je trdila zbornica CCCME, pa dejstvo, da med različnimi državami obstajajo pomembne razlike v stroških električne energije, ne vpliva na oceno Komisije v zvezi z izkrivljenostjo cen električne energije v LRK. V tem smislu člen 2(6a)(a) osnovne uredbe dovoljuje uporabo domačih stroškov vložkov, samo če je zanesljivo ugotovljeno, da niso izkrivljeni. Čeprav so zainteresirane strani predložile informacije o stroških vložkov, ni bilo v spisu nobenih dokazov, ki bi potrjevali, da bi bili cene ali stroški katere koli specifične surovine, vključno s stroški električne energije, neizkrivljeni. Zato se domači stroški ali cene vložkov ne bi mogli uporabiti za računsko določitev normalne vrednosti, trditev pa je bila zavrnjena. |
| --- | --- |

(155)

V zvezi s trditvami o izkrivljanju na trgih surovin in električne energije je Komisija že zgoraj obravnavala vprašanje o zadostnosti dokazov v začetni fazi, ki vključuje tudi domnevno izkrivljanje v zvezi z vložki. Med preiskavo je Komisija nadalje v zgornjih oddelkih od 3.1.1.3 do 3.1.1.8 ugotovila, da so trgi vložkov, ki jih uporabljajo proizvajalci kablov iz optičnih vlaken v LRK, podvrženi številnim oblikam znatnega izkrivljanja, ki niso le specifične, temveč tudi medsektorske narave. Enako velja za proizvajalce osnovnejših vložkov, ki se uporabljajo za proizvodnjo surovin za kable iz optičnih vlaken, in tako dalje. Zato je Komisija ugotovila, da so vsi stroški vložkov, ki se uporabljajo za proizvodnjo kablov iz optičnih vlaken, vključno z električno energijo, v LRK vsaj potencialno izkrivljeni. Kot je trdila zbornica CCCME, pa dejstvo, da med različnimi državami obstajajo pomembne razlike v stroških električne energije, ne vpliva na oceno Komisije v zvezi z izkrivljenostjo cen električne energije v LRK. V tem smislu člen 2(6a)(a) osnovne uredbe dovoljuje uporabo domačih stroškov vložkov, samo če je zanesljivo ugotovljeno, da niso izkrivljeni. Čeprav so zainteresirane strani predložile informacije o stroških vložkov, ni bilo v spisu nobenih dokazov, ki bi potrjevali, da bi bili cene ali stroški katere koli specifične surovine, vključno s stroški električne energije, neizkrivljeni. Zato se domači stroški ali cene vložkov ne bi mogli uporabiti za računsko določitev normalne vrednosti, trditev pa je bila zavrnjena.

| (156) | V zvezi s trditvijo glede izkrivljanja, povezanega s stroški plač, Komisija ponavlja svojo razlago iz zgornjih uvodnih izjav v smislu zadostnosti dokazov v začetni fazi. Poleg tega, čeprav Komisija priznava, da se lahko stroški plač med državami ali celo sektorji razlikujejo, je Komisija na podlagi svoje preiskave ugotovila, da je, kakor je navedeno v oddelku 3.1.1.7, na trg dela v LRK vplivalo izkrivljanje na ravni države. Vprašanja, povezana s kitajskim trgom dela, vključno z neobstojem sindikatov, neodvisnih od vlade, in omejitvami mobilnosti delovne sile zaradi sistema prijave gospodinjstev, izkrivljajo oblikovanje plač v LRK za vse gospodarske subjekte. Dejstvo, da bi bili stroški plač v drugih državah drugačni ali da bi se lahko znotraj LRK razlikovali, ne vpliva na to ugotovitev. Čeprav člen 2(6a)(a) osnovne uredbe omogoča uporabo domačih stroškov, tudi stroškov plač, če je zanesljivo ugotovljeno, da niso izkrivljeni, v zvezi s tem v spisu ni dokazov, ki bi dokazovali, da izkrivljanje na ravni države ne velja za proizvajalce kablov iz optičnih vlaken. V skladu s tem se domači stroški plač ne bi mogli uporabiti za računsko določitev normalne vrednosti, trditev pa je bila zavrnjena. |
| --- | --- |

(156)

V zvezi s trditvijo glede izkrivljanja, povezanega s stroški plač, Komisija ponavlja svojo razlago iz zgornjih uvodnih izjav v smislu zadostnosti dokazov v začetni fazi. Poleg tega, čeprav Komisija priznava, da se lahko stroški plač med državami ali celo sektorji razlikujejo, je Komisija na podlagi svoje preiskave ugotovila, da je, kakor je navedeno v oddelku 3.1.1.7, na trg dela v LRK vplivalo izkrivljanje na ravni države. Vprašanja, povezana s kitajskim trgom dela, vključno z neobstojem sindikatov, neodvisnih od vlade, in omejitvami mobilnosti delovne sile zaradi sistema prijave gospodinjstev, izkrivljajo oblikovanje plač v LRK za vse gospodarske subjekte. Dejstvo, da bi bili stroški plač v drugih državah drugačni ali da bi se lahko znotraj LRK razlikovali, ne vpliva na to ugotovitev. Čeprav člen 2(6a)(a) osnovne uredbe omogoča uporabo domačih stroškov, tudi stroškov plač, če je zanesljivo ugotovljeno, da niso izkrivljeni, v zvezi s tem v spisu ni dokazov, ki bi dokazovali, da izkrivljanje na ravni države ne velja za proizvajalce kablov iz optičnih vlaken. V skladu s tem se domači stroški plač ne bi mogli uporabiti za računsko določitev normalne vrednosti, trditev pa je bila zavrnjena.

| (157) | Zbornica CCCME je nadalje navedla, da je za računsko določitev normalne vrednosti za kitajske proizvajalce nerazumno uporabiti splošne in administrativne stroške (v nadaljnjem besedilu: PSA-stroški) ter dobiček družb v tretji državi. Ker se člen 2(6a)(b) osnovne uredbe nanaša na „izkrivljanje, do katerega pride, kadar sporočene cene ali stroški, vključno s stroški surovin in energije“, se po navedbah zbornice CCCME domnevno znatno izkrivljanje ne sme razširiti na PSA-stroške in dobiček. Zbornica CCCME je dodala, da niso bili predloženi nobeni dokazi, ki bi izkazovali, da je za računsko določitev normalne vrednosti neustrezno uporabiti PSA-stroške in dobiček kitajskih proizvajalcev. Poleg tega je zbornica CCCME trdila, da se PSA-stroški in dobiček različnih proizvajalcev v isti industriji (ali celo znotraj iste skupine) pomembno razlikujejo ter da če ima proizvajalec v končno izbrani reprezentativni državi razmeroma večji delež PSA-stroškov in dobička, bo računsko določena višja normalna vrednost, kar je nepošteno. Zbornica CCCME je tudi nasprotovala, da v primeru predlagane ustrezne družbe v Turčiji – Prysmian Kablo Ve Sistemleri AS – prihodki od prodaje zadevnega izdelka znašajo več kot 89 % vseh njenih prihodkov, čeprav se razpoložljivi podatki o PSA-stroških in dobičku nanašajo na vso družbo in ne le izrecno na zadevni izdelek. Glede na to po navedbah zbornice CCCME podatkov o PSA-stroških in dobičku, ki jih je Komisija uporabila za računsko določitev normalne vrednosti, ni mogoče šteti za „neizkrivljen in razumen znesek za upravne, prodajne in splošne stroške ter za dobiček“, in navsezadnje tudi stopnje PSA-stroškov in dobička ne bi smele biti nadomeščene s stopnjami proizvajalcev v tretjih državah. |
| --- | --- |

(157)

Zbornica CCCME je nadalje navedla, da je za računsko določitev normalne vrednosti za kitajske proizvajalce nerazumno uporabiti splošne in administrativne stroške (v nadaljnjem besedilu: PSA-stroški) ter dobiček družb v tretji državi. Ker se člen 2(6a)(b) osnovne uredbe nanaša na „izkrivljanje, do katerega pride, kadar sporočene cene ali stroški, vključno s stroški surovin in energije“, se po navedbah zbornice CCCME domnevno znatno izkrivljanje ne sme razširiti na PSA-stroške in dobiček. Zbornica CCCME je dodala, da niso bili predloženi nobeni dokazi, ki bi izkazovali, da je za računsko določitev normalne vrednosti neustrezno uporabiti PSA-stroške in dobiček kitajskih proizvajalcev. Poleg tega je zbornica CCCME trdila, da se PSA-stroški in dobiček različnih proizvajalcev v isti industriji (ali celo znotraj iste skupine) pomembno razlikujejo ter da če ima proizvajalec v končno izbrani reprezentativni državi razmeroma večji delež PSA-stroškov in dobička, bo računsko določena višja normalna vrednost, kar je nepošteno. Zbornica CCCME je tudi nasprotovala, da v primeru predlagane ustrezne družbe v Turčiji – Prysmian Kablo Ve Sistemleri AS – prihodki od prodaje zadevnega izdelka znašajo več kot 89 % vseh njenih prihodkov, čeprav se razpoložljivi podatki o PSA-stroških in dobičku nanašajo na vso družbo in ne le izrecno na zadevni izdelek. Glede na to po navedbah zbornice CCCME podatkov o PSA-stroških in dobičku, ki jih je Komisija uporabila za računsko določitev normalne vrednosti, ni mogoče šteti za „neizkrivljen in razumen znesek za upravne, prodajne in splošne stroške ter za dobiček“, in navsezadnje tudi stopnje PSA-stroškov in dobička ne bi smele biti nadomeščene s stopnjami proizvajalcev v tretjih državah.

| (158) | V odgovor Komisija opozarja, da se po ugotovitvi, da zaradi obstoja znatnega izkrivljanja v državi izvoznici v skladu s členom 2(6a)(b) osnovne uredbe ni primerno uporabiti domačih cen in stroškov v državi izvoznici, normalna vrednost v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe za vsakega proizvajalca izvoznika računsko določi glede na neizkrivljene cene ali referenčne vrednosti v primerni reprezentativni državi. Komisija poudarja, da člen 2(6a)(a) tudi izrecno zahteva, da računsko določena normalna vrednost vključuje razumen znesek za upravne, prodajne in splošne stroške ter za dobiček. Če Komisija med svojo preiskavo na podlagi vseh dokazov v spisu dokaže obstoj znatnega izkrivljanja, ki vpliva na zadevni izdelek v državi izvoznici, ji ni treba dokazati, da so bili dejanski PSA-stroški tega proizvajalca izvoznika dejansko izkrivljeni. |
| --- | --- |

(158)

V odgovor Komisija opozarja, da se po ugotovitvi, da zaradi obstoja znatnega izkrivljanja v državi izvoznici v skladu s členom 2(6a)(b) osnovne uredbe ni primerno uporabiti domačih cen in stroškov v državi izvoznici, normalna vrednost v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe za vsakega proizvajalca izvoznika računsko določi glede na neizkrivljene cene ali referenčne vrednosti v primerni reprezentativni državi. Komisija poudarja, da člen 2(6a)(a) tudi izrecno zahteva, da računsko določena normalna vrednost vključuje razumen znesek za upravne, prodajne in splošne stroške ter za dobiček. Če Komisija med svojo preiskavo na podlagi vseh dokazov v spisu dokaže obstoj znatnega izkrivljanja, ki vpliva na zadevni izdelek v državi izvoznici, ji ni treba dokazati, da so bili dejanski PSA-stroški tega proizvajalca izvoznika dejansko izkrivljeni.

| (159) | V zvezi s trditvijo o poštenosti uporabe podatkov o PSA-stroških predlaganega proizvajalca v potencialni reprezentativni državi Komisija pri izbiri upošteva merila najnovejših javno dostopnih finančnih poročil in dobičkonosnosti. V takem postopku imajo prednost podatki, ki izhajajo iz potencialne reprezentativne države. V vseh fazah navedene ocene imajo zainteresirane strani možnost predložiti pripombe glede naknadno predloženih podatkov družbe. V tej preiskavi so bila uporabljena in izvedena tako merila, omenjena v smislu končne izbire podatkov družbe, in tudi analiza pripomb v zvezi z naknadnimi pojasnili o proizvodnih dejavnikih. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(159)

V zvezi s trditvijo o poštenosti uporabe podatkov o PSA-stroških predlaganega proizvajalca v potencialni reprezentativni državi Komisija pri izbiri upošteva merila najnovejših javno dostopnih finančnih poročil in dobičkonosnosti. V takem postopku imajo prednost podatki, ki izhajajo iz potencialne reprezentativne države. V vseh fazah navedene ocene imajo zainteresirane strani možnost predložiti pripombe glede naknadno predloženih podatkov družbe. V tej preiskavi so bila uporabljena in izvedena tako merila, omenjena v smislu končne izbire podatkov družbe, in tudi analiza pripomb v zvezi z naknadnimi pojasnili o proizvodnih dejavnikih. Trditev je bila zato zavrnjena.

| (160) | V zvezi s trditvijo o primernosti konkretnih podatkov družbe Prysmian Kablo Ve Sistemleri AS glede na delež njene prodaje različnih izdelkov je Komisija obravnavala vprašanje o primernosti finančnih podatkov družbe v uvodni izjavi 227, v kateri je zavrnila povezano splošno trditev zbornice CCCME. |
| --- | --- |

(160)

V zvezi s trditvijo o primernosti konkretnih podatkov družbe Prysmian Kablo Ve Sistemleri AS glede na delež njene prodaje različnih izdelkov je Komisija obravnavala vprašanje o primernosti finančnih podatkov družbe v uvodni izjavi 227, v kateri je zavrnila povezano splošno trditev zbornice CCCME.

| (161) | V zvezi s podpornimi politikami in finančnimi subvencijami za proizvajalce kablov iz optičnih vlaken, omenjenimi v pritožbi, je zbornica CCCME navedla, da je glede na to, da gre za visokotehnološko industrijo, uvedba politik za spodbujanje razvoja te industrije nekaj običajnega in da se ne pojavlja le na Kitajskem, temveč tudi v drugih državah, v katerih ni domnevnega znatnega izkrivljanja. Poleg tega po navedbah zbornice CCCME dejstvo, da družbe prejemajo subvencije, nikakor ni povezano z metodo računskega določanja stopnje dampinga, subvencij pa ni mogoče enačiti z izkrivljanjem trga in ne smejo povzročati nepoštenih cen. |
| --- | --- |

(161)

V zvezi s podpornimi politikami in finančnimi subvencijami za proizvajalce kablov iz optičnih vlaken, omenjenimi v pritožbi, je zbornica CCCME navedla, da je glede na to, da gre za visokotehnološko industrijo, uvedba politik za spodbujanje razvoja te industrije nekaj običajnega in da se ne pojavlja le na Kitajskem, temveč tudi v drugih državah, v katerih ni domnevnega znatnega izkrivljanja. Poleg tega po navedbah zbornice CCCME dejstvo, da družbe prejemajo subvencije, nikakor ni povezano z metodo računskega določanja stopnje dampinga, subvencij pa ni mogoče enačiti z izkrivljanjem trga in ne smejo povzročati nepoštenih cen.

| (162) | Komisija opozarja, da se pri ugotavljanju obstoja znatnega izkrivljanja v smislu člena 2(6a)(b) osnovne uredbe analizira morebitni učinek enega ali več izkrivljajočih elementov iz navedene določbe glede na cene in stroške v državi izvoznici. V zvezi s tem Komisija, prvič, poleg dejstva, da je ta trditev splošna in neutemeljena, opozarja, da so struktura stroškov in mehanizmi oblikovanja cen na drugih trgih (vključno z zadevami, povezanimi s finančno podporo) v vsakem primeru nepomembni za to preiskavo, ki zadeva obstoj znatnega izkrivljanja v LRK. Drugič, analiza v skladu s členom 2(6a)(b) osnovne uredbe je ključna za oceno, ali imajo proizvajalci vsaj potencialno dostop do financiranja, ki ga dodeljujejo institucije, ki izvajajo cilje javne politike ali kako drugače ne delujejo neodvisno ali če prejemajo druga državna sredstva, kar vpliva na tržne sile, s tem pa na njihove sporočene cene ali stroške. Ker za kitajske proizvajalce kablov iz optičnih vlaken in proizvajalce vložkov veljajo načrti in direktive vlade, kot je pojasnjeno v oddelku 3.1.1.5, imajo prek kitajskega finančnega sistema tudi dostop do financiranja, kot je ugotovljeno v oddelku 3.1.1.8. Komisija je poleg tega ugotovila, da so nekateri proizvajalci kablov iz optičnih vlaken o subvencijah poročali v svojih letnih poročilih, kot je navedeno v uvodni izjavi 113. Subvencije so le eden od elementov, ki skupaj z vsemi drugimi elementi, pomembnimi v okviru člena 2(6a)(b) osnovne uredbe, morda kažejo na obstoj znatnega izkrivljanja v državi izvoznici s tem, ko predstavljajo še eno obliko vladnega vpliva, ki posega v sile prostega trga in vpliva na cene ali stroške. Posledično je Komisija zavrnila trditev zbornice CCCME. |
| --- | --- |

(162)

Komisija opozarja, da se pri ugotavljanju obstoja znatnega izkrivljanja v smislu člena 2(6a)(b) osnovne uredbe analizira morebitni učinek enega ali več izkrivljajočih elementov iz navedene določbe glede na cene in stroške v državi izvoznici. V zvezi s tem Komisija, prvič, poleg dejstva, da je ta trditev splošna in neutemeljena, opozarja, da so struktura stroškov in mehanizmi oblikovanja cen na drugih trgih (vključno z zadevami, povezanimi s finančno podporo) v vsakem primeru nepomembni za to preiskavo, ki zadeva obstoj znatnega izkrivljanja v LRK. Drugič, analiza v skladu s členom 2(6a)(b) osnovne uredbe je ključna za oceno, ali imajo proizvajalci vsaj potencialno dostop do financiranja, ki ga dodeljujejo institucije, ki izvajajo cilje javne politike ali kako drugače ne delujejo neodvisno ali če prejemajo druga državna sredstva, kar vpliva na tržne sile, s tem pa na njihove sporočene cene ali stroške. Ker za kitajske proizvajalce kablov iz optičnih vlaken in proizvajalce vložkov veljajo načrti in direktive vlade, kot je pojasnjeno v oddelku 3.1.1.5, imajo prek kitajskega finančnega sistema tudi dostop do financiranja, kot je ugotovljeno v oddelku 3.1.1.8. Komisija je poleg tega ugotovila, da so nekateri proizvajalci kablov iz optičnih vlaken o subvencijah poročali v svojih letnih poročilih, kot je navedeno v uvodni izjavi 113. Subvencije so le eden od elementov, ki skupaj z vsemi drugimi elementi, pomembnimi v okviru člena 2(6a)(b) osnovne uredbe, morda kažejo na obstoj znatnega izkrivljanja v državi izvoznici s tem, ko predstavljajo še eno obliko vladnega vpliva, ki posega v sile prostega trga in vpliva na cene ali stroške. Posledično je Komisija zavrnila trditev zbornice CCCME.

| (163) | V zvezi s sklicevanji pritožnika na ugotovitve v preiskavi o tkaninah iz steklenih vlaken s poreklom iz LRK in Egipta (110) (GFF) je zbornica CCCME navedla, da so tkanine in/ali šivane tkanine iz steklenih vlaken in kabli iz optičnih vlaken dva različna izdelka in spadata v različni skupini izdelkov. Zato ugotovitve v navedeni preiskavi niso nikakor povezane s kabli iz optičnih vlaken in se ne bi smele šteti za dokaz o domnevnem znatnem izkrivljanju v obravnavani zadevi. Po navedbah zbornice CCCME dokaz, ki ga je predložil pritožnik, ni izrecno povezan z dejansko industrijo v preiskavi ter je zato nezadosten in nepomemben. |
| --- | --- |

(163)

V zvezi s sklicevanji pritožnika na ugotovitve v preiskavi o tkaninah iz steklenih vlaken s poreklom iz LRK in Egipta (110) (GFF) je zbornica CCCME navedla, da so tkanine in/ali šivane tkanine iz steklenih vlaken in kabli iz optičnih vlaken dva različna izdelka in spadata v različni skupini izdelkov. Zato ugotovitve v navedeni preiskavi niso nikakor povezane s kabli iz optičnih vlaken in se ne bi smele šteti za dokaz o domnevnem znatnem izkrivljanju v obravnavani zadevi. Po navedbah zbornice CCCME dokaz, ki ga je predložil pritožnik, ni izrecno povezan z dejansko industrijo v preiskavi ter je zato nezadosten in nepomemben.

110

| (164) | Ugotovitve Komisije v preiskavi GFF, na katere se sklicuje pritožba, so relevantne za vse industrijske sektorje v LRK, vsaj kar zadeva medsektorsko izkrivljanje, ki vpliva na proizvodne dejavnike v vseh sektorjih, ali izkrivljanje, ki zadeva delovanje socialno-ekonomskega sistema v LRK. Poleg tega lahko nekatere specifične politike in načrti, ki zajemajo sektor GFF, neposredno ali posredno zajemajo tudi sektor kablov iz optičnih vlaken, zlasti kadar so del istega splošnega programa ali politike, ki zadeva podobne sektorje. Komisija je štela, da je dokaz, ki ga je predložil pritožnik, povezan s sektorjem kablov iz optičnih vlaken, ter velja zanj in v skladu s členoma 5(9) in 2(6a)(e) osnovne uredbe zadostuje za začetek preiskave. V vsakem primeru je Komisija s preiskavo ugotovila ter v oddelkih od 3.1.1.2 do 3.1.1.9 zgoraj podrobno opredelila, da obstajajo številne politike in oblike znatnega izkrivljanja, ki upravičujejo uporabo člena 2(6a) osnovne uredbe v obravnavani zadevi. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(164)

Ugotovitve Komisije v preiskavi GFF, na katere se sklicuje pritožba, so relevantne za vse industrijske sektorje v LRK, vsaj kar zadeva medsektorsko izkrivljanje, ki vpliva na proizvodne dejavnike v vseh sektorjih, ali izkrivljanje, ki zadeva delovanje socialno-ekonomskega sistema v LRK. Poleg tega lahko nekatere specifične politike in načrti, ki zajemajo sektor GFF, neposredno ali posredno zajemajo tudi sektor kablov iz optičnih vlaken, zlasti kadar so del istega splošnega programa ali politike, ki zadeva podobne sektorje. Komisija je štela, da je dokaz, ki ga je predložil pritožnik, povezan s sektorjem kablov iz optičnih vlaken, ter velja zanj in v skladu s členoma 5(9) in 2(6a)(e) osnovne uredbe zadostuje za začetek preiskave. V vsakem primeru je Komisija s preiskavo ugotovila ter v oddelkih od 3.1.1.2 do 3.1.1.9 zgoraj podrobno opredelila, da obstajajo številne politike in oblike znatnega izkrivljanja, ki upravičujejo uporabo člena 2(6a) osnovne uredbe v obravnavani zadevi. Trditev je bila zato zavrnjena.

| (165) | Nazadnje, zbornica CCCME je nasprotovala trditvi, ki jo je predložil pritožnik, da je vloga komisije SASAC, ki vrši „dejanski nadzor“ nad družbo, zadosten dokaz o obstoju znatnega izkrivljanja. Zbornica CCCME je dodatno zatrjevala, da bi morala Komisija ovrednotiti vse pomembne dejavnike v celoti, da bi pravilno ocenila, ali državni delež državi omogoča poseganje, ki bistveno in pomembno vpliva na poslovanje družb v zvezi z odločanjem, določanjem cen in urejanjem proizvodnje. Zbornica CCCME je dodala, da tako poseganje prepoveduje člen 6 „zakona Ljudske republike Kitajske o državnem premoženju v podjetjih“, ki določa, da „državni svet in lokalne ljudske vlade v skladu z zakonom opravljajo funkcije dajalcev na podlagi načel o ločitvi vladnih organov in podjetij, ločitvi upravnih funkcij javnih zadev in funkcij dajalca sredstev v državni lasti ter načel o neposeganju v zakonito in neodvisno poslovanje podjetij“. V tem smislu je zbornica CCCME navedla, da komisija SASAC v vlogi posrednega delničarja družbe FTT opravlja le funkcijo dajalca, ne posega pa v vsakodnevno poslovanje družb. Zbornica CCCME je podvomila tudi o načinu, kako bi odnosi družbe s komisijo SASAC kakor koli kazali na znatno izkrivljanje. Nazadnje, zbornica CCCME je trdila, da pritožnik ob predložitvi zgornje trditve ni upošteval medsebojnih povezav med proizvajalci Unije in številnimi izvozniki v smislu, da ima večina proizvajalcev Unije, ki so se pritožili ali podprli pritožbo, v LRK povezana podjetja ali podružnice in/ali sami uvažajo kable iz optičnih vlaken iz LRK. |
| --- | --- |

(165)

Nazadnje, zbornica CCCME je nasprotovala trditvi, ki jo je predložil pritožnik, da je vloga komisije SASAC, ki vrši „dejanski nadzor“ nad družbo, zadosten dokaz o obstoju znatnega izkrivljanja. Zbornica CCCME je dodatno zatrjevala, da bi morala Komisija ovrednotiti vse pomembne dejavnike v celoti, da bi pravilno ocenila, ali državni delež državi omogoča poseganje, ki bistveno in pomembno vpliva na poslovanje družb v zvezi z odločanjem, določanjem cen in urejanjem proizvodnje. Zbornica CCCME je dodala, da tako poseganje prepoveduje člen 6 „zakona Ljudske republike Kitajske o državnem premoženju v podjetjih“, ki določa, da „državni svet in lokalne ljudske vlade v skladu z zakonom opravljajo funkcije dajalcev na podlagi načel o ločitvi vladnih organov in podjetij, ločitvi upravnih funkcij javnih zadev in funkcij dajalca sredstev v državni lasti ter načel o neposeganju v zakonito in neodvisno poslovanje podjetij“. V tem smislu je zbornica CCCME navedla, da komisija SASAC v vlogi posrednega delničarja družbe FTT opravlja le funkcijo dajalca, ne posega pa v vsakodnevno poslovanje družb. Zbornica CCCME je podvomila tudi o načinu, kako bi odnosi družbe s komisijo SASAC kakor koli kazali na znatno izkrivljanje. Nazadnje, zbornica CCCME je trdila, da pritožnik ob predložitvi zgornje trditve ni upošteval medsebojnih povezav med proizvajalci Unije in številnimi izvozniki v smislu, da ima večina proizvajalcev Unije, ki so se pritožili ali podprli pritožbo, v LRK povezana podjetja ali podružnice in/ali sami uvažajo kable iz optičnih vlaken iz LRK.

| (166) | Komisija v odgovor na začetku opozarja, da trditev zbornice CCCME nepravilno zamenjuje dva različna elementa v skladu s členom 2(6a)(b) osnovne uredbe, tj. tistih iz prve in druge alinee. Poleg tega je zbornica CCCME v svoji trditvi prezrla, da je zahtevani pravni standard v tej določbi „potencialen“ in ne dejanski vpliv teh elementov. Prvi element zadeva podjetja, „ki delujejo v okviru lastništva, pod nadzorom ali pod nadzorom politik ali po navodilih“, in ni omejen na vlogo „dejanskega dajalca“, kot to očitno zatrjuje zbornica CCCME. Nasprotno, drugi element v členu 2(6a)(b) osnovne uredbe zadeva prisotnost države, ki ji omogoča, „da vpliva na cene ali stroške“. To sta ločena elementa in ju je treba brati v povezavi z uvodom člena 2(6a)(b) osnovne uredbe, ki se nanaša na vidik, pri katerem je treba upoštevati njun „potencialni“ in ne dejanski vpliv. Analiza v oddelku 3.1.1.3 kaže na lastništvo in nadzor vlade LRK v sektorju kablov iz optičnih vlaken, tudi specifično v zvezi z vzorčenimi proizvajalci izvozniki. Podobno analiza v oddelku 3.1.1.4 kaže, kako lahko vlada LRK s cenami ali stroški posega v dejavnost sektorja kablov iz optičnih vlaken, tudi specifično v zvezi z vzorčenimi proizvajalci izvozniki. Zato se lahko ta trditev zavrne že na tej podlagi. Dejansko lahko državni subjekt, kot je komisija SASAC, v vlogi nadzornika pomembno posega v trg, s čimer izkrivlja trg, kot je omenjeno v zgornjih oddelkih te uredbe. Pogoj, da je le „dajalec“, ki ne posega v vsakodnevno poslovanje na podlagi citiranega člena 6 zakona LRK o državnem premoženju v podjetjih, ne spreminja vloge države prek komisije SASAC v smislu člena 2(6a)(b), prva alinea, osnovne uredbe, in ne izključuje te možnosti v skladu z ustreznimi standardi „potencialnega vpliva“, tudi če se bere v povezavi z drugimi členi navedenega zakona. Slednje je jasen dokaz o načinu, kako si država prizadeva vplivati na gospodarstvo prek podjetij, ki so pod njenim nadzorom, in prek svoje vloge, ki jo ima v teh podjetjih (111). Zlasti v zvezi z vlogo „dajalca“ člen 12 navedenega zakona določa, da „je organ, ki opravlja funkcije dajalca v imenu ustrezne ljudske vlade, upravičen do donosa sredstev, udeležbe pri sprejemanju glavnih odločitev, izbire poslovodij in drugih pravic dajalcev do podjetij, v katere vlaga država, v skladu z zakonom“ (112). Slednje navedene pravice „dajalca“ potrjujejo njegov morebitni vpliv na delovanje podjetja pod nadzorom, vsaj v smislu ključnih usmeritev poslovnega razvoja družbe in strateških podjetniških odločitev, zlasti z imenovanjem ključnih poslovodij, vključenih v odločanje, kar po nujnosti vpliva na vsakodnevno poslovanje, tudi glede cen ali stroškov. Nenazadnje, ne glede na vprašanje o nadzoru s strani komisije SASAC je Komisija v oddelkih od 3.1.1.5 do 3.1.1.8 ugotovila, da obstajajo številni dokazi, ki kažejo na obstoj znatnega izkrivljanja v sektorju kablov iz optičnih vlaken, v katerem deluje na primer družba FTT (in drugi proizvajalci). Poleg tega, kar zadeva odnose med proizvajalci EU in kitajskimi izvozniki, ti niso relevantni za ocenjevanje nadzorne vloge SASAC v FTT v LRK, v vsakem primeru pa so bili podrobno analizirani v uvodnih izjavah od 408 do 415 te uredbe. Trditve CCCME so bile zato zavrnjene. |
| --- | --- |

(166)

Komisija v odgovor na začetku opozarja, da trditev zbornice CCCME nepravilno zamenjuje dva različna elementa v skladu s členom 2(6a)(b) osnovne uredbe, tj. tistih iz prve in druge alinee. Poleg tega je zbornica CCCME v svoji trditvi prezrla, da je zahtevani pravni standard v tej določbi „potencialen“ in ne dejanski vpliv teh elementov. Prvi element zadeva podjetja, „ki delujejo v okviru lastništva, pod nadzorom ali pod nadzorom politik ali po navodilih“, in ni omejen na vlogo „dejanskega dajalca“, kot to očitno zatrjuje zbornica CCCME. Nasprotno, drugi element v členu 2(6a)(b) osnovne uredbe zadeva prisotnost države, ki ji omogoča, „da vpliva na cene ali stroške“. To sta ločena elementa in ju je treba brati v povezavi z uvodom člena 2(6a)(b) osnovne uredbe, ki se nanaša na vidik, pri katerem je treba upoštevati njun „potencialni“ in ne dejanski vpliv. Analiza v oddelku 3.1.1.3 kaže na lastništvo in nadzor vlade LRK v sektorju kablov iz optičnih vlaken, tudi specifično v zvezi z vzorčenimi proizvajalci izvozniki. Podobno analiza v oddelku 3.1.1.4 kaže, kako lahko vlada LRK s cenami ali stroški posega v dejavnost sektorja kablov iz optičnih vlaken, tudi specifično v zvezi z vzorčenimi proizvajalci izvozniki. Zato se lahko ta trditev zavrne že na tej podlagi. Dejansko lahko državni subjekt, kot je komisija SASAC, v vlogi nadzornika pomembno posega v trg, s čimer izkrivlja trg, kot je omenjeno v zgornjih oddelkih te uredbe. Pogoj, da je le „dajalec“, ki ne posega v vsakodnevno poslovanje na podlagi citiranega člena 6 zakona LRK o državnem premoženju v podjetjih, ne spreminja vloge države prek komisije SASAC v smislu člena 2(6a)(b), prva alinea, osnovne uredbe, in ne izključuje te možnosti v skladu z ustreznimi standardi „potencialnega vpliva“, tudi če se bere v povezavi z drugimi členi navedenega zakona. Slednje je jasen dokaz o načinu, kako si država prizadeva vplivati na gospodarstvo prek podjetij, ki so pod njenim nadzorom, in prek svoje vloge, ki jo ima v teh podjetjih (111). Zlasti v zvezi z vlogo „dajalca“ člen 12 navedenega zakona določa, da „je organ, ki opravlja funkcije dajalca v imenu ustrezne ljudske vlade, upravičen do donosa sredstev, udeležbe pri sprejemanju glavnih odločitev, izbire poslovodij in drugih pravic dajalcev do podjetij, v katere vlaga država, v skladu z zakonom“ (112). Slednje navedene pravice „dajalca“ potrjujejo njegov morebitni vpliv na delovanje podjetja pod nadzorom, vsaj v smislu ključnih usmeritev poslovnega razvoja družbe in strateških podjetniških odločitev, zlasti z imenovanjem ključnih poslovodij, vključenih v odločanje, kar po nujnosti vpliva na vsakodnevno poslovanje, tudi glede cen ali stroškov. Nenazadnje, ne glede na vprašanje o nadzoru s strani komisije SASAC je Komisija v oddelkih od 3.1.1.5 do 3.1.1.8 ugotovila, da obstajajo številni dokazi, ki kažejo na obstoj znatnega izkrivljanja v sektorju kablov iz optičnih vlaken, v katerem deluje na primer družba FTT (in drugi proizvajalci). Poleg tega, kar zadeva odnose med proizvajalci EU in kitajskimi izvozniki, ti niso relevantni za ocenjevanje nadzorne vloge SASAC v FTT v LRK, v vsakem primeru pa so bili podrobno analizirani v uvodnih izjavah od 408 do 415 te uredbe. Trditve CCCME so bile zato zavrnjene.

111

112

| (167) | Kitajska vlada je trdila, da člen 2(6a) osnovne uredbe EU ni skladen s členom 2.2 in členom 2.2.1.1 protidampinškega sporazuma STO, ter navedla dejstvo, da se je v zvezi z metodologijo EU glede prilagoditve stroškov ugotovilo, da ta ni združljiva z razlago pritožbenega organa STO v zadevi EU – Biodiesel in tudi ne odbora v zadevi EU – prilagoditev stroškov (DS494). |
| --- | --- |

(167)

Kitajska vlada je trdila, da člen 2(6a) osnovne uredbe EU ni skladen s členom 2.2 in členom 2.2.1.1 protidampinškega sporazuma STO, ter navedla dejstvo, da se je v zvezi z metodologijo EU glede prilagoditve stroškov ugotovilo, da ta ni združljiva z razlago pritožbenega organa STO v zadevi EU – Biodiesel in tudi ne odbora v zadevi EU – prilagoditev stroškov (DS494).

| (168) | Stališče Komisije v zvezi s trditvijo kitajske vlade glede zadeve EU – Biodiesel je izraženo v uvodni izjavi 146. V zvezi z zadevo EU – prilagoditev stroškov Komisija opozarja, da sta se EU in Ruska federacija pritožili na ugotovitve odbora, ki niso dokončne in zato v skladu s stalno prakso STO nimajo pravnega statusa v sistemu STO, saj niso bile potrjene s sklepi članic STO. V poročilu odbora je v tem sporu v vsakem primeru izrecno navedeno, da določbe člena 2(6a) osnovne uredbe ne spadajo v okvir spora. Ta trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(168)

Stališče Komisije v zvezi s trditvijo kitajske vlade glede zadeve EU – Biodiesel je izraženo v uvodni izjavi 146. V zvezi z zadevo EU – prilagoditev stroškov Komisija opozarja, da sta se EU in Ruska federacija pritožili na ugotovitve odbora, ki niso dokončne in zato v skladu s stalno prakso STO nimajo pravnega statusa v sistemu STO, saj niso bile potrjene s sklepi članic STO. V poročilu odbora je v tem sporu v vsakem primeru izrecno navedeno, da določbe člena 2(6a) osnovne uredbe ne spadajo v okvir spora. Ta trditev je bila zato zavrnjena.

| (169) | Kitajska vlada je tudi trdila, da je Komisija v zvezi s poročilom izdala enaka poročila za le nekaj izbranih držav, ki so izrazile pomisleke glede kršitve obravnave po načelu največjih ugodnosti in nacionalne obravnave. Kitajska vlada je navedla tudi, da se glede na predhodne preiskave o izdelkih s poreklom iz LRK ni proučilo, ali je obstajalo izkrivljanje trga v industrijah EU in industrijah, ki so višje v njihovi proizvodni verigi, ali pa je izkrivljanje trga vplivalo na podatke tretjih oseb, uporabljene v postopku. Osnovna logika celotnega sistema preiskave, ki temelji na členu 2(6a) osnovne uredbe, torej ne more biti neodvisna, kaj šele poštena. Kitajska vlada je nadalje trdila, da med ekonomisti ni nobenega univerzalno sprejetega pojma o „izkrivljanju trga“ ter da standard „znatnega izkrivljanja trga“ v členu 2(6a) osnovne uredbe ni bil ponazorjen v celoti, ne uživa teoretične podpore in ni mednarodno priznan. Po navedbah kitajske vlade bi bilo treba razpravljati o osnovnih pojmih in standardih „trga“, „izkrivljanja“ in „znatnega“, jih opredeliti ter, če v zvezi s slednjimi ne bi bilo končnega sklepa ali soglasja, tudi ni mogoče natančno opredeliti „znatnega izkrivljanja trga“, in je torej na navedeni podlagi absurdno in neustrezno določati kakršne koli pravne določbe ali mednarodna pravila. Kitajska vlada je opozorila, da je nemogoče, da bi različna gospodarstva sprejela načela tržnega gospodarstva za uporabo istih ureditev, saj se vsako gospodarstvo verjetno institucionalno razlikuje od ostalih, zaradi česar je logično nevzdržno upoštevati razlike v sistemu ali ureditvi kot dokaz znatnega izkrivljanja trga. Po navedbah kitajske vlade se lahko slednji pristop šteje le za diskriminatoren in protekcionističen. |
| --- | --- |

(169)

Kitajska vlada je tudi trdila, da je Komisija v zvezi s poročilom izdala enaka poročila za le nekaj izbranih držav, ki so izrazile pomisleke glede kršitve obravnave po načelu največjih ugodnosti in nacionalne obravnave. Kitajska vlada je navedla tudi, da se glede na predhodne preiskave o izdelkih s poreklom iz LRK ni proučilo, ali je obstajalo izkrivljanje trga v industrijah EU in industrijah, ki so višje v njihovi proizvodni verigi, ali pa je izkrivljanje trga vplivalo na podatke tretjih oseb, uporabljene v postopku. Osnovna logika celotnega sistema preiskave, ki temelji na členu 2(6a) osnovne uredbe, torej ne more biti neodvisna, kaj šele poštena. Kitajska vlada je nadalje trdila, da med ekonomisti ni nobenega univerzalno sprejetega pojma o „izkrivljanju trga“ ter da standard „znatnega izkrivljanja trga“ v členu 2(6a) osnovne uredbe ni bil ponazorjen v celoti, ne uživa teoretične podpore in ni mednarodno priznan. Po navedbah kitajske vlade bi bilo treba razpravljati o osnovnih pojmih in standardih „trga“, „izkrivljanja“ in „znatnega“, jih opredeliti ter, če v zvezi s slednjimi ne bi bilo končnega sklepa ali soglasja, tudi ni mogoče natančno opredeliti „znatnega izkrivljanja trga“, in je torej na navedeni podlagi absurdno in neustrezno določati kakršne koli pravne določbe ali mednarodna pravila. Kitajska vlada je opozorila, da je nemogoče, da bi različna gospodarstva sprejela načela tržnega gospodarstva za uporabo istih ureditev, saj se vsako gospodarstvo verjetno institucionalno razlikuje od ostalih, zaradi česar je logično nevzdržno upoštevati razlike v sistemu ali ureditvi kot dokaz znatnega izkrivljanja trga. Po navedbah kitajske vlade se lahko slednji pristop šteje le za diskriminatoren in protekcionističen.

| (170) | V zvezi s trditvijo kitajske vlade v zvezi s kršitvijo določb o obravnavi po načelu največjih ugodnosti in nacionalni obravnavi Komisija opozarja, da se poročilo o državi, kot določa člen 2(6a)(c) osnovne uredbe, lahko pripravi za eno samo državo, kadar ima Komisija utemeljene indice o morebitnem znatnem izkrivljanju v določeni državi ali sektorju te države. Decembra 2017, ko so začele veljati nove določbe člena 2(6a) osnovne uredbe, je Komisija imela take informacije glede znatnih izkrivljanj za Kitajsko. Komisija je oktobra 2020 (113) objavila tudi poročilo o izkrivljanjih v Rusiji in ni izključeno, da bodo temu sledila še druga poročila. Poleg tega, kot je navedeno zgoraj, poročila niso obvezna za uporabo člena 2(6a) osnovne uredbe. V členu 2(6a)(c) so opisani pogoji, pod katerimi Komisija objavi poročila o državi, in v skladu s členom 2(6a)(d) pritožnikom ni treba uporabiti poročila, niti ni v skladu s členom 2(6a)(e) obstoj poročila o državi pogoj za začetek preiskave na podlagi člena 2(6a). V skladu s členom 2(6a)(e) za začetek preiskave na navedeni podlagi zadoščajo že zadostni dokazi glede znatnih izkrivljanj v kateri koli državi, ki jih predložijo pritožniki ob izpolnitvi pogojev iz člena 2(6a)(b). Pravila glede znatnih izkrivljanj v posameznih državah se torej uporabljajo za vse države brez kakršnih koli razlik in ne glede na obstoj poročila o državi. Ta pravila sama po sebi zato ne kršijo obravnave po načelu največjih ugodnosti. Komisija v zvezi z domnevnim izkrivljanjem v EU opozarja, da poleg te trditve kitajske vlade, ki je splošna in popolnoma neutemeljena, izkrivljanje, ki je prisotno v EU in vpliva na družbe v EU, ni predmet analize v skladu s členom 2(6a) osnovne uredbe, ki zadeva državo izvoznico. Zato je ta pojem pravno neupošteven v smislu industrije Unije v specifičnem okviru protidampinških preiskav. V zvezi s trditvijo glede različnih držav, ki sprejemajo različne predpise o tržnem gospodarstvu, se določbe člena 2(6a) osnovne uredbe uporabljajo le, če obstaja znatno izkrivljanje v državi izvoznici, v kateri poseganje vlade močno vpliva na stroške in cene, kar pa ne vpliva na različne ureditve različnih tržnih gospodarstev, če močno poseganje vlade ne vpliva na tržne sile. Na podlagi vsega zgoraj navedenega je Komisija zavrnila te trditve. |
| --- | --- |

(170)

V zvezi s trditvijo kitajske vlade v zvezi s kršitvijo določb o obravnavi po načelu največjih ugodnosti in nacionalni obravnavi Komisija opozarja, da se poročilo o državi, kot določa člen 2(6a)(c) osnovne uredbe, lahko pripravi za eno samo državo, kadar ima Komisija utemeljene indice o morebitnem znatnem izkrivljanju v določeni državi ali sektorju te države. Decembra 2017, ko so začele veljati nove določbe člena 2(6a) osnovne uredbe, je Komisija imela take informacije glede znatnih izkrivljanj za Kitajsko. Komisija je oktobra 2020 (113) objavila tudi poročilo o izkrivljanjih v Rusiji in ni izključeno, da bodo temu sledila še druga poročila. Poleg tega, kot je navedeno zgoraj, poročila niso obvezna za uporabo člena 2(6a) osnovne uredbe. V členu 2(6a)(c) so opisani pogoji, pod katerimi Komisija objavi poročila o državi, in v skladu s členom 2(6a)(d) pritožnikom ni treba uporabiti poročila, niti ni v skladu s členom 2(6a)(e) obstoj poročila o državi pogoj za začetek preiskave na podlagi člena 2(6a). V skladu s členom 2(6a)(e) za začetek preiskave na navedeni podlagi zadoščajo že zadostni dokazi glede znatnih izkrivljanj v kateri koli državi, ki jih predložijo pritožniki ob izpolnitvi pogojev iz člena 2(6a)(b). Pravila glede znatnih izkrivljanj v posameznih državah se torej uporabljajo za vse države brez kakršnih koli razlik in ne glede na obstoj poročila o državi. Ta pravila sama po sebi zato ne kršijo obravnave po načelu največjih ugodnosti. Komisija v zvezi z domnevnim izkrivljanjem v EU opozarja, da poleg te trditve kitajske vlade, ki je splošna in popolnoma neutemeljena, izkrivljanje, ki je prisotno v EU in vpliva na družbe v EU, ni predmet analize v skladu s členom 2(6a) osnovne uredbe, ki zadeva državo izvoznico. Zato je ta pojem pravno neupošteven v smislu industrije Unije v specifičnem okviru protidampinških preiskav. V zvezi s trditvijo glede različnih držav, ki sprejemajo različne predpise o tržnem gospodarstvu, se določbe člena 2(6a) osnovne uredbe uporabljajo le, če obstaja znatno izkrivljanje v državi izvoznici, v kateri poseganje vlade močno vpliva na stroške in cene, kar pa ne vpliva na različne ureditve različnih tržnih gospodarstev, če močno poseganje vlade ne vpliva na tržne sile. Na podlagi vsega zgoraj navedenega je Komisija zavrnila te trditve.

113

| (171) | V zvezi s trditvijo, ki jo je navedla kitajska vlada v začetni fazi, da se podatki tretjih oseb, uporabljeni v postopku Komisije, niso proučili kot podatki, na katere izkrivljanje trga morebiti vpliva, Komisija opozarja, da v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe normalno vrednost računsko določi na podlagi izbranih podatkov, ki niso domače cene in stroški v državi izvoznici, le, če ugotovi, da so taki podatki najprimernejši, da odražajo neizkrivljene cene in stroške. V tem postopku mora Komisija uporabiti le neizkrivljene podatke. V tem smislu so zainteresirane strani pozvane, da v zgodnjih fazah preiskave predložijo pripombe o predlaganih virih za določitev normalne vrednosti. Pri končni odločitvi Komisije o tem, kateri neizkrivljeni podatki bi se morali uporabiti za računsko določitev normalne vrednosti, se navedene pripombe v celoti upoštevajo. |
| --- | --- |

(171)

V zvezi s trditvijo, ki jo je navedla kitajska vlada v začetni fazi, da se podatki tretjih oseb, uporabljeni v postopku Komisije, niso proučili kot podatki, na katere izkrivljanje trga morebiti vpliva, Komisija opozarja, da v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe normalno vrednost računsko določi na podlagi izbranih podatkov, ki niso domače cene in stroški v državi izvoznici, le, če ugotovi, da so taki podatki najprimernejši, da odražajo neizkrivljene cene in stroške. V tem postopku mora Komisija uporabiti le neizkrivljene podatke. V tem smislu so zainteresirane strani pozvane, da v zgodnjih fazah preiskave predložijo pripombe o predlaganih virih za določitev normalne vrednosti. Pri končni odločitvi Komisije o tem, kateri neizkrivljeni podatki bi se morali uporabiti za računsko določitev normalne vrednosti, se navedene pripombe v celoti upoštevajo.

neizkrivljene

| (172) | V zvezi s pripombo kitajske vlade glede pojma „znatnega izkrivljanja trga“ Komisija opozarja, da je ta trditev splošna in teoretična ter ne navaja, zakaj in kako bi bil pojem, ki se uporablja v osnovni uredbi, kakor koli napačen. Komisija nadalje opozarja, da je v okviru postopka, ki je pripeljal do sprejetja zakonodajnega predloga, Komisija objavila oceno učinka, ki je vsebovala tudi podrobnosti o pojmu znatnega izkrivljanja in uporabljenih meril, tej pa sta sledila javno posvetovanje in konferenca deležnikov. Kitajska vlada je dejavno vplivala tudi na ta postopek in sodelovala na konferenci deležnikov. Rezultat tega posvetovalnega procesa se je v celoti upošteval v postopku, ki je pripeljal do sprejetja zakonodajnega predloga, in nadalje v zakonodajnem procesu, ki je pripeljal do sprejetja te določbe. Člen 2(6a) osnovne uredbe jasno določa pojem „znatnega izkrivljanja“ za namen uporabe osnovne uredbe EU. Poleg tega je v členu 2(6a)(b) osnovne uredbe navedeno, kateri elementi bi se skupaj z njihovim potencialnim vplivom upoštevali pri oceni obstoja znatnega izkrivljanja. Razlike v gospodarskih sistemih v navedeni oceni nimajo nobene vloge, saj se lahko slednja uporablja le v zvezi z državo, ki izvaža zadevni izdelek. V zvezi s trditvijo glede diskriminacije Komisija opozarja, da se osnovna uredba, zlasti pa njen člen 2(6a) ne uporabljata za nobeno specifično državo niti ne razlikujeta med državami. Uporabljata se le, kadar se med preiskavo na podlagi dokazov v spisu zatrjuje obstoj znatnega izkrivljanja v državi izvoznici (kateri koli državi), ki jo zadevajo navedeni postopki. V skladu s tem je Komisija te trditve zavrnila. |
| --- | --- |

(172)

V zvezi s pripombo kitajske vlade glede pojma „znatnega izkrivljanja trga“ Komisija opozarja, da je ta trditev splošna in teoretična ter ne navaja, zakaj in kako bi bil pojem, ki se uporablja v osnovni uredbi, kakor koli napačen. Komisija nadalje opozarja, da je v okviru postopka, ki je pripeljal do sprejetja zakonodajnega predloga, Komisija objavila oceno učinka, ki je vsebovala tudi podrobnosti o pojmu znatnega izkrivljanja in uporabljenih meril, tej pa sta sledila javno posvetovanje in konferenca deležnikov. Kitajska vlada je dejavno vplivala tudi na ta postopek in sodelovala na konferenci deležnikov. Rezultat tega posvetovalnega procesa se je v celoti upošteval v postopku, ki je pripeljal do sprejetja zakonodajnega predloga, in nadalje v zakonodajnem procesu, ki je pripeljal do sprejetja te določbe. Člen 2(6a) osnovne uredbe jasno določa pojem „znatnega izkrivljanja“ za namen uporabe osnovne uredbe EU. Poleg tega je v členu 2(6a)(b) osnovne uredbe navedeno, kateri elementi bi se skupaj z njihovim potencialnim vplivom upoštevali pri oceni obstoja znatnega izkrivljanja. Razlike v gospodarskih sistemih v navedeni oceni nimajo nobene vloge, saj se lahko slednja uporablja le v zvezi z državo, ki izvaža zadevni izdelek. V zvezi s trditvijo glede diskriminacije Komisija opozarja, da se osnovna uredba, zlasti pa njen člen 2(6a) ne uporabljata za nobeno specifično državo niti ne razlikujeta med državami. Uporabljata se le, kadar se med preiskavo na podlagi dokazov v spisu zatrjuje obstoj znatnega izkrivljanja v državi izvoznici (kateri koli državi), ki jo zadevajo navedeni postopki. V skladu s tem je Komisija te trditve zavrnila.

| (173) | Poleg tega je kitajska vlada navedla, da poročilo, ki so ga pripravile službe Komisije, vsebuje bistvene napake tako z dejanskega kot tudi s pravnega vidika. Po navedbah kitajske vlade pritožba temelji na napačnih zaključkih, ki izhajajo iz poročila in tudi preteklih preiskav, pri čemer so slednje postale nov dokaz, ki ga je pritožnik uporabil v trenutni preiskavi. Kitajska vlada je trdila, da se je Komisija prav tako oddaljila od nevtralnega položaja preiskovalnega organa, industrijo EU pa spodbuja k navajanju obtožb o znatnem izkrivljanju trga na Kitajskem v pritožbi, s čimer krši najbolj temeljno pravno načelo poštenosti in pravičnosti. Predloženi dokaz je po navedbah kitajske vlade nezadosten, saj ne kaže na razmere na trgu zadevnega izdelka, pritožnik pa ni predložil nobenega drugega poročila ali dokaza, ki dokazuje izkrivljanje kitajskega trga obravnavanih izdelkov. Niti pritožniku niti Komisiji ni uspelo dokazati, kako točno so politike in ukrepi kitajske vlade vplivali na cenovni mehanizem trga specifične industrije na Kitajskem. |
| --- | --- |

(173)

Poleg tega je kitajska vlada navedla, da poročilo, ki so ga pripravile službe Komisije, vsebuje bistvene napake tako z dejanskega kot tudi s pravnega vidika. Po navedbah kitajske vlade pritožba temelji na napačnih zaključkih, ki izhajajo iz poročila in tudi preteklih preiskav, pri čemer so slednje postale nov dokaz, ki ga je pritožnik uporabil v trenutni preiskavi. Kitajska vlada je trdila, da se je Komisija prav tako oddaljila od nevtralnega položaja preiskovalnega organa, industrijo EU pa spodbuja k navajanju obtožb o znatnem izkrivljanju trga na Kitajskem v pritožbi, s čimer krši najbolj temeljno pravno načelo poštenosti in pravičnosti. Predloženi dokaz je po navedbah kitajske vlade nezadosten, saj ne kaže na razmere na trgu zadevnega izdelka, pritožnik pa ni predložil nobenega drugega poročila ali dokaza, ki dokazuje izkrivljanje kitajskega trga obravnavanih izdelkov. Niti pritožniku niti Komisiji ni uspelo dokazati, kako točno so politike in ukrepi kitajske vlade vplivali na cenovni mehanizem trga specifične industrije na Kitajskem.

| (174) | V zvezi s trditvijo kitajske vlade o pomanjkljivostih in napačnih zaključkih v poročilu Komisija opozarja, da je poročilo o državi izčrpen dokument, ki temelji na obsežnih objektivnih dokazih, vključno z zakonodajo, predpisi in drugimi uradnimi dokumenti politike, ki jih je objavila kitajska vlada, poročilih tretjih strani, ki so jih pripravile mednarodne organizacije, akademskih študijah in člankih strokovnjakov ter drugih zanesljivih neodvisnih virih. Poročilo je javno dostopno že od decembra 2017, da bi vse zainteresirane strani imele dovolj možnosti za ovrženje, dopolnitev ali predložitev pripomb v zvezi s poročilom in dokazi, na katerih temelji. Čeprav kitajska vlada na obstoj napak v poročilu kaže povsem pavšalno in abstraktno, pa se je hkrati odrekla možnosti, da bi kdaj koli predložila nasprotne dokaze o vsebini in dokazih, ki jih vsebuje poročilo. Pritožniki se lahko opirajo na dokaze in ugotovitve preteklih preiskav, če so relevantni in če njihove zakonitosti ni razveljavil pravosodni organ. Člen 2(6a) osnovne uredbe zagotavlja, da so postopki nevtralni in nepristranski ter da se med preiskavo spoštujejo pravice vseh strank do obrambe. Komisija opozarja, da možnosti, ki je bila na voljo pritožnikom, da predstavijo trditve in dokaze o morebitnem izkrivljanju cen in stroškov v državah, v katerih bi morebiti obstajalo znatno izkrivljanje, ki ga povzroča država, ni mogoče razlagati kot nepošteno in nepravično prakso, ki spodbuja predložitev takih trditev. V zvezi s pripombo kitajske vlade glede nezadostnosti dokazov v začetni fazi Komisija opozarja, da v skladu s členom 2(6a)(e) osnovne uredbe lahko začne preiskavo, če meni, da je pritožnik predložil zadostne dokaze glede znatnih izkrivljanj. Vendar se ugotavljanje dejanskega obstoja in vpliva znatnih izkrivljanj ter posledična uporaba metodologije iz člena 2(6a)(a) osnovne uredbe opravi v času začasnega in/ali končnega razkritja rezultata preiskave. Obstoj in vpliv znatnega izkrivljanja se ne potrdita v začetni fazi, kot je trdila kitajska vlada, temveč šele med temeljito preiskavo. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(174)

V zvezi s trditvijo kitajske vlade o pomanjkljivostih in napačnih zaključkih v poročilu Komisija opozarja, da je poročilo o državi izčrpen dokument, ki temelji na obsežnih objektivnih dokazih, vključno z zakonodajo, predpisi in drugimi uradnimi dokumenti politike, ki jih je objavila kitajska vlada, poročilih tretjih strani, ki so jih pripravile mednarodne organizacije, akademskih študijah in člankih strokovnjakov ter drugih zanesljivih neodvisnih virih. Poročilo je javno dostopno že od decembra 2017, da bi vse zainteresirane strani imele dovolj možnosti za ovrženje, dopolnitev ali predložitev pripomb v zvezi s poročilom in dokazi, na katerih temelji. Čeprav kitajska vlada na obstoj napak v poročilu kaže povsem pavšalno in abstraktno, pa se je hkrati odrekla možnosti, da bi kdaj koli predložila nasprotne dokaze o vsebini in dokazih, ki jih vsebuje poročilo. Pritožniki se lahko opirajo na dokaze in ugotovitve preteklih preiskav, če so relevantni in če njihove zakonitosti ni razveljavil pravosodni organ. Člen 2(6a) osnovne uredbe zagotavlja, da so postopki nevtralni in nepristranski ter da se med preiskavo spoštujejo pravice vseh strank do obrambe. Komisija opozarja, da možnosti, ki je bila na voljo pritožnikom, da predstavijo trditve in dokaze o morebitnem izkrivljanju cen in stroškov v državah, v katerih bi morebiti obstajalo znatno izkrivljanje, ki ga povzroča država, ni mogoče razlagati kot nepošteno in nepravično prakso, ki spodbuja predložitev takih trditev. V zvezi s pripombo kitajske vlade glede nezadostnosti dokazov v začetni fazi Komisija opozarja, da v skladu s členom 2(6a)(e) osnovne uredbe lahko začne preiskavo, če meni, da je pritožnik predložil zadostne dokaze glede znatnih izkrivljanj. Vendar se ugotavljanje dejanskega obstoja in vpliva znatnih izkrivljanj ter posledična uporaba metodologije iz člena 2(6a)(a) osnovne uredbe opravi v času začasnega in/ali končnega razkritja rezultata preiskave. Obstoj in vpliv znatnega izkrivljanja se ne potrdita v začetni fazi, kot je trdila kitajska vlada, temveč šele med temeljito preiskavo. Trditev je bila zato zavrnjena.

| (175) | V zvezi s sklicevanji pritožnika na subvencije, ki jih je dodelila LRK, je kitajska vlada podala pripombo, da je EU dodelila številne subvencije, ki bi lahko kazale na to, da je njen trg izkrivljen, in da pritožnik ni dokazal, da je bila subvencija dejansko poseg države, ki je močno vplival na trg ali je izkrivljal cene ali stroške obravnavanih izdelkov. Kitajska vlada je poudarila, da v skladu s členom 32.1 Sporazuma STO o subvencijah in izravnalnih ukrepih ni mogoče ukrepati proti subvenciji druge članice, razen v skladu z določbami Splošnega sporazuma o carinah in trgovini iz leta 1994. |
| --- | --- |

(175)

V zvezi s sklicevanji pritožnika na subvencije, ki jih je dodelila LRK, je kitajska vlada podala pripombo, da je EU dodelila številne subvencije, ki bi lahko kazale na to, da je njen trg izkrivljen, in da pritožnik ni dokazal, da je bila subvencija dejansko poseg države, ki je močno vplival na trg ali je izkrivljal cene ali stroške obravnavanih izdelkov. Kitajska vlada je poudarila, da v skladu s členom 32.1 Sporazuma STO o subvencijah in izravnalnih ukrepih ni mogoče ukrepati proti subvenciji druge članice, razen v skladu z določbami Splošnega sporazuma o carinah in trgovini iz leta 1994.

| (176) | Kot je pojasnila Komisija v uvodni izjavi 162, trditev o dodeljevanju subvencij s strani EU, ki je v vsakem primeru popolnoma neutemeljena, ni relevantna za oceno izkrivljanja v državi izvoznici v skladu s členom 2(6a)(b) osnovne uredbe. V skladu z isto uvodno izjavo je treba subvencije šteti za eno od sredstev za poseganje, prek katerega država sprejme posebne izkrivljajoče javne politike, zato ni treba ugotavljati njihovega konkretnega učinka. Kot je navedeno v uvodni izjavi 174, se obstoj in vpliv znatnega izkrivljanja v nobenem primeru ne potrdita v začetni fazi, temveč šele po temeljiti preiskavi. Nazadnje, v zvezi z uporabo člena 32.1 Sporazuma STO o subvencijah in izravnalnih ukrepih trenutna se preiskava in metodologija iz člena 2(6a) nanašata na računsko določitev normalne vrednosti v okviru dampinga pri uvozu blaga in zanju ni mogoče šteti, da pomenita poseben ukrep proti subvencijam, ki jih je dodelila LRK. Zato je sleherno sklicevanje na citirani člen nerelevantno. Te trditve so bile zato zavrnjene. |
| --- | --- |

(176)

Kot je pojasnila Komisija v uvodni izjavi 162, trditev o dodeljevanju subvencij s strani EU, ki je v vsakem primeru popolnoma neutemeljena, ni relevantna za oceno izkrivljanja v državi izvoznici v skladu s členom 2(6a)(b) osnovne uredbe. V skladu z isto uvodno izjavo je treba subvencije šteti za eno od sredstev za poseganje, prek katerega država sprejme posebne izkrivljajoče javne politike, zato ni treba ugotavljati njihovega konkretnega učinka. Kot je navedeno v uvodni izjavi 174, se obstoj in vpliv znatnega izkrivljanja v nobenem primeru ne potrdita v začetni fazi, temveč šele po temeljiti preiskavi. Nazadnje, v zvezi z uporabo člena 32.1 Sporazuma STO o subvencijah in izravnalnih ukrepih trenutna se preiskava in metodologija iz člena 2(6a) nanašata na računsko določitev normalne vrednosti v okviru dampinga pri uvozu blaga in zanju ni mogoče šteti, da pomenita poseben ukrep proti subvencijam, ki jih je dodelila LRK. Zato je sleherno sklicevanje na citirani člen nerelevantno. Te trditve so bile zato zavrnjene.

| (177) | Proizvajalec izvoznik skupina ZTT je podal pripombo, da je računska določitev normalne vrednosti, ki jo opravi Komisija na podlagi stroškov proizvodnje in prodaje ali referenčnih vrednosti v ustrezni reprezentativni državi, v nasprotju z zavezo EU v skladu s sporazumi STO, zlasti z njeno zavezo v skladu z oddelkom 15 Protokola o pristopu Kitajske k STO. Po navedbah skupine ZTT se EU od 12. decembra 2016 ne bi smela oddaljiti od standardne metodologije za določitev normalne vrednosti proizvajalcev države izvoznice, tj. uporabiti le domače cene in stroške države izvoznice, razen če druge določbe sporazumov STO, vključno s protidampinškim sporazumom STO, dovoljujejo drugače. Skupina ZTT je tudi trdila, da člen 2 protidampinškega sporazuma STO za določitev normalne vrednosti ne dovoljuje uporabe informacij, razen tistih iz države izvoznice. Čeprav je treba v izjemnih okoliščinah normalno vrednost računsko določiti, je treba podatke v zvezi s proizvodnimi stroški in PSA-stroški in dobički pridobiti od virov v državi izvoznici. Po navedbah skupine ZTT v protidampinškem sporazumu STO nič ne omogoča odstopanja od navedenega splošnega pravila, pojma znatnega izkrivljanja pa protidampinški sporazum STO ne vsebuje. V tem smislu se je skupina ZTT sklicevala na opredelitev normalne vrednosti v členu 2.1 protidampinškega sporazuma STO in na izjemne okoliščine, opisane v členu 2.2 protidampinškega sporazuma STO, v katerih se normalna vrednost lahko določi na podlagi primerljive cene podobnega izdelka, kadar se ta izvaža v ustrezno tretjo državo, če je ta cena reprezentativna, ali pa na podlagi proizvodnih stroškov v državi porekla s pribitkom razumnega zneska PSA-stroškov in dobička. Skupina ZTT je dodala, da protidampinški sporazum STO zahteva, da se stroški običajno računsko določijo na podlagi evidenc, ki jih hrani izvoznik ali zadevni proizvajalec, če so take evidence v skladu s splošno sprejetimi računovodskimi načeli države izvoznice in razumno izražajo stroške, povezane s proizvodnjo in prodajo zadevnega izdelka, ter da zneski PSA-stroškov in dobička prav tako temeljijo na dejanskih podatkih, ki se nanašajo na proizvodnjo in prodajo zunaj redne trgovine podobnega izdelka izvoznika ali zadevnega proizvajalca, ali če jih ni mogoče določiti na tej podlagi, se določijo na podlagi drugih virov, vendar vselej na domačem trgu države porekla. |
| --- | --- |

(177)

Proizvajalec izvoznik skupina ZTT je podal pripombo, da je računska določitev normalne vrednosti, ki jo opravi Komisija na podlagi stroškov proizvodnje in prodaje ali referenčnih vrednosti v ustrezni reprezentativni državi, v nasprotju z zavezo EU v skladu s sporazumi STO, zlasti z njeno zavezo v skladu z oddelkom 15 Protokola o pristopu Kitajske k STO. Po navedbah skupine ZTT se EU od 12. decembra 2016 ne bi smela oddaljiti od standardne metodologije za določitev normalne vrednosti proizvajalcev države izvoznice, tj. uporabiti le domače cene in stroške države izvoznice, razen če druge določbe sporazumov STO, vključno s protidampinškim sporazumom STO, dovoljujejo drugače. Skupina ZTT je tudi trdila, da člen 2 protidampinškega sporazuma STO za določitev normalne vrednosti ne dovoljuje uporabe informacij, razen tistih iz države izvoznice. Čeprav je treba v izjemnih okoliščinah normalno vrednost računsko določiti, je treba podatke v zvezi s proizvodnimi stroški in PSA-stroški in dobički pridobiti od virov v državi izvoznici. Po navedbah skupine ZTT v protidampinškem sporazumu STO nič ne omogoča odstopanja od navedenega splošnega pravila, pojma znatnega izkrivljanja pa protidampinški sporazum STO ne vsebuje. V tem smislu se je skupina ZTT sklicevala na opredelitev normalne vrednosti v členu 2.1 protidampinškega sporazuma STO in na izjemne okoliščine, opisane v členu 2.2 protidampinškega sporazuma STO, v katerih se normalna vrednost lahko določi na podlagi primerljive cene podobnega izdelka, kadar se ta izvaža v ustrezno tretjo državo, če je ta cena reprezentativna, ali pa na podlagi proizvodnih stroškov v državi porekla s pribitkom razumnega zneska PSA-stroškov in dobička. Skupina ZTT je dodala, da protidampinški sporazum STO zahteva, da se stroški običajno računsko določijo na podlagi evidenc, ki jih hrani izvoznik ali zadevni proizvajalec, če so take evidence v skladu s splošno sprejetimi računovodskimi načeli države izvoznice in razumno izražajo stroške, povezane s proizvodnjo in prodajo zadevnega izdelka, ter da zneski PSA-stroškov in dobička prav tako temeljijo na dejanskih podatkih, ki se nanašajo na proizvodnjo in prodajo zunaj redne trgovine podobnega izdelka izvoznika ali zadevnega proizvajalca, ali če jih ni mogoče določiti na tej podlagi, se določijo na podlagi drugih virov, vendar vselej na domačem trgu države porekla.

| (178) | Poleg tega se je skupina ZTT sklicevala na sodbo v zadevi EU – Biodiesel, v skladu s katero preiskovalni organi stroškov, sporočenih v evidencah, ki jih hrani izvoznik/proizvajalec, ne sme oceniti v skladu z referenčno vrednostjo, ki ni povezana s stroški proizvodnje v državi porekla. Skupina ZTT je navedla, da je treba glede na poročilo pritožbenega organa v navedeni zadevi v skladu s členom 2.2.1.1 protidampinškega sporazuma STO primerjati stroške, kot so sporočeni v evidencah proizvajalca/izvoznika na eni strani, in stroške, ki jih je dejansko imel navedeni proizvajalec, na drugi strani. Nazadnje, skupina ZTT je opozorila na dejstvo, da v skladu s poročilom pritožbenega organa v zadevi izkrivljanje v Argentini, ki je povzročilo razliko med domačimi in mednarodnimi cenami glavne surovine zadevnega izdelka, v skladu s členom 2.2.1.1 protidampinškega sporazuma STO samo po sebi ni zadostovalo kot podlaga za sklep, da poročila proizvajalca niso razumno izražala stroškov surovin, povezanih s proizvodnjo in prodajo zadevnega izdelka, ali za neupoštevanje navedenih stroškov pri računski določitvi normalne vrednosti zadevnega izdelka. Skupina ZTT je zato zaključila, da je člen 2(6a) osnovne uredbe nezdružljiv s sporazumi STO, vključno s Protokolom o pristopu Kitajske k STO, in s sodno prakso organa za reševanje sporov. |
| --- | --- |

(178)

Poleg tega se je skupina ZTT sklicevala na sodbo v zadevi EU – Biodiesel, v skladu s katero preiskovalni organi stroškov, sporočenih v evidencah, ki jih hrani izvoznik/proizvajalec, ne sme oceniti v skladu z referenčno vrednostjo, ki ni povezana s stroški proizvodnje v državi porekla. Skupina ZTT je navedla, da je treba glede na poročilo pritožbenega organa v navedeni zadevi v skladu s členom 2.2.1.1 protidampinškega sporazuma STO primerjati stroške, kot so sporočeni v evidencah proizvajalca/izvoznika na eni strani, in stroške, ki jih je dejansko imel navedeni proizvajalec, na drugi strani. Nazadnje, skupina ZTT je opozorila na dejstvo, da v skladu s poročilom pritožbenega organa v zadevi izkrivljanje v Argentini, ki je povzročilo razliko med domačimi in mednarodnimi cenami glavne surovine zadevnega izdelka, v skladu s členom 2.2.1.1 protidampinškega sporazuma STO samo po sebi ni zadostovalo kot podlaga za sklep, da poročila proizvajalca niso razumno izražala stroškov surovin, povezanih s proizvodnjo in prodajo zadevnega izdelka, ali za neupoštevanje navedenih stroškov pri računski določitvi normalne vrednosti zadevnega izdelka. Skupina ZTT je zato zaključila, da je člen 2(6a) osnovne uredbe nezdružljiv s sporazumi STO, vključno s Protokolom o pristopu Kitajske k STO, in s sodno prakso organa za reševanje sporov.

| (179) | Komisija je v skladu s svojimi pripombami v uvodni izjavi 146 zavrnila trditev skupine ZTT glede domnevne splošne nezdružljivosti računskega določanja normalne vrednosti s strani Komisije s sporazumi STO na podlagi stroškov proizvodnje in prodaje ali referenčnih vrednosti v ustrezni reprezentativni državi. V isti uvodni izjavi je Komisija obravnavala vprašanje o upoštevnosti zadeve EU – Biodiesel in ugotovitev pritožbenega organa v zvezi s tem za to preiskavo. V zvezi z zavezami v skladu z oddelkom 15 Protokola o pristopu Kitajske k STO Komisija opozarja, da se v protidampinških postopkih v zvezi z izdelki s poreklom iz Kitajske, deli oddelka 15 protokola, ki se niso iztekli, še naprej uporabljajo pri določanju normalne vrednosti glede na standard tržnega gospodarstva in v zvezi z uporabo metodologije, ki ne temelji na strogi primerjavi s kitajskimi cenami ali stroški. Iz vseh teh razlogov so bile te trditve zavrnjene. |
| --- | --- |

(179)

Komisija je v skladu s svojimi pripombami v uvodni izjavi 146 zavrnila trditev skupine ZTT glede domnevne splošne nezdružljivosti računskega določanja normalne vrednosti s strani Komisije s sporazumi STO na podlagi stroškov proizvodnje in prodaje ali referenčnih vrednosti v ustrezni reprezentativni državi. V isti uvodni izjavi je Komisija obravnavala vprašanje o upoštevnosti zadeve EU – Biodiesel in ugotovitev pritožbenega organa v zvezi s tem za to preiskavo. V zvezi z zavezami v skladu z oddelkom 15 Protokola o pristopu Kitajske k STO Komisija opozarja, da se v protidampinških postopkih v zvezi z izdelki s poreklom iz Kitajske, deli oddelka 15 protokola, ki se niso iztekli, še naprej uporabljajo pri določanju normalne vrednosti glede na standard tržnega gospodarstva in v zvezi z uporabo metodologije, ki ne temelji na strogi primerjavi s kitajskimi cenami ali stroški. Iz vseh teh razlogov so bile te trditve zavrnjene.

| (180) | Skupina ZTT je trdila tudi, da sektor kablov iz optičnih vlaken ni izkrivljen in so morda izkrivljeni kvečjemu le nekateri vložki na navedenem trgu. V utemeljitev navedene trditve je skupina ZTT navedla, da: poročilo, na katerega se opira pritožba, ne vsebuje nobenih specifičnih ali podrobnih razprav o sektorju kablov iz optičnih vlaken; ni mogoče zaključiti, da so vsi vložki izkrivljeni ali da je izkrivljen sam trg kablov iz optičnih vlaken; pritožnik ni predložil nobenih dokazov o dejstvu, da je bila prisotnost države v kitajskih podjetjih tista, ki je vplivala na cene ali stroške na trgu kablov iz optičnih vlaken, in da je bil v pritožbi izpostavljen le splošen opis, da je Kitajska socialistično tržno gospodarstvo; družb, prisotnih na trgu kablov iz optičnih vlaken, ne nadzoruje država, tudi če ima v lasti deleže v teh družbah (zasebni sektor ima v vsakem primeru v lasti večino družbe), in da niso bili predloženi nobeni dokazi v utemeljitev, da je država lastnica večine trga kablov iz optičnih vlaken ali da je torej bil izkrivljen celoten trg. |
| --- | --- |

(180)

Skupina ZTT je trdila tudi, da sektor kablov iz optičnih vlaken ni izkrivljen in so morda izkrivljeni kvečjemu le nekateri vložki na navedenem trgu. V utemeljitev navedene trditve je skupina ZTT navedla, da: poročilo, na katerega se opira pritožba, ne vsebuje nobenih specifičnih ali podrobnih razprav o sektorju kablov iz optičnih vlaken; ni mogoče zaključiti, da so vsi vložki izkrivljeni ali da je izkrivljen sam trg kablov iz optičnih vlaken; pritožnik ni predložil nobenih dokazov o dejstvu, da je bila prisotnost države v kitajskih podjetjih tista, ki je vplivala na cene ali stroške na trgu kablov iz optičnih vlaken, in da je bil v pritožbi izpostavljen le splošen opis, da je Kitajska socialistično tržno gospodarstvo; družb, prisotnih na trgu kablov iz optičnih vlaken, ne nadzoruje država, tudi če ima v lasti deleže v teh družbah (zasebni sektor ima v vsakem primeru v lasti večino družbe), in da niso bili predloženi nobeni dokazi v utemeljitev, da je država lastnica večine trga kablov iz optičnih vlaken ali da je torej bil izkrivljen celoten trg.

| (181) | Komisija je splošno trditev glede pomanjkanja konkretnih dokazov v pritožbi, ki se nanaša na sektor kablov iz optičnih vlaken, že obravnavala v uvodnih izjavah 152 in 154. V skladu s členom 5(9) osnovne uredbe so bili dokazi, ki so jih pritožniki predložili o tem, da za industrijo kablov iz optičnih vlaken v LRK vsaj potencialno velja znatno izkrivljanje, in ki so izpolnjevali merila člena 2(6a)(b) osnovne uredbe, zadostni za začetek preiskave na podlagi navedene določbe. Natančneje, obstoj znatnega izkrivljanja, zaradi katerega bi bilo treba uporabiti člen 2(6a) osnovne uredbe, ni povezan z obstojem specifičnega poglavja ali specifičnih informacij o specifičnem trgu, ki zajema zadevni izdelek. V tem smislu je Komisija, kot je dokazano v oddelkih od 3.1.1.2 do 3.1.1.9, v tej preiskavi ugotovila obstoj znatnega izkrivljanja v industriji kablov iz optičnih vlaken in v povezanih sektorjih vložkov. Uporabo domačih stroškov pri računskem določanju normalne vrednosti člen 2(6a)(a) osnovne uredbe dovoljuje, samo če je med preiskavo zanesljivo ugotovljeno, da niso izkrivljeni. Vendar v tem smislu ni nobenega zanesljivega dokaza o neizkrivljenosti proizvodnih dejavnikov posameznih proizvajalcev izvoznikov. Zato je bila trditev skupine ZTT v zvezi s tem vidikom zavrnjena. |
| --- | --- |

(181)

Komisija je splošno trditev glede pomanjkanja konkretnih dokazov v pritožbi, ki se nanaša na sektor kablov iz optičnih vlaken, že obravnavala v uvodnih izjavah 152 in 154. V skladu s členom 5(9) osnovne uredbe so bili dokazi, ki so jih pritožniki predložili o tem, da za industrijo kablov iz optičnih vlaken v LRK vsaj potencialno velja znatno izkrivljanje, in ki so izpolnjevali merila člena 2(6a)(b) osnovne uredbe, zadostni za začetek preiskave na podlagi navedene določbe. Natančneje, obstoj znatnega izkrivljanja, zaradi katerega bi bilo treba uporabiti člen 2(6a) osnovne uredbe, ni povezan z obstojem specifičnega poglavja ali specifičnih informacij o specifičnem trgu, ki zajema zadevni izdelek. V tem smislu je Komisija, kot je dokazano v oddelkih od 3.1.1.2 do 3.1.1.9, v tej preiskavi ugotovila obstoj znatnega izkrivljanja v industriji kablov iz optičnih vlaken in v povezanih sektorjih vložkov. Uporabo domačih stroškov pri računskem določanju normalne vrednosti člen 2(6a)(a) osnovne uredbe dovoljuje, samo če je med preiskavo zanesljivo ugotovljeno, da niso izkrivljeni. Vendar v tem smislu ni nobenega zanesljivega dokaza o neizkrivljenosti proizvodnih dejavnikov posameznih proizvajalcev izvoznikov. Zato je bila trditev skupine ZTT v zvezi s tem vidikom zavrnjena.

med preiskavo

| (182) | V zvezi s trditvijo skupine ZTT, ki se nanaša na nadzor države nad proizvajalci kablov iz optičnih vlaken, je Komisija našla dokaze o takem nadzoru, kot je opisano v oddelku 3.1.1.3. Komisija opozarja, da večinsko lastništvo države ni predpogoj za njen uspešen nadzor. Splošneje, Komisija je v oddelkih od 3.1.1.3 do 3.1.1.5 ugotovila, da trg kablov iz optičnih vlaken (tako v smislu proizvajalcev kablov iz optičnih vlaken in tudi proizvajalcev vložkov, ki se uporabljajo pri proizvodnji kablov iz optičnih vlaken) v veliki meri oskrbujejo podjetja, ki delujejo v okviru lastništva, pod nadzorom ali pod nadzorom politik ali po navodilih organov LRK. Zato je bila zgornja trditev skupine ZTT v tem smislu zavrnjena. |
| --- | --- |

(182)

V zvezi s trditvijo skupine ZTT, ki se nanaša na nadzor države nad proizvajalci kablov iz optičnih vlaken, je Komisija našla dokaze o takem nadzoru, kot je opisano v oddelku 3.1.1.3. Komisija opozarja, da večinsko lastništvo države ni predpogoj za njen uspešen nadzor. Splošneje, Komisija je v oddelkih od 3.1.1.3 do 3.1.1.5 ugotovila, da trg kablov iz optičnih vlaken (tako v smislu proizvajalcev kablov iz optičnih vlaken in tudi proizvajalcev vložkov, ki se uporabljajo pri proizvodnji kablov iz optičnih vlaken) v veliki meri oskrbujejo podjetja, ki delujejo v okviru lastništva, pod nadzorom ali pod nadzorom politik ali po navodilih organov LRK. Zato je bila zgornja trditev skupine ZTT v tem smislu zavrnjena.

| (183) | Skupina ZTT je nadalje navedla, da je pritožnikov dokaz o javnih politikah ali ukrepih, ki diskriminirajo v korist domačih dobaviteljev kablov iz optičnih vlaken ali kako drugače vplivajo na sile prostega trga v sektorju kablov iz optičnih vlaken, bolj povezan s sektorji, ki so nižje v prodajni verigi, kot pa z nabavnim trgom kablov iz optičnih vlaken. V zvezi s sklici v pritožbi na izkrivljanje vložkov je družba trdila, da dokaz „ni trden“ in izpostavila pomanjkanje jasnosti glede vprašanja, ali so „visokozmogljivostna vlakna“, ki jih spodbuja 13. petletni načrt, optična vlakna (oziroma to, kar načrt podpira), ali pomanjkanje informacij o aramidnih vlaknih v poročilu na navedeni strani. Poleg tega je skupina ZTT podala pripombe glede sklicevanja v pritožbi na dokaz v poročilu, ki se nanaša na podporo za steklena vlakna, in sicer da slednja v primerjavi z optičnimi vlakni in kabli iz optičnih vlaken spadajo v popolnoma drug sektor in na drug trg ter da je zato trditev neupoštevna za oceno zadevnega izdelka, čeprav tudi ni utemeljitve o tem, kakšna podpora se zagotavlja in kako se trg izkrivlja. |
| --- | --- |

(183)

Skupina ZTT je nadalje navedla, da je pritožnikov dokaz o javnih politikah ali ukrepih, ki diskriminirajo v korist domačih dobaviteljev kablov iz optičnih vlaken ali kako drugače vplivajo na sile prostega trga v sektorju kablov iz optičnih vlaken, bolj povezan s sektorji, ki so nižje v prodajni verigi, kot pa z nabavnim trgom kablov iz optičnih vlaken. V zvezi s sklici v pritožbi na izkrivljanje vložkov je družba trdila, da dokaz „ni trden“ in izpostavila pomanjkanje jasnosti glede vprašanja, ali so „visokozmogljivostna vlakna“, ki jih spodbuja 13. petletni načrt, optična vlakna (oziroma to, kar načrt podpira), ali pomanjkanje informacij o aramidnih vlaknih v poročilu na navedeni strani. Poleg tega je skupina ZTT podala pripombe glede sklicevanja v pritožbi na dokaz v poročilu, ki se nanaša na podporo za steklena vlakna, in sicer da slednja v primerjavi z optičnimi vlakni in kabli iz optičnih vlaken spadajo v popolnoma drug sektor in na drug trg ter da je zato trditev neupoštevna za oceno zadevnega izdelka, čeprav tudi ni utemeljitve o tem, kakšna podpora se zagotavlja in kako se trg izkrivlja.

| (184) | Vprašanje o zadostnosti dokazov v pritožbi je že bilo obravnavano zgoraj, med drugim v uvodni izjavi 181. Komisija je v svoji preiskavi ugotovila, da so kabli iz optičnih vlaken ključni gradnik omrežja iz optičnih vlaken, da je sektor kablov iz optičnih vlaken tesno povezan z razvojem navedenih omrežij in odvisen od njega ter da je zato v isti meri podvržen učinkom državnih politik in povezanih političnih dokumentov, ki upravljajo razvoj internetnih omrežij, ter učinkom izvajanja splošnih politik v zvezi s tehnologijami, aplikacijami in storitvami, ki temeljijo na internetu, kot je specifično opisano v uvodnih izjavah 107 in 108. Ti politični dokumenti državi na različne načine omogočajo, da posega v tržne sile na številnih področjih in trgih, kjer se uporabljajo omrežja iz optičnih vlaken, in torej kabli iz optičnih vlaken. Zato so ugotovitve Komisije potrdile, da ima LRK vzpostavljene javne politike ali ukrepe, ki vplivajo na sile na prostem trgu v sektorju kablov iz optičnih vlaken. Ne glede na to ugotovitev je Komisija ugotovila tudi, da na sektor kablov iz optičnih vlaken vplivajo tudi druge vrste znatnega izkrivljanja, opisane v oddelkih 3.1.1.3, 3.1.1.4 ter od 3.1.1.6 do 3.1.1.8. Zato je bila trditev skupine ZTT zavrnjena. |
| --- | --- |

(184)

Vprašanje o zadostnosti dokazov v pritožbi je že bilo obravnavano zgoraj, med drugim v uvodni izjavi 181. Komisija je v svoji preiskavi ugotovila, da so kabli iz optičnih vlaken ključni gradnik omrežja iz optičnih vlaken, da je sektor kablov iz optičnih vlaken tesno povezan z razvojem navedenih omrežij in odvisen od njega ter da je zato v isti meri podvržen učinkom državnih politik in povezanih političnih dokumentov, ki upravljajo razvoj internetnih omrežij, ter učinkom izvajanja splošnih politik v zvezi s tehnologijami, aplikacijami in storitvami, ki temeljijo na internetu, kot je specifično opisano v uvodnih izjavah 107 in 108. Ti politični dokumenti državi na različne načine omogočajo, da posega v tržne sile na številnih področjih in trgih, kjer se uporabljajo omrežja iz optičnih vlaken, in torej kabli iz optičnih vlaken. Zato so ugotovitve Komisije potrdile, da ima LRK vzpostavljene javne politike ali ukrepe, ki vplivajo na sile na prostem trgu v sektorju kablov iz optičnih vlaken. Ne glede na to ugotovitev je Komisija ugotovila tudi, da na sektor kablov iz optičnih vlaken vplivajo tudi druge vrste znatnega izkrivljanja, opisane v oddelkih 3.1.1.3, 3.1.1.4 ter od 3.1.1.6 do 3.1.1.8. Zato je bila trditev skupine ZTT zavrnjena.

| (185) | V zvezi s trditvami glede pomanjkanja jasnosti dokazov, ki jih vsebuje poročilo in na katere se sklicuje pritožba, je Komisija med preiskavo ugotovila, da je v najmanj enem političnem dokumentu najmanj eden od vložkov kablov iz optičnih vlaken – aramid – opredeljen kot „visokozmogljivostno vlakno“. V zvezi s podporo, predvideno za navedeni izdelek v 13. petletnem načrtu, je Komisija v svojem poročilu ugotovila, da so podporni ukrepi v LRK sestavni spremljevalni element dokumentov o načrtovanju, zlasti v primeru 13. petletnega načrta na centralni ravni (114). Komisija je tudi zanesljivo ugotovila, da za aramid veljajo številni politični dokumenti o načrtovanju, tudi na podlagi dokazov v poročilu (glej uvodno izjavo 114). V zvezi s pritožnikovimi sklicevanji na steklena vlakna v dokazih poročila Komisija opozarja, da se navedena vlakna lahko uporabljajo kot vložek za proizvodnjo kablov iz optičnih vlaken, zato je bilo tako sklicevanje pomembno za začetek preiskave. V smislu povezanega izkrivljanja je Komisija svoje ugotovitve opisala v uvodni izjavi 118. Navedena trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(185)

V zvezi s trditvami glede pomanjkanja jasnosti dokazov, ki jih vsebuje poročilo in na katere se sklicuje pritožba, je Komisija med preiskavo ugotovila, da je v najmanj enem političnem dokumentu najmanj eden od vložkov kablov iz optičnih vlaken – aramid – opredeljen kot „visokozmogljivostno vlakno“. V zvezi s podporo, predvideno za navedeni izdelek v 13. petletnem načrtu, je Komisija v svojem poročilu ugotovila, da so podporni ukrepi v LRK sestavni spremljevalni element dokumentov o načrtovanju, zlasti v primeru 13. petletnega načrta na centralni ravni (114). Komisija je tudi zanesljivo ugotovila, da za aramid veljajo številni politični dokumenti o načrtovanju, tudi na podlagi dokazov v poročilu (glej uvodno izjavo 114). V zvezi s pritožnikovimi sklicevanji na steklena vlakna v dokazih poročila Komisija opozarja, da se navedena vlakna lahko uporabljajo kot vložek za proizvodnjo kablov iz optičnih vlaken, zato je bilo tako sklicevanje pomembno za začetek preiskave. V smislu povezanega izkrivljanja je Komisija svoje ugotovitve opisala v uvodni izjavi 118. Navedena trditev je bila zato zavrnjena.

114

| (186) | Poleg tega, v zvezi z uporabo ali neustreznim izvrševanjem zakonodaje o stečaju, družbah ali lastnini na trgih kablov iz optičnih vlaken, je skupina ZTT navedla, da niso bili predloženi nobeni dokazi in da se ugotovitve uredbe o tkaninah iz steklenih vlaken v tem smislu nanašajo na drug trg. Skupina ZTT je podobno trdila tudi, da je bil v zvezi z izkrivljanjem stroškov plač predložen le splošen dokaz, ki ni dokazal izkrivljenost trga dela v primeru kablov iz optičnih vlaken. |
| --- | --- |

(186)

Poleg tega, v zvezi z uporabo ali neustreznim izvrševanjem zakonodaje o stečaju, družbah ali lastnini na trgih kablov iz optičnih vlaken, je skupina ZTT navedla, da niso bili predloženi nobeni dokazi in da se ugotovitve uredbe o tkaninah iz steklenih vlaken v tem smislu nanašajo na drug trg. Skupina ZTT je podobno trdila tudi, da je bil v zvezi z izkrivljanjem stroškov plač predložen le splošen dokaz, ki ni dokazal izkrivljenost trga dela v primeru kablov iz optičnih vlaken.

| (187) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 163, so ugotovitve Komisije v preiskavi v zvezi s tkaninami iz steklenih vlaken, ki jo navaja ZTT v okviru pritožbe, temeljile na dokazih, ki jih vsebuje poročilo, so relevantne za vse industrijske sektorje v LRK in so zato pritožnikova sklicevanja na navedene dokaze upravičena. V vsakem primeru je Komisija med svojo preiskavo v oddelku 3.1.16 ugotovila, da je bila uporaba stečajnega in stvarnega prava diskriminatorna oziroma je bilo njuno izvrševanje neustrezno – četudi le potencialno – v sektorju kablov iz optičnih vlaken, tudi v zvezi z zadevnim izdelkom. Podobno se je pritožnik v zvezi s stroški plač skliceval na dokaze v poročilu, ki se nanašajo na celotno industrijsko strukturo v LRK in ki so zato upoštevni za trg kablov iz optičnih vlaken. Kot je posebej opisano v oddelku 3.1.1.7, je Komisija v vsakem primeru med svojo preiskavo ugotovila, da na sektor kablov iz optičnih vlaken neposredno in posredno vpliva izkrivljanje stroškov plač. Zato je bila trditev skupine ZTT zavrnjena. |
| --- | --- |

(187)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 163, so ugotovitve Komisije v preiskavi v zvezi s tkaninami iz steklenih vlaken, ki jo navaja ZTT v okviru pritožbe, temeljile na dokazih, ki jih vsebuje poročilo, so relevantne za vse industrijske sektorje v LRK in so zato pritožnikova sklicevanja na navedene dokaze upravičena. V vsakem primeru je Komisija med svojo preiskavo v oddelku 3.1.16 ugotovila, da je bila uporaba stečajnega in stvarnega prava diskriminatorna oziroma je bilo njuno izvrševanje neustrezno – četudi le potencialno – v sektorju kablov iz optičnih vlaken, tudi v zvezi z zadevnim izdelkom. Podobno se je pritožnik v zvezi s stroški plač skliceval na dokaze v poročilu, ki se nanašajo na celotno industrijsko strukturo v LRK in ki so zato upoštevni za trg kablov iz optičnih vlaken. Kot je posebej opisano v oddelku 3.1.1.7, je Komisija v vsakem primeru med svojo preiskavo ugotovila, da na sektor kablov iz optičnih vlaken neposredno in posredno vpliva izkrivljanje stroškov plač. Zato je bila trditev skupine ZTT zavrnjena.

| (188) | V zvezi s sklicevanji na subvencije v pritožbi je skupina ZTT trdila, da ne drži, da so namenjene izvajanju javnopolitičnih ciljev ali se podeljujejo zato, da navedena podjetja ne bi delovala neodvisno od države. |
| --- | --- |

(188)

V zvezi s sklicevanji na subvencije v pritožbi je skupina ZTT trdila, da ne drži, da so namenjene izvajanju javnopolitičnih ciljev ali se podeljujejo zato, da navedena podjetja ne bi delovala neodvisno od države.

| (189) | Komisija meni, da je pritožnik predložil zadostne dokaze o tem, da so bile številne subvencije dodeljene v povezavi z izpolnjevanjem političnih ciljev (npr. kot so industrializacija, tehnološki razvoj ali industrijska preobrazba), v zvezi s katerimi je Komisija ugotovila, da kažejo na morebiten obstoj nekaterih vrst izkrivljanja, ki ga povzroča država, in da so zadostni kot eden od elementov, ki upravičujejo začetek preiskave na podlagi člena 2(6a) osnovne uredbe. Komisija je zato to trditev zavrnila. |
| --- | --- |

(189)

Komisija meni, da je pritožnik predložil zadostne dokaze o tem, da so bile številne subvencije dodeljene v povezavi z izpolnjevanjem političnih ciljev (npr. kot so industrializacija, tehnološki razvoj ali industrijska preobrazba), v zvezi s katerimi je Komisija ugotovila, da kažejo na morebiten obstoj nekaterih vrst izkrivljanja, ki ga povzroča država, in da so zadostni kot eden od elementov, ki upravičujejo začetek preiskave na podlagi člena 2(6a) osnovne uredbe. Komisija je zato to trditev zavrnila.

| (190) | Glede izkrivljanja v zvezi s surovinami je skupina ZTT trdila, da je popolnoma vertikalno integrirana družba, zaradi česar njene vložke kupujejo povezana podjetja, in da ni verjetno, da cene izkrivljajo nabavni trgi. Skupina ZTT je trdila tudi, da je predložila ustrezne informacije glede proizvodnje materialov v zgornjem delu verige s strani povezanih družb. Po navedbah skupine ZTT ni bil predložen noben dokaz o tem, da bi bil sam trg kablov iz optičnih vlaken izkrivljen, s tem pa ni dokaza, da so bili stroški skupine ZTT izkrivljeni. Skupina ZTT je poudarila tudi, da se morajo tisti njegovi stroški, katerih izkrivljenost ni bila dokazana, uporabiti za računsko določitev normalne vrednosti. |
| --- | --- |

(190)

Glede izkrivljanja v zvezi s surovinami je skupina ZTT trdila, da je popolnoma vertikalno integrirana družba, zaradi česar njene vložke kupujejo povezana podjetja, in da ni verjetno, da cene izkrivljajo nabavni trgi. Skupina ZTT je trdila tudi, da je predložila ustrezne informacije glede proizvodnje materialov v zgornjem delu verige s strani povezanih družb. Po navedbah skupine ZTT ni bil predložen noben dokaz o tem, da bi bil sam trg kablov iz optičnih vlaken izkrivljen, s tem pa ni dokaza, da so bili stroški skupine ZTT izkrivljeni. Skupina ZTT je poudarila tudi, da se morajo tisti njegovi stroški, katerih izkrivljenost ni bila dokazana, uporabiti za računsko določitev normalne vrednosti.

| (191) | Kot je navedeno zgoraj, zlasti v uvodni izjavi 181, je Komisija dokaze v spisu štela za zadostne za začetek svoje preiskave. Posledično je Komisija ugotovila, da raznovrstno medsektorsko znatno izkrivljanje, opisano v oddelkih od 3.1.1.2 do 3.1.1.9, ne vpliva le na družbe, dejavne v sektorju kablov iz optičnih vlaken, temveč tudi, kot je izpostavljeno v uvodni izjavi 155, na proizvajalce surovin, ki jih uporabljajo proizvajalci kablov iz optičnih vlaken v LRK, pa tudi na proizvajalce osnovnih vložkov za proizvodnjo teh surovin v zgornjih delih vrednostne verige. Tudi če bi skupina ZTT svoje vložke kupovala od povezanih podjetij, so proizvajalci slednjih vložkov, kot je skupina ZTT, podvrženi izkrivljanju, opisanemu v navedenih oddelkih. Informacije, ki jih je predložila skupina ZTT, niso vsebovale nobenega točnega in ustreznega dokaza, ki bi potrjeval, da je na podlagi člena 2(6a)(a) osnovne uredbe za katere koli njegove stroške mogoče zanesljivo ugotoviti, da niso izkrivljeni. Navedena trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(191)

Kot je navedeno zgoraj, zlasti v uvodni izjavi 181, je Komisija dokaze v spisu štela za zadostne za začetek svoje preiskave. Posledično je Komisija ugotovila, da raznovrstno medsektorsko znatno izkrivljanje, opisano v oddelkih od 3.1.1.2 do 3.1.1.9, ne vpliva le na družbe, dejavne v sektorju kablov iz optičnih vlaken, temveč tudi, kot je izpostavljeno v uvodni izjavi 155, na proizvajalce surovin, ki jih uporabljajo proizvajalci kablov iz optičnih vlaken v LRK, pa tudi na proizvajalce osnovnih vložkov za proizvodnjo teh surovin v zgornjih delih vrednostne verige. Tudi če bi skupina ZTT svoje vložke kupovala od povezanih podjetij, so proizvajalci slednjih vložkov, kot je skupina ZTT, podvrženi izkrivljanju, opisanemu v navedenih oddelkih. Informacije, ki jih je predložila skupina ZTT, niso vsebovale nobenega točnega in ustreznega dokaza, ki bi potrjeval, da je na podlagi člena 2(6a)(a) osnovne uredbe za katere koli njegove stroške mogoče zanesljivo ugotoviti, da niso izkrivljeni. Navedena trditev je bila zato zavrnjena.

| (192) | Nazadnje, skupina ZTT je podala pripombo, da če bi Komisija ugotovila, da je država posredovala, da bi pomagala pri uvedbi visokohitrostnih širokopasovnih povezav s podporo za trge kablov iz optičnih vlaken ali trge vložkov za proizvodnjo kablov iz optičnih vlaken (zlasti s subvencijami), slednje odpravlja nedelovanje trga in prispeva k pozitivnim zunanjim učinkom, zaradi česar se ne bi smelo šteti za znatno poseganje, povezano izkrivljanje pa se ne more šteti za znatno. |
| --- | --- |

(192)

Nazadnje, skupina ZTT je podala pripombo, da če bi Komisija ugotovila, da je država posredovala, da bi pomagala pri uvedbi visokohitrostnih širokopasovnih povezav s podporo za trge kablov iz optičnih vlaken ali trge vložkov za proizvodnjo kablov iz optičnih vlaken (zlasti s subvencijami), slednje odpravlja nedelovanje trga in prispeva k pozitivnim zunanjim učinkom, zaradi česar se ne bi smelo šteti za znatno poseganje, povezano izkrivljanje pa se ne more šteti za znatno.

| (193) | V skladu s pojasnilom Komisije v uvodni izjavi 172 vprašanje o tem, ali poseganje države odpravlja nedelovanje trga, ni relevantno za uporabo člena 2(6a) osnovne uredbe. Vsako poseganje države, ki bi povzročilo ali lahko povzročilo izkrivljanje trga, ki v skladu s členom 2(6a)(b) osnovne uredbe izpolnjuje opredelitev „znatnega izkrivljanja“, je treba presojati na podlagi navedenega člena. Komisija je zato trditev skupine ZTT zavrnila. |
| --- | --- |

(193)

V skladu s pojasnilom Komisije v uvodni izjavi 172 vprašanje o tem, ali poseganje države odpravlja nedelovanje trga, ni relevantno za uporabo člena 2(6a) osnovne uredbe. Vsako poseganje države, ki bi povzročilo ali lahko povzročilo izkrivljanje trga, ki v skladu s členom 2(6a)(b) osnovne uredbe izpolnjuje opredelitev „znatnega izkrivljanja“, je treba presojati na podlagi navedenega člena. Komisija je zato trditev skupine ZTT zavrnila.

| (194) | Po dokončnem razkritju je več zainteresiranih strani predložilo pripombe v zvezi z uporabo člena 2(6a) osnovne uredbe in v veliki meri ponovilo svoja prejšnja stališča. |
| --- | --- |

(194)

Po dokončnem razkritju je več zainteresiranih strani predložilo pripombe v zvezi z uporabo člena 2(6a) osnovne uredbe in v veliki meri ponovilo svoja prejšnja stališča.

| (195) | Kitajska vlada je trdila, prvič, da je poročilo pomanjkljivo, odločitve, ki temeljijo na njem, pa nimajo dejanske in pravne podlage. Natančneje, kitajska vlada je trdila, da poročilo ni to, kar se v zakonodaji EU imenuje „poročilo“. Zato obstajajo dvomi, ali lahko poročilo predstavlja uradno stališče Komisije. Kar zadeva dejstva, je poročilo po navedbah kitajske vlade zavajajoče, enostransko in neusklajeno z dejanskim stanjem. Poleg tega dejstvo, da je Komisija izdala poročila za posamezne države le za nekaj izbranih držav, vzbuja zaskrbljenost glede obravnave držav z največjimi ugodnostmi. Poleg tega dejstvo, da se Komisija opira na dokaze iz poročila, po mnenju kitajske vlade ni v skladu z duhom poštenega in pravičnega prava, saj dejansko pomeni presojo zadeve pred sojenjem. |
| --- | --- |

(195)

Kitajska vlada je trdila, prvič, da je poročilo pomanjkljivo, odločitve, ki temeljijo na njem, pa nimajo dejanske in pravne podlage. Natančneje, kitajska vlada je trdila, da poročilo ni to, kar se v zakonodaji EU imenuje „poročilo“. Zato obstajajo dvomi, ali lahko poročilo predstavlja uradno stališče Komisije. Kar zadeva dejstva, je poročilo po navedbah kitajske vlade zavajajoče, enostransko in neusklajeno z dejanskim stanjem. Poleg tega dejstvo, da je Komisija izdala poročila za posamezne države le za nekaj izbranih držav, vzbuja zaskrbljenost glede obravnave držav z največjimi ugodnostmi. Poleg tega dejstvo, da se Komisija opira na dokaze iz poročila, po mnenju kitajske vlade ni v skladu z duhom poštenega in pravičnega prava, saj dejansko pomeni presojo zadeve pred sojenjem.

| (196) | Drugič, kitajska vlada je trdila, da računska določitev normalne vrednosti v skladu s členom 2(6a) osnovne uredbe ni v skladu s protidampinškim sporazumom STO, zlasti njegovim členom 2.2, v katerem je naveden izčrpen seznam primerov, v katerih se lahko normalna vrednost računsko določi, pri čemer „znatna izkrivljanja“ niso navedena med takimi primeri. Poleg tega uporaba podatkov iz ustrezne reprezentativne države po mnenju kitajske vlade ni v skladu s členom VI.1(b) GATT in členom 2.2.1.1 protidampinškega sporazuma STO, ki zahtevata, da se pri računski določitvi normalne vrednosti uporabijo stroški proizvodnje v državi porekla. |
| --- | --- |

(196)

Drugič, kitajska vlada je trdila, da računska določitev normalne vrednosti v skladu s členom 2(6a) osnovne uredbe ni v skladu s protidampinškim sporazumom STO, zlasti njegovim členom 2.2, v katerem je naveden izčrpen seznam primerov, v katerih se lahko normalna vrednost računsko določi, pri čemer „znatna izkrivljanja“ niso navedena med takimi primeri. Poleg tega uporaba podatkov iz ustrezne reprezentativne države po mnenju kitajske vlade ni v skladu s členom VI.1(b) GATT in členom 2.2.1.1 protidampinškega sporazuma STO, ki zahtevata, da se pri računski določitvi normalne vrednosti uporabijo stroški proizvodnje v državi porekla.

| (197) | Tretjič, kitajska vlada je trdila, da so preiskovalne prakse Komisije iz člena 2(6a) osnovne uredbe neskladne s pravili STO, saj Komisija v nasprotju s členom 2.2.1.1 protidampinškega sporazuma STO ni upoštevala evidenc kitajskega proizvajalca in ni ugotavljala, ali so navedene evidence v skladu s splošno sprejetimi računovodskimi načeli na Kitajskem. Kitajska vlada se v zvezi s tem ne strinja s prejšnjim odgovorom Komisije (glej uvodni izjavi 146 in 168). |
| --- | --- |

(197)

Tretjič, kitajska vlada je trdila, da so preiskovalne prakse Komisije iz člena 2(6a) osnovne uredbe neskladne s pravili STO, saj Komisija v nasprotju s členom 2.2.1.1 protidampinškega sporazuma STO ni upoštevala evidenc kitajskega proizvajalca in ni ugotavljala, ali so navedene evidence v skladu s splošno sprejetimi računovodskimi načeli na Kitajskem. Kitajska vlada se v zvezi s tem ne strinja s prejšnjim odgovorom Komisije (glej uvodni izjavi 146 in 168).

| (198) | Četrtič, kitajska vlada trdi, da bi morala biti Komisija dosledna in v celoti proučiti, ali v reprezentativni državi obstajajo tako imenovana izkrivljanja trga. Sprejetje podatkov reprezentativne države brez takšne ocene pomeni „dvojne standarde“. Po mnenju kitajske vlade enako velja za oceno cen in stroškov industrije EU. Petič, kitajska vlada je opozorila, da v EU prihaja do obsežnega izkrivljanja trga, kot so smernice organov, upoštevanje socialnih vidikov s strani komercialnih bank, davčne oprostitve, finančna podpora ali reševanje gospodarstva s finančno pomočjo iz javnih sredstev. |
| --- | --- |

(198)

Četrtič, kitajska vlada trdi, da bi morala biti Komisija dosledna in v celoti proučiti, ali v reprezentativni državi obstajajo tako imenovana izkrivljanja trga. Sprejetje podatkov reprezentativne države brez takšne ocene pomeni „dvojne standarde“. Po mnenju kitajske vlade enako velja za oceno cen in stroškov industrije EU. Petič, kitajska vlada je opozorila, da v EU prihaja do obsežnega izkrivljanja trga, kot so smernice organov, upoštevanje socialnih vidikov s strani komercialnih bank, davčne oprostitve, finančna podpora ali reševanje gospodarstva s finančno pomočjo iz javnih sredstev.

| (199) | Komisija je v zvezi s prvo trditvijo v zvezi s poročilom v uvodni izjavi 170 zelo podrobno obravnavala vprašanje države z največjimi ugodnostmi. Podobno so bile v uvodni izjavi 174 obravnavane pripombe, da naj bi poročilo vsebovalo vsebinske napake. V isti uvodni izjavi je bila obravnavana tudi trditev o nepristranskosti Komisije. Kar zadeva status poročila v skladu z zakonodajo EU, je Komisija opozorila, da člen 2(6a)(c) osnovne uredbe ne predpisuje posebne oblike poročil o znatnih izkrivljanjih niti ne opredeljuje kanala za objavo. Spomnila je, da je poročilo tehnični dokument, ki temelji na dejstvih in se uporablja samo v okviru preiskav o trgovinski zaščiti. Zato se temu primerno izda kot delovni dokument služb Komisije, saj je zgolj opisne narave in ne izraža političnih stališč, preferenc ali sodb. To ne vpliva na njegovo vsebino, in sicer objektivne vire informacij o obstoju znatnih izkrivljanj v kitajskem gospodarstvu, pomembnih za uporabo člena 2(6a)(c) osnovne uredbe. V zvezi z drugim in tretjim argumentom o domnevni neskladnosti člena 2(6a) osnovne uredbe s pravom STO je Komisija ugotovila, da kitajska vlada ni predložila nobenih novih dokazov, razen sklicevanja na poročilo pritožbenega organa v zadevi EU – Biodiesel in poročilo odbora v zadevi EU – prilagoditev stroškov. Vendar so bile te trditve že zadostno obravnavane v uvodnih izjavah 146 in 168. Četrta trditev o oceni podatkov tretjih držav je bila obravnavana že v uvodni izjavi 171. V zvezi s peto trditvijo o domnevnih izkrivljanjih na trgu EU je Komisija opozorila, da je v uvodni izjavi 170 že podrobno pojasnjeno, zakaj taki pomisleki niso relevantni v okviru te preiskave. Komisija je zato zavrnila trditve kitajske vlade. |
| --- | --- |

(199)

Komisija je v zvezi s prvo trditvijo v zvezi s poročilom v uvodni izjavi 170 zelo podrobno obravnavala vprašanje države z največjimi ugodnostmi. Podobno so bile v uvodni izjavi 174 obravnavane pripombe, da naj bi poročilo vsebovalo vsebinske napake. V isti uvodni izjavi je bila obravnavana tudi trditev o nepristranskosti Komisije. Kar zadeva status poročila v skladu z zakonodajo EU, je Komisija opozorila, da člen 2(6a)(c) osnovne uredbe ne predpisuje posebne oblike poročil o znatnih izkrivljanjih niti ne opredeljuje kanala za objavo. Spomnila je, da je poročilo tehnični dokument, ki temelji na dejstvih in se uporablja samo v okviru preiskav o trgovinski zaščiti. Zato se temu primerno izda kot delovni dokument služb Komisije, saj je zgolj opisne narave in ne izraža političnih stališč, preferenc ali sodb. To ne vpliva na njegovo vsebino, in sicer objektivne vire informacij o obstoju znatnih izkrivljanj v kitajskem gospodarstvu, pomembnih za uporabo člena 2(6a)(c) osnovne uredbe. V zvezi z drugim in tretjim argumentom o domnevni neskladnosti člena 2(6a) osnovne uredbe s pravom STO je Komisija ugotovila, da kitajska vlada ni predložila nobenih novih dokazov, razen sklicevanja na poročilo pritožbenega organa v zadevi EU – Biodiesel in poročilo odbora v zadevi EU – prilagoditev stroškov. Vendar so bile te trditve že zadostno obravnavane v uvodnih izjavah 146 in 168. Četrta trditev o oceni podatkov tretjih držav je bila obravnavana že v uvodni izjavi 171. V zvezi s peto trditvijo o domnevnih izkrivljanjih na trgu EU je Komisija opozorila, da je v uvodni izjavi 170 že podrobno pojasnjeno, zakaj taki pomisleki niso relevantni v okviru te preiskave. Komisija je zato zavrnila trditve kitajske vlade.

| (200) | Skupina ZTT je najprej ponovila svoje stališče, da je člen 2(6a) osnovne uredbe nezdružljiv s sporazumi STO, in navedla, da odgovor Komisije na njene prejšnje trditve ni jasen, zlasti pa ne navaja pravne podlage v sporazumih STO (glej uvodno izjavo 146). Zato po mnenju skupine ZTT razkritje ni v skladu s pravnimi standardi zadostne obrazložitve, ki bi utemeljevali sklep Komisije. Drugič, skupina ZTT je trdila, da ni dokazano, da je skupina izpostavljena znatnim izkrivljanjem, saj po eni strani običajne politične dejavnosti partije v družbi ali članstvo vodstvenih delavcev družbe v KKP ne kažejo na neposredni vpliv KKP na skupino, po drugi strani pa, ker je skupina ZTT zasebna družba, ki kotira na borzi, zanjo veljajo tržno usmerjene zahteve glede upravljanja družb in kotiranja na borzi. V zvezi s tem je skupina ZTT opozorila, da poseganje države ne pomeni znatnih izkrivljanj, saj bi lahko poseganje vlade služilo tudi za odpravo nedelovanja trga, kot na primer v sektorju širokopasovnih povezav, kjer se izdelek v preiskavi široko uporablja. |
| --- | --- |

(200)

Skupina ZTT je najprej ponovila svoje stališče, da je člen 2(6a) osnovne uredbe nezdružljiv s sporazumi STO, in navedla, da odgovor Komisije na njene prejšnje trditve ni jasen, zlasti pa ne navaja pravne podlage v sporazumih STO (glej uvodno izjavo 146). Zato po mnenju skupine ZTT razkritje ni v skladu s pravnimi standardi zadostne obrazložitve, ki bi utemeljevali sklep Komisije. Drugič, skupina ZTT je trdila, da ni dokazano, da je skupina izpostavljena znatnim izkrivljanjem, saj po eni strani običajne politične dejavnosti partije v družbi ali članstvo vodstvenih delavcev družbe v KKP ne kažejo na neposredni vpliv KKP na skupino, po drugi strani pa, ker je skupina ZTT zasebna družba, ki kotira na borzi, zanjo veljajo tržno usmerjene zahteve glede upravljanja družb in kotiranja na borzi. V zvezi s tem je skupina ZTT opozorila, da poseganje države ne pomeni znatnih izkrivljanj, saj bi lahko poseganje vlade služilo tudi za odpravo nedelovanja trga, kot na primer v sektorju širokopasovnih povezav, kjer se izdelek v preiskavi široko uporablja.

| (201) | Komisija je vprašanje združljivosti člena 2(6a) osnovne uredbe s pravom STO obširno obravnavala v uvodnih izjavah 146, 179 in 168. Komisija je zlasti pojasnila, da čeprav se sodna praksa STO, na katero se sklicuje skupina ZTT, ne nanaša na uporabo člena 2(6a) osnovne uredbe, navedena sodna praksa v vsakem primeru omogoča uporabo podatkov iz tretje države, ki so ustrezno prilagojeni, kadar je taka prilagoditev potrebna in utemeljena. V zvezi s trditvijo skupine ZTT glede neobstoja znatnih izkrivljanj v sektorju kablov iz optičnih vlaken je Komisija ugotovila, da so bila ta vprašanja že obširno obravnavana v uvodnih izjavah 154 in 181. Čeprav iz pripomb skupine ZTT ni povsem jasno razvidno, ali sama nakazuje, da je za sektor širokopasovnih povezav na Kitajskem značilno nedelovanje trga, njene splošne pripombe, ki niso podprte z dokazi, da dejavnosti KKP v družbi ne kažejo na vpliv KKP ali da poseganje države ne pomeni znatnih izkrivljanj, ne morejo spremeniti ugotovitev Komisije, ki temeljijo na preiskavi različnih elementov, ki kažejo na obstoj znatnih izkrivljanj v sektorju, kot je prikazano v oddelkih 3.3.1.2 do 3.3.1.9. Komisija je zato zavrnila trditve skupine ZTT. |
| --- | --- |

(201)

Komisija je vprašanje združljivosti člena 2(6a) osnovne uredbe s pravom STO obširno obravnavala v uvodnih izjavah 146, 179 in 168. Komisija je zlasti pojasnila, da čeprav se sodna praksa STO, na katero se sklicuje skupina ZTT, ne nanaša na uporabo člena 2(6a) osnovne uredbe, navedena sodna praksa v vsakem primeru omogoča uporabo podatkov iz tretje države, ki so ustrezno prilagojeni, kadar je taka prilagoditev potrebna in utemeljena. V zvezi s trditvijo skupine ZTT glede neobstoja znatnih izkrivljanj v sektorju kablov iz optičnih vlaken je Komisija ugotovila, da so bila ta vprašanja že obširno obravnavana v uvodnih izjavah 154 in 181. Čeprav iz pripomb skupine ZTT ni povsem jasno razvidno, ali sama nakazuje, da je za sektor širokopasovnih povezav na Kitajskem značilno nedelovanje trga, njene splošne pripombe, ki niso podprte z dokazi, da dejavnosti KKP v družbi ne kažejo na vpliv KKP ali da poseganje države ne pomeni znatnih izkrivljanj, ne morejo spremeniti ugotovitev Komisije, ki temeljijo na preiskavi različnih elementov, ki kažejo na obstoj znatnih izkrivljanj v sektorju, kot je prikazano v oddelkih 3.3.1.2 do 3.3.1.9. Komisija je zato zavrnila trditve skupine ZTT.

| (202) | Zbornica CCCME je ponovila svoje stališče, da člen 2(6a) osnovne uredbe ni v skladu s protidampinškim sporazumom STO. Zbornica CCCME je opozorila, da po navedbah Komisije pravo STO, kot ga razlaga pritožbeni organ STO v sporu EU – Biodiesel, dovoljuje uporabo podatkov iz tretje države, ki se ustrezno prilagodijo, kadar je taka prilagoditev potrebna in utemeljena. Vendar je zbornica CCCME poudarila, da metodologija iz člena 2(6a) osnovne uredbe ni izrecno povezana z določbami člena 2(5) osnovne uredbe, ki so bile sporne v zadevi DS473. Poleg tega je zbornica CCCME trdila, da Komisija ni pojasnila, na kakšen način je drugi pododstavek člena 2(5) osnovne uredbe skladen s členom 2.2 protidampinškega sporazuma STO. |
| --- | --- |

(202)

Zbornica CCCME je ponovila svoje stališče, da člen 2(6a) osnovne uredbe ni v skladu s protidampinškim sporazumom STO. Zbornica CCCME je opozorila, da po navedbah Komisije pravo STO, kot ga razlaga pritožbeni organ STO v sporu EU – Biodiesel, dovoljuje uporabo podatkov iz tretje države, ki se ustrezno prilagodijo, kadar je taka prilagoditev potrebna in utemeljena. Vendar je zbornica CCCME poudarila, da metodologija iz člena 2(6a) osnovne uredbe ni izrecno povezana z določbami člena 2(5) osnovne uredbe, ki so bile sporne v zadevi DS473. Poleg tega je zbornica CCCME trdila, da Komisija ni pojasnila, na kakšen način je drugi pododstavek člena 2(5) osnovne uredbe skladen s členom 2.2 protidampinškega sporazuma STO.

| (203) | Komisija se strinja z zbornico CCCME, da metodologija v skladu s členom 2(6a) osnovne uredbe dejansko ni izrecno povezana z določbami člena 2(5) osnovne uredbe, kot je bilo že poudarjeno v uvodni izjavi 146. Komisija je v vsakem primeru ugotovila, da se pogoji za uporabo člena 2(6a) osnovne uredbe in vsebina ustrezne ocene razlikujejo od pogojev iz člena 2(5) osnovne uredbe. Trditev v zvezi z združljivostjo zadnjenavedene določbe s STO zato v tej preiskavi ni relevantna. Glede na navedeno je Komisija zavrnila trditve zbornice CCCME. |
| --- | --- |

(203)

Komisija se strinja z zbornico CCCME, da metodologija v skladu s členom 2(6a) osnovne uredbe dejansko ni izrecno povezana z določbami člena 2(5) osnovne uredbe, kot je bilo že poudarjeno v uvodni izjavi 146. Komisija je v vsakem primeru ugotovila, da se pogoji za uporabo člena 2(6a) osnovne uredbe in vsebina ustrezne ocene razlikujejo od pogojev iz člena 2(5) osnovne uredbe. Trditev v zvezi z združljivostjo zadnjenavedene določbe s STO zato v tej preiskavi ni relevantna. Glede na navedeno je Komisija zavrnila trditve zbornice CCCME.

| (204) | Družba FTT je ob izrecnem sklicevanju na pripombe zbornice CCCME trdila, da trditve o izkrivljanju trga niso utemeljene. Po mnenju družbe FTT pritožnik, namesto da bi se zanašal na dejanske dokaze, zgolj ponavlja prejšnje ugotovitve Komisije in se sklicuje na poročilo, ki se nanaša na kitajske tržne in gospodarske strukture „v širšem smislu“ in brez posebnih dokazov, ki bi se nanašali na sektor kablov iz optičnih vlaken. Družba FTT zato ne vidi, kako elementi, kot so državno lastništvo, struktura kemične industrije, cilji politike ali vloga KKP v družbi, dokazujejo, da so poslovne dejavnosti sektorja kablov iz optičnih vlaken izkrivljene. |
| --- | --- |

(204)

Družba FTT je ob izrecnem sklicevanju na pripombe zbornice CCCME trdila, da trditve o izkrivljanju trga niso utemeljene. Po mnenju družbe FTT pritožnik, namesto da bi se zanašal na dejanske dokaze, zgolj ponavlja prejšnje ugotovitve Komisije in se sklicuje na poročilo, ki se nanaša na kitajske tržne in gospodarske strukture „v širšem smislu“ in brez posebnih dokazov, ki bi se nanašali na sektor kablov iz optičnih vlaken. Družba FTT zato ne vidi, kako elementi, kot so državno lastništvo, struktura kemične industrije, cilji politike ali vloga KKP v družbi, dokazujejo, da so poslovne dejavnosti sektorja kablov iz optičnih vlaken izkrivljene.

| (205) | Trditve družbe FTT so napačne. Kot je bilo že pojasnjeno v uvodni izjavi 152, so v poročilu, daleč od tega, da bi bile nespecifične in obravnavale gospodarsko strukturo na Kitajskem „v širšem smislu“, opisane različne vrste izkrivljanj, ki so horizontalne narave, prisotne v celotnem kitajskem gospodarstvu in vplivajo na cene in/ali surovine in stroške proizvodnje zadevnega izdelka. Komisija je poleg tega ugotovila, da poročilo ni edini vir dokazov, ki jih je Komisija uporabila za ugotovitev v zvezi z obstojem znatnih izkrivljanj. Dodatni dokazni elementi, ki jih je uporabila Komisija, in sklepi, do katerih je Komisija prišla na podlagi teh dokazov, so navedeni v oddelkih 3.3.1.2 do 3.3.1.9. Čeprav so elementi, na katere se sklicuje družba FTT, kot sta državno lastništvo ali vloga KKP v družbah, med pomembnimi dejavniki, ki kažejo na znatna izkrivljanja, splošna ugotovitev Komisije glede obstoja znatnih izkrivljanj v smislu člena 2(6a) osnovne uredbe temelji na precej širšem naboru dokazov. Komisija je zato zavrnila trditve družbe FTT. |
| --- | --- |

(205)

Trditve družbe FTT so napačne. Kot je bilo že pojasnjeno v uvodni izjavi 152, so v poročilu, daleč od tega, da bi bile nespecifične in obravnavale gospodarsko strukturo na Kitajskem „v širšem smislu“, opisane različne vrste izkrivljanj, ki so horizontalne narave, prisotne v celotnem kitajskem gospodarstvu in vplivajo na cene in/ali surovine in stroške proizvodnje zadevnega izdelka. Komisija je poleg tega ugotovila, da poročilo ni edini vir dokazov, ki jih je Komisija uporabila za ugotovitev v zvezi z obstojem znatnih izkrivljanj. Dodatni dokazni elementi, ki jih je uporabila Komisija, in sklepi, do katerih je Komisija prišla na podlagi teh dokazov, so navedeni v oddelkih 3.3.1.2 do 3.3.1.9. Čeprav so elementi, na katere se sklicuje družba FTT, kot sta državno lastništvo ali vloga KKP v družbah, med pomembnimi dejavniki, ki kažejo na znatna izkrivljanja, splošna ugotovitev Komisije glede obstoja znatnih izkrivljanj v smislu člena 2(6a) osnovne uredbe temelji na precej širšem naboru dokazov. Komisija je zato zavrnila trditve družbe FTT.

3.2   Reprezentativna država

Reprezentativna država

3.2.1   Splošne pripombe

Splošne pripombe

| (206) | Izbira reprezentativne države je temeljila na naslednjih merilih v skladu s členom 2(6a) osnovne uredbe:






  — | stopnja gospodarske razvitosti, ki je podobna stopnji na Kitajskem. Komisija je za ta namen uporabila države, ki imajo podoben bruto nacionalni dohodek na prebivalca kot Kitajska glede na podatkovno zbirko Svetovne banke (115); |
| --- | --- | --- |

(206)

Izbira reprezentativne države je temeljila na naslednjih merilih v skladu s členom 2(6a) osnovne uredbe:

—

stopnja gospodarske razvitosti, ki je podobna stopnji na Kitajskem. Komisija je za ta namen uporabila države, ki imajo podoben bruto nacionalni dohodek na prebivalca kot Kitajska glede na podatkovno zbirko Svetovne banke (115);

115

| — | proizvodnja zadevnega izdelka v navedeni državi; |
| --- | --- |

—

proizvodnja zadevnega izdelka v navedeni državi;

| — | razpoložljivost ustreznih javnih podatkov v reprezentativni državi; |
| --- | --- |

—

razpoložljivost ustreznih javnih podatkov v reprezentativni državi;

| — | če je več možnih reprezentativnih držav, imajo prednost države z ustrezno ravnjo socialne zaščite in varstva okolja, če je to ustrezno. |
| --- | --- |

—

če je več možnih reprezentativnih držav, imajo prednost države z ustrezno ravnjo socialne zaščite in varstva okolja, če je to ustrezno.

| (207) | Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 209 in 210, je Komisija izdala dve obvestili za spis o virih za določitev normalne vrednosti. V teh obvestilih so bili opisani dejstva in dokazi, na katerih temeljijo ustrezna merila, ter obravnavane pripombe, prejete od zainteresiranih strani o teh elementih in ustreznih virih. V drugem obvestilu o proizvodnih dejavnikih je Komisija zainteresirane strani obvestila, da namerava razmisliti o uporabi Argentine kot primerne reprezentativne države v tej zadevi, če bo potrjen obstoj znatnih izkrivljanj na podlagi člena 2(6a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(207)

Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 209 in 210, je Komisija izdala dve obvestili za spis o virih za določitev normalne vrednosti. V teh obvestilih so bili opisani dejstva in dokazi, na katerih temeljijo ustrezna merila, ter obravnavane pripombe, prejete od zainteresiranih strani o teh elementih in ustreznih virih. V drugem obvestilu o proizvodnih dejavnikih je Komisija zainteresirane strani obvestila, da namerava razmisliti o uporabi Argentine kot primerne reprezentativne države v tej zadevi, če bo potrjen obstoj znatnih izkrivljanj na podlagi člena 2(6a) osnovne uredbe.

| (208) | Komisija je v točki 5.3.2 obvestila o začetku navedla Turčijo kot potencialno reprezentativno državo v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe, da bi se določila normalna vrednost na podlagi neizkrivljenih cen ali referenčnih vrednosti. Komisija je nato navedla, da bo v skladu z merili iz člena 2(6a)(a), prva alinea, osnovne uredbe proučila druge možne primerne reprezentativne države. |
| --- | --- |

(208)

Komisija je v točki 5.3.2 obvestila o začetku navedla Turčijo kot potencialno reprezentativno državo v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe, da bi se določila normalna vrednost na podlagi neizkrivljenih cen ali referenčnih vrednosti. Komisija je nato navedla, da bo v skladu z merili iz člena 2(6a)(a), prva alinea, osnovne uredbe proučila druge možne primerne reprezentativne države.

| (209) | Komisija je 19. novembra 2020 z obvestilom (v nadaljnjem besedilu: prvo obvestilo) zainteresirane strani obvestila o zadevnih virih, ki jih je nameravala uporabiti za določitev normalne vrednosti. V navedenem obvestilu je navedla seznam vseh proizvodnih dejavnikov, kot so surovine, delo in energija, ki se uporabljajo pri proizvodnji kablov iz optičnih vlaken. Poleg tega je Komisija na podlagi meril, ki usmerjajo izbiro neizkrivljenih cen ali referenčnih vrednosti, opredelila šest potencialnih reprezentativnih držav, in sicer Kolumbijo, Malezijo, Srbijo, Južno Afriko, Tajsko in Turčijo, pri čemer je menila, da je najprimernejša reprezentativna država Turčija. Komisija je prejela pripombe o prvem obvestilu, ki so jih poslale družba Connect Com, zbornica CCCME in skupina ZTT. Te pripombe so podrobneje proučene v uvodnih izjavah 226 do 237. |
| --- | --- |

(209)

Komisija je 19. novembra 2020 z obvestilom (v nadaljnjem besedilu: prvo obvestilo) zainteresirane strani obvestila o zadevnih virih, ki jih je nameravala uporabiti za določitev normalne vrednosti. V navedenem obvestilu je navedla seznam vseh proizvodnih dejavnikov, kot so surovine, delo in energija, ki se uporabljajo pri proizvodnji kablov iz optičnih vlaken. Poleg tega je Komisija na podlagi meril, ki usmerjajo izbiro neizkrivljenih cen ali referenčnih vrednosti, opredelila šest potencialnih reprezentativnih držav, in sicer Kolumbijo, Malezijo, Srbijo, Južno Afriko, Tajsko in Turčijo, pri čemer je menila, da je najprimernejša reprezentativna država Turčija. Komisija je prejela pripombe o prvem obvestilu, ki so jih poslale družba Connect Com, zbornica CCCME in skupina ZTT. Te pripombe so podrobneje proučene v uvodnih izjavah 226 do 237.

| (210) | Komisija je 12. marca 2021 z drugim obvestilom (v nadaljnjem besedilu: drugo obvestilo) zainteresirane strani obvestila o zadevnih virih, ki jih je nameravala uporabiti za določitev normalne vrednosti, pri čemer je kot reprezentativno državo izbrala Argentino. Zainteresirane strani je tudi obvestila, da bo prodajne, splošne in administrativne stroške (v nadaljnjem besedilu: PSA-stroški) ter dobiček določila na podlagi razpoložljivih informacij za zadevno družbo Prysmian Energia Cables y Sistemas de Argentina S.A. v reprezentativni državi. V drugem obvestilu so bile obravnavane tudi pripombe, prejete glede prvega obvestila. Pripombe glede drugega obvestila so poslale družba Connect Com, zbornica CCCME in skupina ZTT. Te pripombe so podrobneje proučene v uvodnih izjavah 247 do 292. |
| --- | --- |

(210)

Komisija je 12. marca 2021 z drugim obvestilom (v nadaljnjem besedilu: drugo obvestilo) zainteresirane strani obvestila o zadevnih virih, ki jih je nameravala uporabiti za določitev normalne vrednosti, pri čemer je kot reprezentativno državo izbrala Argentino. Zainteresirane strani je tudi obvestila, da bo prodajne, splošne in administrativne stroške (v nadaljnjem besedilu: PSA-stroški) ter dobiček določila na podlagi razpoložljivih informacij za zadevno družbo Prysmian Energia Cables y Sistemas de Argentina S.A. v reprezentativni državi. V drugem obvestilu so bile obravnavane tudi pripombe, prejete glede prvega obvestila. Pripombe glede drugega obvestila so poslale družba Connect Com, zbornica CCCME in skupina ZTT. Te pripombe so podrobneje proučene v uvodnih izjavah 247 do 292.

3.2.2   Stopnja gospodarske razvitosti, ki je podobna stopnji na Kitajskem

Stopnja gospodarske razvitosti, ki je podobna stopnji na Kitajskem

| (211) | V prvem obvestilu o proizvodnih dejavnikih je Komisija opredelila Kolumbijo, Malezijo, Srbijo, Južno Afriko, Tajsko in Turčijo kot države, ki imajo glede na podatke Svetovne banke podobno stopnjo gospodarske razvitosti kot Kitajska, tj. Svetovna banka vse te države na podlagi bruto nacionalnega dohodka uvršča med države z višjim srednjim dohodkom, za katere je bilo znano, da se je v njih proizvajal zadevni izdelek. Pripombe družbe Connect Com so bile prejete 30. novembra 2020, pripombe zbornice CCCME in skupine ZTT pa 3. decembra 2020 (podaljšani rok). |
| --- | --- |

(211)

V prvem obvestilu o proizvodnih dejavnikih je Komisija opredelila Kolumbijo, Malezijo, Srbijo, Južno Afriko, Tajsko in Turčijo kot države, ki imajo glede na podatke Svetovne banke podobno stopnjo gospodarske razvitosti kot Kitajska, tj. Svetovna banka vse te države na podlagi bruto nacionalnega dohodka uvršča med države z višjim srednjim dohodkom, za katere je bilo znano, da se je v njih proizvajal zadevni izdelek. Pripombe družbe Connect Com so bile prejete 30. novembra 2020, pripombe zbornice CCCME in skupine ZTT pa 3. decembra 2020 (podaljšani rok).

| (212) | Družba Connect Com je trdila, da bi morala Komisija kot možne reprezentativne države proučiti tudi Mehiko, Rusijo in Kazahstan. Vendar pa Komisija v teh državah ni našla nobenega proizvajalca kablov iz optičnih vlaken s takoj dostopnimi finančnimi informacijami, zato teh držav ni nadalje ocenjevala. |
| --- | --- |

(212)

Družba Connect Com je trdila, da bi morala Komisija kot možne reprezentativne države proučiti tudi Mehiko, Rusijo in Kazahstan. Vendar pa Komisija v teh državah ni našla nobenega proizvajalca kablov iz optičnih vlaken s takoj dostopnimi finančnimi informacijami, zato teh držav ni nadalje ocenjevala.

| (213) | Skupina ZTT je trdila, da je turško gospodarstvo trpelo zaradi znatnih izkrivljanj, zlasti na energetskem trgu ter trgih elektronike in optike, ter se je v zvezi s tem sklicevala na delovni dokument služb Komisije, tj. „Poročilo o Turčiji za leto 2020“ (116). Ob upoštevanju sklepa iz uvodne izjave 294 o izbiri Argentine kot primerne reprezentativne države je ta trditev postala brezpredmetna. |
| --- | --- |

(213)

Skupina ZTT je trdila, da je turško gospodarstvo trpelo zaradi znatnih izkrivljanj, zlasti na energetskem trgu ter trgih elektronike in optike, ter se je v zvezi s tem sklicevala na delovni dokument služb Komisije, tj. „Poročilo o Turčiji za leto 2020“ (116). Ob upoštevanju sklepa iz uvodne izjave 294 o izbiri Argentine kot primerne reprezentativne države je ta trditev postala brezpredmetna.

116

| (214) | Skupina ZTT je trdila, da bruto nacionalni dohodek (v nadaljnjem besedilu: BND) ni ustrezen kazalnik za oceno stopnje gospodarske razvitosti, saj BNP na prebivalca ne povzema ustrezno stopnje razvoja države ali meril blaginje, ter da je bruto domači proizvod (v nadaljnjem besedilu: BDP) na prebivalca precej bolj točen. Skupina ZTT je tudi navedla, da ima Malezija stopnjo gospodarske razvitosti bolj podobno Kitajski kot Turčija, kar zadeva BDP na prebivalca, in da je zato Malezija glede na stopnjo razvoja bolj podobna Kitajski kot Turčija. Skupina je trdila, da bi bilo treba pri taki analizi upoštevati tudi produktivnost in da je Malezija bližje Kitajski, kar zadeva gospodarsko podobnost, kot Turčija, čeprav je produktivnost v obeh državah večja kot na Kitajskem. Skupina ZTT je tudi navedla, da je Malezija na podlagi indeksa človekovega razvoja Združenih narodov (ki združuje različna merila razvoja, kot so pričakovana življenjska doba, število let šolanja in BND na prebivalca, v en indeks, za katerega velja, da večje, kot je število, višja je stopnja razvoja) po stopnji razvoja bolj podobna Kitajski kot Turčija. Nazadnje, skupina ZTT je navedla, da je Malezija na podlagi Ginijevega koeficienta (merilo neenakosti, ki znaša od 0 do 100 in pri katerem se neenakost povečuje s povečevanjem števila) po stopnji neenakosti bolj podobna Kitajski kot Turčija. |
| --- | --- |

(214)

Skupina ZTT je trdila, da bruto nacionalni dohodek (v nadaljnjem besedilu: BND) ni ustrezen kazalnik za oceno stopnje gospodarske razvitosti, saj BNP na prebivalca ne povzema ustrezno stopnje razvoja države ali meril blaginje, ter da je bruto domači proizvod (v nadaljnjem besedilu: BDP) na prebivalca precej bolj točen. Skupina ZTT je tudi navedla, da ima Malezija stopnjo gospodarske razvitosti bolj podobno Kitajski kot Turčija, kar zadeva BDP na prebivalca, in da je zato Malezija glede na stopnjo razvoja bolj podobna Kitajski kot Turčija. Skupina je trdila, da bi bilo treba pri taki analizi upoštevati tudi produktivnost in da je Malezija bližje Kitajski, kar zadeva gospodarsko podobnost, kot Turčija, čeprav je produktivnost v obeh državah večja kot na Kitajskem. Skupina ZTT je tudi navedla, da je Malezija na podlagi indeksa človekovega razvoja Združenih narodov (ki združuje različna merila razvoja, kot so pričakovana življenjska doba, število let šolanja in BND na prebivalca, v en indeks, za katerega velja, da večje, kot je število, višja je stopnja razvoja) po stopnji razvoja bolj podobna Kitajski kot Turčija. Nazadnje, skupina ZTT je navedla, da je Malezija na podlagi Ginijevega koeficienta (merilo neenakosti, ki znaša od 0 do 100 in pri katerem se neenakost povečuje s povečevanjem števila) po stopnji neenakosti bolj podobna Kitajski kot Turčija.

| (215) | Družba Connect Com je trdila, da bi morala Komisija upoštevati tudi proizvodne pogoje v sektorju, saj ima Kitajska za razliko od Turčije zelo napredne tehnologije, in število družb, ki delujejo na trgu. |
| --- | --- |

(215)

Družba Connect Com je trdila, da bi morala Komisija upoštevati tudi proizvodne pogoje v sektorju, saj ima Kitajska za razliko od Turčije zelo napredne tehnologije, in število družb, ki delujejo na trgu.

| (216) | Člen 2(6a)(a) osnovne uredbe v zvezi z računsko določitvijo normalne vrednosti v primeru držav z znatnimi izkrivljanji določa, da lahko Komisija uporabi reprezentativno državo, ki je po gospodarski razvitosti podobna državi izvoznici. Da bi Komisija v vsakem primeru opredelila, katere države dosegajo podobno stopnjo gospodarske razvitosti kot država izvoznica, uporablja države, ki jih Svetovna banka uvršča v isto kategorijo dohodka. To počne z izvajanjem svoje diskrecijske pravice pri razlagi in uporabi osnovne uredbe, kot je večkrat potrdilo Sodišče v primerih, ko je to prepuščeno Komisiji (117). Komisija meni, da ta kategorizacija omogoča zadostno število potencialno primernih držav s podobno stopnjo razvoja za izbiro primerne reprezentativne države v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe, hkrati pa zagotavlja usklajeno in objektivno bazo držav. |
| --- | --- |

(216)

Člen 2(6a)(a) osnovne uredbe v zvezi z računsko določitvijo normalne vrednosti v primeru držav z znatnimi izkrivljanji določa, da lahko Komisija uporabi reprezentativno državo, ki je po gospodarski razvitosti podobna državi izvoznici. Da bi Komisija v vsakem primeru opredelila, katere države dosegajo podobno stopnjo gospodarske razvitosti kot država izvoznica, uporablja države, ki jih Svetovna banka uvršča v isto kategorijo dohodka. To počne z izvajanjem svoje diskrecijske pravice pri razlagi in uporabi osnovne uredbe, kot je večkrat potrdilo Sodišče v primerih, ko je to prepuščeno Komisiji (117). Komisija meni, da ta kategorizacija omogoča zadostno število potencialno primernih držav s podobno stopnjo razvoja za izbiro primerne reprezentativne države v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe, hkrati pa zagotavlja usklajeno in objektivno bazo držav.

117

| (217) | Osnovna uredba ne določa, da mora biti reprezentativna država najbolj podobna državi izvoznici, kar zadeva stopnjo gospodarske razvitosti, produktivnost, pričakovano življenjsko dobo, stopnjo razvoja, stopnjo neenakosti, proizvodne pogoje ali raven konkurence. Zato nobeden od zgoraj navedenih elementov ni pomemben za izbiro primerne reprezentativne države. V tem primeru je bila relevantna kategorija Svetovne banke, v katero je uvrščena Kitajska, kategorija držav z višjim srednjim dohodkom. Zato so vse države, navedene na zadevnem seznamu in analizirane v obeh obvestilih, po gospodarski razvitosti podobne Kitajski in so zato izpolnjevale merilo, določeno v členu 2(6a)(a), prva alinea, osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(217)

Osnovna uredba ne določa, da mora biti reprezentativna država najbolj podobna državi izvoznici, kar zadeva stopnjo gospodarske razvitosti, produktivnost, pričakovano življenjsko dobo, stopnjo razvoja, stopnjo neenakosti, proizvodne pogoje ali raven konkurence. Zato nobeden od zgoraj navedenih elementov ni pomemben za izbiro primerne reprezentativne države. V tem primeru je bila relevantna kategorija Svetovne banke, v katero je uvrščena Kitajska, kategorija držav z višjim srednjim dohodkom. Zato so vse države, navedene na zadevnem seznamu in analizirane v obeh obvestilih, po gospodarski razvitosti podobne Kitajski in so zato izpolnjevale merilo, določeno v členu 2(6a)(a), prva alinea, osnovne uredbe.

3.2.3   Razpoložljivost ustreznih javnih podatkov v reprezentativni državi

Razpoložljivost ustreznih javnih podatkov v reprezentativni državi

| (218) | Komisija je v prvem obvestilu navedla, da je bilo treba za Kolumbijo, Malezijo, Srbijo, Južno Afriko, Tajsko in Turčijo razpoložljivost javnih podatkov dodatno preveriti, zlasti kar zadeva javne finančne podatke proizvajalcev zadevnega izdelka. Komisija je opredelila enega proizvajalca kablov iz optičnih vlaken iz Kolumbije, štiri iz Malezije, enega iz Srbije, dva iz Južne Afrike, tri s Tajske in štiri iz Turčije, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 219 do 224. |
| --- | --- |

(218)

Komisija je v prvem obvestilu navedla, da je bilo treba za Kolumbijo, Malezijo, Srbijo, Južno Afriko, Tajsko in Turčijo razpoložljivost javnih podatkov dodatno preveriti, zlasti kar zadeva javne finančne podatke proizvajalcev zadevnega izdelka. Komisija je opredelila enega proizvajalca kablov iz optičnih vlaken iz Kolumbije, štiri iz Malezije, enega iz Srbije, dva iz Južne Afrike, tri s Tajske in štiri iz Turčije, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 219 do 224.

| (219) | Kar zadeva Kolumbijo, so takoj dostopni finančni podatki za družbo Furukuwa Industrial Colombia S A S segali v leto 2018, zato se niso šteli za primerne za obdobje preiskave. Novejši podatki so bili na voljo za druge proizvajalce v drugih možnih reprezentativnih državah, kot je navedeno v uvodni izjavi 238. |
| --- | --- |

(219)

Kar zadeva Kolumbijo, so takoj dostopni finančni podatki za družbo Furukuwa Industrial Colombia S A S segali v leto 2018, zato se niso šteli za primerne za obdobje preiskave. Novejši podatki so bili na voljo za druge proizvajalce v drugih možnih reprezentativnih državah, kot je navedeno v uvodni izjavi 238.

| (220) | Kar zadeva Malezijo, je Komisija opredelila štiri proizvajalce s takoj dostopnimi finančnimi podatki, tj. družbe Fujikura Federal Cables SDN BHD (v nadaljnjem besedilu: Fujikura), Lite Kabel SDN BHD (v nadaljnjem besedilu: Lite Kabel), Opcom Cables SDN BHD (v nadaljnjem besedilu: Opcom) in Tenaga Cable Industries SDN BHD (v nadaljnjem besedilu: Tenaga). Takoj dostopni finančni podatki za družbi Lite Kabel in Tenaga so segali v leto 2018, za družbo Opcom pa v prvo četrtletje leta 2019, zato jih ni bilo mogoče šteti za primerne za obdobje preiskave. Za družbo Fujikura so bili takoj dostopni finančni podatki na voljo za leto 2019, vendar je družba ustvarjala izgubo. |
| --- | --- |

(220)

Kar zadeva Malezijo, je Komisija opredelila štiri proizvajalce s takoj dostopnimi finančnimi podatki, tj. družbe Fujikura Federal Cables SDN BHD (v nadaljnjem besedilu: Fujikura), Lite Kabel SDN BHD (v nadaljnjem besedilu: Lite Kabel), Opcom Cables SDN BHD (v nadaljnjem besedilu: Opcom) in Tenaga Cable Industries SDN BHD (v nadaljnjem besedilu: Tenaga). Takoj dostopni finančni podatki za družbi Lite Kabel in Tenaga so segali v leto 2018, za družbo Opcom pa v prvo četrtletje leta 2019, zato jih ni bilo mogoče šteti za primerne za obdobje preiskave. Za družbo Fujikura so bili takoj dostopni finančni podatki na voljo za leto 2019, vendar je družba ustvarjala izgubo.

| (221) | Kar zadeva Srbijo, so bili takoj dostopni finančni podatki za družbo Novkabel Doo Novi Sad na voljo za leto 2019, vendar je družba ustvarjala izgubo. |
| --- | --- |

(221)

Kar zadeva Srbijo, so bili takoj dostopni finančni podatki za družbo Novkabel Doo Novi Sad na voljo za leto 2019, vendar je družba ustvarjala izgubo.

| (222) | Kar zadeva Južno Afriko, je Komisija opredelila dva proizvajalca kablov iz optičnih vlaken, tj. CBI-Electric Telecom Cables (PTY) LTD in Malesela Taihan Electric Cable (PTY) LTD. Vendar pa finančni podatki za ti družbi niso bili takoj dostopni. |
| --- | --- |

(222)

Kar zadeva Južno Afriko, je Komisija opredelila dva proizvajalca kablov iz optičnih vlaken, tj. CBI-Electric Telecom Cables (PTY) LTD in Malesela Taihan Electric Cable (PTY) LTD. Vendar pa finančni podatki za ti družbi niso bili takoj dostopni.

| (223) | Kar zadeva Tajsko, je Komisija opredelila tri proizvajalce kablov iz optičnih vlaken, tj. družbe Futong Group Communication Technology (Thailand) Co Ltd (v nadaljnjem besedilu: Futong), Siam Fiber Optics Co Ltd (v nadaljnjem besedilu: Siam Fiber) in Thai Fiber Optics Co Ltd (v nadaljnjem besedilu: Thai Fiber), s takoj dostopnimi finančnimi podatki za leto 2019. Družba Futong je bila leta 2019 dobičkonosna, medtem ko sta družbi Siam Fiber in Thai Fiber ustvarjali izgubo. |
| --- | --- |

(223)

Kar zadeva Tajsko, je Komisija opredelila tri proizvajalce kablov iz optičnih vlaken, tj. družbe Futong Group Communication Technology (Thailand) Co Ltd (v nadaljnjem besedilu: Futong), Siam Fiber Optics Co Ltd (v nadaljnjem besedilu: Siam Fiber) in Thai Fiber Optics Co Ltd (v nadaljnjem besedilu: Thai Fiber), s takoj dostopnimi finančnimi podatki za leto 2019. Družba Futong je bila leta 2019 dobičkonosna, medtem ko sta družbi Siam Fiber in Thai Fiber ustvarjali izgubo.

| (224) | Kar zadeva Turčijo, je Komisija opredelila štiri proizvajalce kablov iz optičnih vlaken s takoj dostopnimi finančnimi podatki, tj. družbe Cen Kablo Sanayi Ve Ticaret AS (v nadaljnjem besedilu: Cen Kablo), Corning Optik Iletisim Sanayi Limited Sirketi (v nadaljnjem besedilu: Corning Optik), ETK Kablo Sanayii Ve Ticaret AS (v nadaljnjem besedilu: ETK Kablo) in Turk Prysmian Kablo Ve Sistemleri AS (v nadaljnjem besedilu: Turk Prysmian). Takoj dostopni finančni podatki za družbi Cen Kablo in Corning Optik so segali v leto 2018, za družbo ETK Kablo pa v leto 2017. Za družbo Turk Prysmian so bili takoj dostopni finančni podatki na voljo za leto 2019. Vendar pa je družba v letu 2019 beležila nizko stopnjo dobička, za katero je bilo ugotovljeno, da ne pomeni „razumnega zneska“ v smislu zadnjega odstavka člena 2(6a)(a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(224)

Kar zadeva Turčijo, je Komisija opredelila štiri proizvajalce kablov iz optičnih vlaken s takoj dostopnimi finančnimi podatki, tj. družbe Cen Kablo Sanayi Ve Ticaret AS (v nadaljnjem besedilu: Cen Kablo), Corning Optik Iletisim Sanayi Limited Sirketi (v nadaljnjem besedilu: Corning Optik), ETK Kablo Sanayii Ve Ticaret AS (v nadaljnjem besedilu: ETK Kablo) in Turk Prysmian Kablo Ve Sistemleri AS (v nadaljnjem besedilu: Turk Prysmian). Takoj dostopni finančni podatki za družbi Cen Kablo in Corning Optik so segali v leto 2018, za družbo ETK Kablo pa v leto 2017. Za družbo Turk Prysmian so bili takoj dostopni finančni podatki na voljo za leto 2019. Vendar pa je družba v letu 2019 beležila nizko stopnjo dobička, za katero je bilo ugotovljeno, da ne pomeni „razumnega zneska“ v smislu zadnjega odstavka člena 2(6a)(a) osnovne uredbe.

| (225) | Ker so bili za druge proizvajalce v drugih možnih reprezentativnih državah na voljo novejši podatki, kot je navedeno v uvodni izjavi 238, se Kolumbija, Malezija in Turčija v tej fazi niso štele za potencialno primerne reprezentativne države. Komisija je vsekakor v nadaljevanju obravnavala trditve v zvezi s temi državami. |
| --- | --- |

(225)

Ker so bili za druge proizvajalce v drugih možnih reprezentativnih državah na voljo novejši podatki, kot je navedeno v uvodni izjavi 238, se Kolumbija, Malezija in Turčija v tej fazi niso štele za potencialno primerne reprezentativne države. Komisija je vsekakor v nadaljevanju obravnavala trditve v zvezi s temi državami.

| (226) | Zbornica CCCME in skupina ZTT sta trdili, da so proizvajalci v možnih reprezentativnih državah, za katere so bili finančni podatki razkriti v prvem obvestilu, proizvajali in prodajali zadevni izdelek in druge izdelke. Natančneje, zbornica CCCME in skupina ZTT sta trdili, da so glede na letno poročilo družbe Turk Prysmian za leto 2019 energetski kabli predstavljali 89 % njihove prodaje, telekomunikacijski kabli pa samo 11 %, zato ne bi bili dober vir finančnih podatkov v zvezi z njihovo dejavnostjo proizvodnje kablov iz optičnih vlaken. Poleg tega je skupina ZTT trdila, da tudi dejavnost družbe Corning Optik ni bila omejena na proizvodnjo kablov iz optičnih vlaken. |
| --- | --- |

(226)

Zbornica CCCME in skupina ZTT sta trdili, da so proizvajalci v možnih reprezentativnih državah, za katere so bili finančni podatki razkriti v prvem obvestilu, proizvajali in prodajali zadevni izdelek in druge izdelke. Natančneje, zbornica CCCME in skupina ZTT sta trdili, da so glede na letno poročilo družbe Turk Prysmian za leto 2019 energetski kabli predstavljali 89 % njihove prodaje, telekomunikacijski kabli pa samo 11 %, zato ne bi bili dober vir finančnih podatkov v zvezi z njihovo dejavnostjo proizvodnje kablov iz optičnih vlaken. Poleg tega je skupina ZTT trdila, da tudi dejavnost družbe Corning Optik ni bila omejena na proizvodnjo kablov iz optičnih vlaken.

| (227) | V zvezi s tem je Komisija ugotovila, da je bila dejavnost teh družb še naprej proizvodnja kablov, vključno z zadevnim izdelkom, in da bi bili zato finančni podatki teh družb reprezentativen približek finančne uspešnosti proizvodnje kablov iz optičnih vlaken v Turčiji za leto 2019. Poleg tega uporaba metodologije iz člena 2(6a) osnovne uredbe temelji na takoj dostopnih podatkih in je mogoče, da javni podatki niso na voljo na najbolj razčlenjeni ravni zadevnega izdelka, ampak na bolj združeni ravni. Ta trditev zato ni sprejemljiva. |
| --- | --- |

(227)

V zvezi s tem je Komisija ugotovila, da je bila dejavnost teh družb še naprej proizvodnja kablov, vključno z zadevnim izdelkom, in da bi bili zato finančni podatki teh družb reprezentativen približek finančne uspešnosti proizvodnje kablov iz optičnih vlaken v Turčiji za leto 2019. Poleg tega uporaba metodologije iz člena 2(6a) osnovne uredbe temelji na takoj dostopnih podatkih in je mogoče, da javni podatki niso na voljo na najbolj razčlenjeni ravni zadevnega izdelka, ampak na bolj združeni ravni. Ta trditev zato ni sprejemljiva.

| (228) | Družba Connect Com je trdila, da so zaradi povezave med proizvajalcem Unije Prysmian in turškim proizvajalcem Turk Prysmian režijski stroški, PSA-stroški in dobiček turške družbe nezanesljivi. Vendar ni pojasnila, zakaj naj bi bili PSA-stroški in dobiček zaradi te povezave nezanesljivi, zato je bila trditev zavrnjena. |
| --- | --- |

(228)

Družba Connect Com je trdila, da so zaradi povezave med proizvajalcem Unije Prysmian in turškim proizvajalcem Turk Prysmian režijski stroški, PSA-stroški in dobiček turške družbe nezanesljivi. Vendar ni pojasnila, zakaj naj bi bili PSA-stroški in dobiček zaradi te povezave nezanesljivi, zato je bila trditev zavrnjena.

| (229) | Zbornica CCCME in skupina ZTT sta opozorili, da je več turških proizvajalcev, na primer Turk Prysmian in Corning Optik, uvažalo optične kable iz svojih povezanih družb ter da zato take povezane uvozne cene niso mogle izražati tržnih cen. Po drugi strani je pritožnik trdil, da to ni držalo. Ker ta trditev ni bila utemeljena, ni sprejemljiva. |
| --- | --- |

(229)

Zbornica CCCME in skupina ZTT sta opozorili, da je več turških proizvajalcev, na primer Turk Prysmian in Corning Optik, uvažalo optične kable iz svojih povezanih družb ter da zato take povezane uvozne cene niso mogle izražati tržnih cen. Po drugi strani je pritožnik trdil, da to ni držalo. Ker ta trditev ni bila utemeljena, ni sprejemljiva.

| (230) | Skupina ZTT je predložila letna poročila dveh proizvajalcev v Maleziji, in sicer družbe Opcom Cables za leti 2019 in 2020 ter družbe Lite za leto 2019, ki so bila javno dostopna. Obe družbi sta bili v prvem obvestilu opredeljeni kot proizvajalca kablov iz optičnih vlaken, kot je navedeno v uvodni izjavi 220. Skupina ZTT je predlagala, da bi bilo treba razpoložljivost finančnih podatkov teh dveh malezijskih proizvajalcev uporabiti za določitev reprezentativne države. Opozorila je, da malezijski družbi leta 2019 oziroma 2020 nista bili dobičkonosni, vendar je predlagala, da bi se zadevni podatki iz drugih let lahko uporabili kot kazalnik, saj je bila družba Lite Kabel leta 2018 dobičkonosna. |
| --- | --- |

(230)

Skupina ZTT je predložila letna poročila dveh proizvajalcev v Maleziji, in sicer družbe Opcom Cables za leti 2019 in 2020 ter družbe Lite za leto 2019, ki so bila javno dostopna. Obe družbi sta bili v prvem obvestilu opredeljeni kot proizvajalca kablov iz optičnih vlaken, kot je navedeno v uvodni izjavi 220. Skupina ZTT je predlagala, da bi bilo treba razpoložljivost finančnih podatkov teh dveh malezijskih proizvajalcev uporabiti za določitev reprezentativne države. Opozorila je, da malezijski družbi leta 2019 oziroma 2020 nista bili dobičkonosni, vendar je predlagala, da bi se zadevni podatki iz drugih let lahko uporabili kot kazalnik, saj je bila družba Lite Kabel leta 2018 dobičkonosna.

| (231) | Ker obe malezijski družbi leta 2019 oziroma 2020 nista bili dobičkonosni, njunih podatkov ni bilo mogoče uporabiti, saj niso predstavljali „razumnega zneska“ v smislu zadnjega odstavka člena 2(6a)(a) osnovne uredbe. Kar zadeva uporabo podatkov za leto 2018, tj. pred obdobjem preiskave, imajo vedno prednost podatki za obdobje preiskave. V tem primeru so finančni podatki na voljo za obdobje preiskave v drugi potencialni reprezentativni državi, zato ni razloga za uporabo podatkov, ki se nanašajo na drugo obdobje. Ta trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(231)

Ker obe malezijski družbi leta 2019 oziroma 2020 nista bili dobičkonosni, njunih podatkov ni bilo mogoče uporabiti, saj niso predstavljali „razumnega zneska“ v smislu zadnjega odstavka člena 2(6a)(a) osnovne uredbe. Kar zadeva uporabo podatkov za leto 2018, tj. pred obdobjem preiskave, imajo vedno prednost podatki za obdobje preiskave. V tem primeru so finančni podatki na voljo za obdobje preiskave v drugi potencialni reprezentativni državi, zato ni razloga za uporabo podatkov, ki se nanašajo na drugo obdobje. Ta trditev je bila zato zavrnjena.

| (232) | Zbornica CCCME je tudi trdila, da bi morala Komisija, če v Maleziji ni bilo proizvajalca, ki bi bil leta 2019 dobičkonosen, in za katerega bi bile na voljo takoj dostopne finančne informacije, uporabiti podatke proizvajalcev Unije za PSA-stroške in dobiček, tako kot je storila v preiskavi v zvezi s pregledom zaradi izteka protidampinških ukrepov na uvoz volframovih elektrod iz Kitajske (118). |
| --- | --- |

(232)

Zbornica CCCME je tudi trdila, da bi morala Komisija, če v Maleziji ni bilo proizvajalca, ki bi bil leta 2019 dobičkonosen, in za katerega bi bile na voljo takoj dostopne finančne informacije, uporabiti podatke proizvajalcev Unije za PSA-stroške in dobiček, tako kot je storila v preiskavi v zvezi s pregledom zaradi izteka protidampinških ukrepov na uvoz volframovih elektrod iz Kitajske (118).

118

| (233) | Komisija opozarja, da osnovna uredba daje prednost podatkom, ki izvirajo iz reprezentativne države s stopnjo razvitosti, ki je podobna stopnji v državi izvoznici, zato te trditve ni bilo mogoče sprejeti. |
| --- | --- |

(233)

Komisija opozarja, da osnovna uredba daje prednost podatkom, ki izvirajo iz reprezentativne države s stopnjo razvitosti, ki je podobna stopnji v državi izvoznici, zato te trditve ni bilo mogoče sprejeti.

| (234) | Skupina ZTT je trdila, da Komisija ne bi smela uporabiti podatkovne zbirke Global Trade Atlas (v nadaljnjem besedilu: GTA) (119) za določitev vrednosti proizvodnih dejavnikov, temveč statistične podatke o uvozu kitajskih carinskih organov ali nacionalnih carinskih služb v reprezentativni državi, saj naj bi bili ti domnevno zanesljivejši od podatkov iz podatkovne zbirke GTA. |
| --- | --- |

(234)

Skupina ZTT je trdila, da Komisija ne bi smela uporabiti podatkovne zbirke Global Trade Atlas (v nadaljnjem besedilu: GTA) (119) za določitev vrednosti proizvodnih dejavnikov, temveč statistične podatke o uvozu kitajskih carinskih organov ali nacionalnih carinskih služb v reprezentativni državi, saj naj bi bili ti domnevno zanesljivejši od podatkov iz podatkovne zbirke GTA.

119

| (235) | Komisija je ugotovila, da zainteresirane strani niso predložile dokazov, da je podatkovna zbirka manj zanesljiva kot uradni carinski statistični podatki. Dejansko je Komisija ugotovila, da so bili uradni carinski statistični podatki v zadevni državi vir podatkov iz podatkovne zbirke GTA v skladu z dvostranskimi pogodbami, ki jih je podatkovna zbirka GTA sklenila z vsemi zajetimi državami. Komisija je tudi ugotovila, da je v številnih javnih upravah že dolgoletna praksa, da uporabljajo podatkovno zbirko GTA za dostop do carinskih statističnih podatkov ter da to podatkovno zbirko za številne različne namene in v različnih okvirih obsežno uporabljajo tudi zasebni subjekti. Zato je Komisija to trditev zavrnila. |
| --- | --- |

(235)

Komisija je ugotovila, da zainteresirane strani niso predložile dokazov, da je podatkovna zbirka manj zanesljiva kot uradni carinski statistični podatki. Dejansko je Komisija ugotovila, da so bili uradni carinski statistični podatki v zadevni državi vir podatkov iz podatkovne zbirke GTA v skladu z dvostranskimi pogodbami, ki jih je podatkovna zbirka GTA sklenila z vsemi zajetimi državami. Komisija je tudi ugotovila, da je v številnih javnih upravah že dolgoletna praksa, da uporabljajo podatkovno zbirko GTA za dostop do carinskih statističnih podatkov ter da to podatkovno zbirko za številne različne namene in v različnih okvirih obsežno uporabljajo tudi zasebni subjekti. Zato je Komisija to trditev zavrnila.

| (236) | Zbornica CCCME in skupina ZTT sta trdili, da velik del turškega uvoza optičnih vlaken pod oznako blaga 9001 10 niso bili materiali, ki se uporabljajo za proizvodnjo zadevnega izdelka, kot so monomodalna vlakna, zaradi česar uvozna cena Turčije iz podatkovne zbirke GTA ni mogla razumno odražati neizkrivljene cene monomodalnih vlaken. Zbornica CCCME je trdila, da bi morala Komisija uporabiti Malezijo kot možno reprezentativno državo, saj je bil delež monomodalnih optičnih vlaken pri uvozu pod oznako blaga 9001 10 v Maleziji precej večji od deleža v Turčiji, zaradi česar so bili podatki o uvozu za Malezijo iz podatkovne zbirke GTA zanesljivejši od podatkov za Turčijo. Nadalje je trdila, da bi bili glede na to, da je Turčija uvažala optična vlakna večinoma iz Združenih držav, Malezija pa večinoma iz Indije, podatki o uvozu za Malezijo manj odvisni od stroškov dobave. |
| --- | --- |

(236)

Zbornica CCCME in skupina ZTT sta trdili, da velik del turškega uvoza optičnih vlaken pod oznako blaga 9001 10 niso bili materiali, ki se uporabljajo za proizvodnjo zadevnega izdelka, kot so monomodalna vlakna, zaradi česar uvozna cena Turčije iz podatkovne zbirke GTA ni mogla razumno odražati neizkrivljene cene monomodalnih vlaken. Zbornica CCCME je trdila, da bi morala Komisija uporabiti Malezijo kot možno reprezentativno državo, saj je bil delež monomodalnih optičnih vlaken pri uvozu pod oznako blaga 9001 10 v Maleziji precej večji od deleža v Turčiji, zaradi česar so bili podatki o uvozu za Malezijo iz podatkovne zbirke GTA zanesljivejši od podatkov za Turčijo. Nadalje je trdila, da bi bili glede na to, da je Turčija uvažala optična vlakna večinoma iz Združenih držav, Malezija pa večinoma iz Indije, podatki o uvozu za Malezijo manj odvisni od stroškov dobave.

| (237) | Kar zadeva trditve v zvezi z Malezijo, zlasti o reprezentativnosti vrednosti uvoza monomodalnih vlaken glede na velik delež tega vložka pod oznako blaga 9001 10 in nižje stroške dobave (v primerjavi s Turčijo), je Komisija navedla, da je pri primerjavi uvoza različnih vložkov v različnih državah preverila, ali je obstajal zadosten reprezentativen uvoz v potencialne države. Poleg tega Komisija, potem ko je bila izbrana primerna reprezentativna država, uporablja natančnejše oznake blaga za posamezne države, ki presegajo 6-mestne oznake HS, kolikor je to mogoče, kot je navedeno v uvodni izjavi 318. |
| --- | --- |

(237)

Kar zadeva trditve v zvezi z Malezijo, zlasti o reprezentativnosti vrednosti uvoza monomodalnih vlaken glede na velik delež tega vložka pod oznako blaga 9001 10 in nižje stroške dobave (v primerjavi s Turčijo), je Komisija navedla, da je pri primerjavi uvoza različnih vložkov v različnih državah preverila, ali je obstajal zadosten reprezentativen uvoz v potencialne države. Poleg tega Komisija, potem ko je bila izbrana primerna reprezentativna država, uporablja natančnejše oznake blaga za posamezne države, ki presegajo 6-mestne oznake HS, kolikor je to mogoče, kot je navedeno v uvodni izjavi 318.

| (238) | Ker Komisija za obdobje preiskave ni našla razpoložljivih informacij o finančnih podatkih za proizvajalce v Kolumbiji in Južni Afriki ali za dobičkonosne proizvajalce v Maleziji in Srbiji, se te jurisdikcije niso štele za primerne reprezentativne države. Komisija je izvedla dodatne raziskave o potencialno primernih reprezentativnih državah in, kot je opisano v drugem obvestilu, dodatno opredelila enega proizvajalca kablov iz optičnih vlaken iz Argentine (tj. Prysmian Energia Cables y Sistemas De Argentina S.A.), enega v Braziliji (tj. Prysmian Cabos e Sistemas do Brasil S/A) in enega dodatnega proizvajalca električnih kablov na Tajskem (tj. Venine Cable) s takoj dostopnimi finančnimi informacijami za leto 2019. |
| --- | --- |

(238)

Ker Komisija za obdobje preiskave ni našla razpoložljivih informacij o finančnih podatkih za proizvajalce v Kolumbiji in Južni Afriki ali za dobičkonosne proizvajalce v Maleziji in Srbiji, se te jurisdikcije niso štele za primerne reprezentativne države. Komisija je izvedla dodatne raziskave o potencialno primernih reprezentativnih državah in, kot je opisano v drugem obvestilu, dodatno opredelila enega proizvajalca kablov iz optičnih vlaken iz Argentine (tj. Prysmian Energia Cables y Sistemas De Argentina S.A.), enega v Braziliji (tj. Prysmian Cabos e Sistemas do Brasil S/A) in enega dodatnega proizvajalca električnih kablov na Tajskem (tj. Venine Cable) s takoj dostopnimi finančnimi informacijami za leto 2019.

| (239) | Komisija je tudi analizirala uvoz glavnih proizvodnih dejavnikov (kot so optična vlakna, polietilen visoke in nizke gostote, jeklena žica, prevlečena z aluminijem, preje iz steklenih vlaken, malodimni brezhalogenski oplastitveni material, fosfatirana jeklena žica s plastjo polietilena in cevi) v Argentino, Brazilijo, Tajsko in Turčijo. |
| --- | --- |

(239)

Komisija je tudi analizirala uvoz glavnih proizvodnih dejavnikov (kot so optična vlakna, polietilen visoke in nizke gostote, jeklena žica, prevlečena z aluminijem, preje iz steklenih vlaken, malodimni brezhalogenski oplastitveni material, fosfatirana jeklena žica s plastjo polietilena in cevi) v Argentino, Brazilijo, Tajsko in Turčijo.

| (240) | Za vse proizvodne dejavnike so bili podatki o uvozu v reprezentativno državo iz Kitajske izključeni iz okvira znatnih izkrivljanj v smislu točke (b) člena 2(6a) osnovne uredbe. Izključeni so bili tudi podatki o uvozu v reprezentativno državo iz nečlanic STO in držav, navedenih v Prilogi I k Uredbi (EU) 2015/755 (120) (Azerbajdžan, Belorusija, Demokratična ljudska republika Koreja, Turkmenistan in Uzbekistan), saj se njihove cene niso štele za neizkrivljene cene. |
| --- | --- |

(240)

Za vse proizvodne dejavnike so bili podatki o uvozu v reprezentativno državo iz Kitajske izključeni iz okvira znatnih izkrivljanj v smislu točke (b) člena 2(6a) osnovne uredbe. Izključeni so bili tudi podatki o uvozu v reprezentativno državo iz nečlanic STO in držav, navedenih v Prilogi I k Uredbi (EU) 2015/755 (120) (Azerbajdžan, Belorusija, Demokratična ljudska republika Koreja, Turkmenistan in Uzbekistan), saj se njihove cene niso štele za neizkrivljene cene.

120

| (241) | Kar zadeva Argentino, je bila večina optičnih vlaken, ki so bili glavni vložek, uvoženih iz Kitajske na 6-mestni ravni. Vendar je analiza na 8-mestni ravni pokazala, da so bile količine uvoza iz Kitajske samo pri eni od treh zadevnih oznak precejšnje (52 %). Zato je bilo ugotovljeno, da sta bili reprezentativnost tega vložka in njegova osnovna vrednost na splošno ustrezni. Drugi glavni proizvodni dejavniki so se uvažali v velikih količinah iz držav s tržnim gospodarstvom. Zato se je reprezentativnost neizkrivljenega uvoza v Argentino štela za visoko. |
| --- | --- |

(241)

Kar zadeva Argentino, je bila večina optičnih vlaken, ki so bili glavni vložek, uvoženih iz Kitajske na 6-mestni ravni. Vendar je analiza na 8-mestni ravni pokazala, da so bile količine uvoza iz Kitajske samo pri eni od treh zadevnih oznak precejšnje (52 %). Zato je bilo ugotovljeno, da sta bili reprezentativnost tega vložka in njegova osnovna vrednost na splošno ustrezni. Drugi glavni proizvodni dejavniki so se uvažali v velikih količinah iz držav s tržnim gospodarstvom. Zato se je reprezentativnost neizkrivljenega uvoza v Argentino štela za visoko.

| (242) | Kar zadeva Brazilijo, so se optična vlakna večinoma uvažala iz Kitajske na 6-mestni ravni. Poleg tega so se optična vlakna na 8-mestni ravni uvažala pod tremi oznakami, pri čemer je za dve od njih skoraj ves uvoz prihajal iz Kitajske. Zato se reprezentativnost tega vložka in njegova osnovna vrednost nista šteli za zanesljivi. Komisija je tudi ugotovila, da je bilo na 6-mestni ravni 72 % jeklenih žic, prevlečenih z aluminijem, ki jih je en proizvajalec izvoznik v velikih količinah uporabljal v proizvodnji kablov iz optičnih vlaken, uvoženih iz Kitajske. Na 8-mestni ravni se je ta dejavnik proizvodnje uvažal pod dvema oznakama, pri katerih je več kot 60 % uvoza izviralo iz Kitajske. Zato se reprezentativnost tega vložka in njegova osnovna vrednost nista šteli za zanesljivi, saj je šlo za bistveni vložek v procesu proizvodnje kablov iz optičnih vlaken, ki vpliva na velik del normalne vrednosti. Poleg tega je bilo 80 % preje iz steklenih vlaken večinoma uvožene iz Kitajske na 6-mestni ravni. Na 8-mestni ravni se je ta dejavnik proizvodnje uvažal pod dvema oznakama, pri katerih je več kot 60 % uvoza izviralo iz Kitajske. Glede na navedeno se je splošna reprezentativnost neizkrivljenega uvoza v Brazilijo štela za nizko. |
| --- | --- |

(242)

Kar zadeva Brazilijo, so se optična vlakna večinoma uvažala iz Kitajske na 6-mestni ravni. Poleg tega so se optična vlakna na 8-mestni ravni uvažala pod tremi oznakami, pri čemer je za dve od njih skoraj ves uvoz prihajal iz Kitajske. Zato se reprezentativnost tega vložka in njegova osnovna vrednost nista šteli za zanesljivi. Komisija je tudi ugotovila, da je bilo na 6-mestni ravni 72 % jeklenih žic, prevlečenih z aluminijem, ki jih je en proizvajalec izvoznik v velikih količinah uporabljal v proizvodnji kablov iz optičnih vlaken, uvoženih iz Kitajske. Na 8-mestni ravni se je ta dejavnik proizvodnje uvažal pod dvema oznakama, pri katerih je več kot 60 % uvoza izviralo iz Kitajske. Zato se reprezentativnost tega vložka in njegova osnovna vrednost nista šteli za zanesljivi, saj je šlo za bistveni vložek v procesu proizvodnje kablov iz optičnih vlaken, ki vpliva na velik del normalne vrednosti. Poleg tega je bilo 80 % preje iz steklenih vlaken večinoma uvožene iz Kitajske na 6-mestni ravni. Na 8-mestni ravni se je ta dejavnik proizvodnje uvažal pod dvema oznakama, pri katerih je več kot 60 % uvoza izviralo iz Kitajske. Glede na navedeno se je splošna reprezentativnost neizkrivljenega uvoza v Brazilijo štela za nizko.

| (243) | Kar zadeva Tajsko, se je, tako kot v Braziliji, glavni vložek, tj. optična vlakna, večinoma uvažal iz Kitajske. Samo 15 % skupnega uvoza optičnih vlaken je bilo iz drugih virov, ki niso bili izkrivljeni (na 6-mestni ravni). Poleg tega so se na 8-mestni ravni optična vlakna uvažala pod dvema oznakama, pri katerih je več kot 70 % uvoza izviralo iz Kitajske. Zato je bilo ugotovljeno, da reprezentativnost tega vložka in njegova osnovna vrednost nista zanesljivi. Poleg tega je bilo 96 % preje iz steklenih vlaken uvoženih večinoma iz Kitajske na 6-mestni ravni. Ta oznaka nima oznake na 8-mestni ravni. Zato je bilo ugotovljeno, da tudi reprezentativnost tega vložka in njegova osnovna vrednost nista zanesljivi. Glede na zgoraj navedeno se je splošna reprezentativnost neizkrivljenega uvoza na Tajsko štela za nizko. |
| --- | --- |

(243)

Kar zadeva Tajsko, se je, tako kot v Braziliji, glavni vložek, tj. optična vlakna, večinoma uvažal iz Kitajske. Samo 15 % skupnega uvoza optičnih vlaken je bilo iz drugih virov, ki niso bili izkrivljeni (na 6-mestni ravni). Poleg tega so se na 8-mestni ravni optična vlakna uvažala pod dvema oznakama, pri katerih je več kot 70 % uvoza izviralo iz Kitajske. Zato je bilo ugotovljeno, da reprezentativnost tega vložka in njegova osnovna vrednost nista zanesljivi. Poleg tega je bilo 96 % preje iz steklenih vlaken uvoženih večinoma iz Kitajske na 6-mestni ravni. Ta oznaka nima oznake na 8-mestni ravni. Zato je bilo ugotovljeno, da tudi reprezentativnost tega vložka in njegova osnovna vrednost nista zanesljivi. Glede na zgoraj navedeno se je splošna reprezentativnost neizkrivljenega uvoza na Tajsko štela za nizko.

| (244) | Kar zadeva Turčijo, sta se samo dva proizvodna dejavnika, ki se v majhnih količinah uporabljata pri stroških proizvodnje kablov iz optičnih vlaken, uvažala v velikih količinah iz Kitajske. Zato je bila reprezentativnost neizkrivljenega uvoza v Turčiji visoka. |
| --- | --- |

(244)

Kar zadeva Turčijo, sta se samo dva proizvodna dejavnika, ki se v majhnih količinah uporabljata pri stroških proizvodnje kablov iz optičnih vlaken, uvažala v velikih količinah iz Kitajske. Zato je bila reprezentativnost neizkrivljenega uvoza v Turčiji visoka.

| (245) | Komisija je ob upoštevanju navedenih premislekov (uvodne izjave 224 in 241 do 244) zainteresirane strani v drugem obvestilu obvestila, da namerava v skladu s prvo alineo člena 2(6a)(a) osnovne uredbe uporabiti Argentino kot primerno reprezentativno državo in družbo Prysmian Energia Cables Y Sistemas de Argentina S.A., da bi pridobila neizkrivljene cene ali referenčne vrednosti za izračun normalne vrednosti. |
| --- | --- |

(245)

Komisija je ob upoštevanju navedenih premislekov (uvodne izjave 224 in 241 do 244) zainteresirane strani v drugem obvestilu obvestila, da namerava v skladu s prvo alineo člena 2(6a)(a) osnovne uredbe uporabiti Argentino kot primerno reprezentativno državo in družbo Prysmian Energia Cables Y Sistemas de Argentina S.A., da bi pridobila neizkrivljene cene ali referenčne vrednosti za izračun normalne vrednosti.

| (246) | Zainteresirane strani so bile pozvane, naj predložijo pripombe o primernosti Argentine kot reprezentativne države in družbe Prysmian Energia Cables Y Sistemas de Argentina S.A. kot proizvajalca v reprezentativni državi. Pripombe so poslale družba Connect Com, zbornica CCCME in skupina ZTT. |
| --- | --- |

(246)

Zainteresirane strani so bile pozvane, naj predložijo pripombe o primernosti Argentine kot reprezentativne države in družbe Prysmian Energia Cables Y Sistemas de Argentina S.A. kot proizvajalca v reprezentativni državi. Pripombe so poslale družba Connect Com, zbornica CCCME in skupina ZTT.

| (247) | Skupina ZTT je ponovila svojo trditev, da BND ni ustrezen kazalnik za oceno stopnje gospodarskega razvoja v državi, saj vključuje ne le prihodek, ustvarjen v zadevni državi, temveč tudi prihodek, ustvarjen zunaj zadevne države, ter da je Komisija v svoji oceni dejstev storila očitno napako, ko je pri oceni podobnosti gospodarske razvitosti s Kitajsko upoštevala le kategorijo dohodka Svetovne banke, ki je temeljila na BND na prebivalca. Tako kot v primeru Turčije, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 214, je skupina ZTT trdila, da je bila Malezija po stopnji gospodarske razvitosti bolj podobna Kitajski kot Argentina, merjeno na podlagi BND na prebivalca, ravni produktivnosti in indeksa človekovega razvoja Združenih narodov, ter je zato trdila, da je bila Malezija primernejša reprezentativna država kot Argentina. |
| --- | --- |

(247)

Skupina ZTT je ponovila svojo trditev, da BND ni ustrezen kazalnik za oceno stopnje gospodarskega razvoja v državi, saj vključuje ne le prihodek, ustvarjen v zadevni državi, temveč tudi prihodek, ustvarjen zunaj zadevne države, ter da je Komisija v svoji oceni dejstev storila očitno napako, ko je pri oceni podobnosti gospodarske razvitosti s Kitajsko upoštevala le kategorijo dohodka Svetovne banke, ki je temeljila na BND na prebivalca. Tako kot v primeru Turčije, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 214, je skupina ZTT trdila, da je bila Malezija po stopnji gospodarske razvitosti bolj podobna Kitajski kot Argentina, merjeno na podlagi BND na prebivalca, ravni produktivnosti in indeksa človekovega razvoja Združenih narodov, ter je zato trdila, da je bila Malezija primernejša reprezentativna država kot Argentina.

| (248) | Komisija se ne strinja s trditvijo skupine ZTT, da je storila očitno napako, ker je za oceno stopnje gospodarske razvitosti možnih reprezentativnih držav uporabila BND na prebivalca. Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 216 in 217, Komisija, da bi v vsakem primeru opredelila, katere države dosegajo podobno stopnjo gospodarske razvitosti kot država izvoznica, uporablja države, ki jih Svetovna banka uvršča v isto kategorijo dohodka. Osnovna uredba ne vsebuje nobene druge zahteve, v skladu s katero bi bilo treba izbrati državo, ki je glede na BND na prebivalca, raven produktivnosti ali indeks človekovega razvoja Združenih narodov najbolj podobna državi izvoznici. V tem primeru je bila ustrezna kategorija Svetovne banke, v katero je uvrščena Kitajska, kategorija držav z višjim srednjim dohodkom. Zato sta tako Malezija kot Argentina po stopnji gospodarske razvitosti podobni Kitajski in se je zanju štelo, da izpolnjujeta merilo, določeno v členu 2(6a)(a), prva alinea, osnovne uredbe. Trditev, da je bila Malezija primernejša reprezentativna država kot Argentina, je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(248)

Komisija se ne strinja s trditvijo skupine ZTT, da je storila očitno napako, ker je za oceno stopnje gospodarske razvitosti možnih reprezentativnih držav uporabila BND na prebivalca. Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 216 in 217, Komisija, da bi v vsakem primeru opredelila, katere države dosegajo podobno stopnjo gospodarske razvitosti kot država izvoznica, uporablja države, ki jih Svetovna banka uvršča v isto kategorijo dohodka. Osnovna uredba ne vsebuje nobene druge zahteve, v skladu s katero bi bilo treba izbrati državo, ki je glede na BND na prebivalca, raven produktivnosti ali indeks človekovega razvoja Združenih narodov najbolj podobna državi izvoznici. V tem primeru je bila ustrezna kategorija Svetovne banke, v katero je uvrščena Kitajska, kategorija držav z višjim srednjim dohodkom. Zato sta tako Malezija kot Argentina po stopnji gospodarske razvitosti podobni Kitajski in se je zanju štelo, da izpolnjujeta merilo, določeno v členu 2(6a)(a), prva alinea, osnovne uredbe. Trditev, da je bila Malezija primernejša reprezentativna država kot Argentina, je bila zato zavrnjena.

| (249) | Zbornica CCCME je trdila, da se stroški surovin, ki so jih kitajski proizvajalci uvažali z mednarodnih trgov, ne bi smeli šteti za izkrivljene in se jih zato ne bi smelo nadomestiti. |
| --- | --- |

(249)

Zbornica CCCME je trdila, da se stroški surovin, ki so jih kitajski proizvajalci uvažali z mednarodnih trgov, ne bi smeli šteti za izkrivljene in se jih zato ne bi smelo nadomestiti.

| (250) | Vzorčeni kitajski proizvajalci izvozniki so imeli možnost trditi, da njihove (uvožene) surovine niso bile izkrivljene v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe. Za svoje trditve so morali predložiti dokaze (tj. država porekla blaga, nakupna pogodba, računi) v zvezi s tem. Skupina ZTT je trdila, da nobeden od njenih nakupov surovin in energije ni bil izkrivljen ter da so se surovine v obdobju preiskave uvažale po neizkrivljenih cenah. Čeprav je skupina ZTT opredelila te nakupe na seznamu nakupov materiala v izpolnjenem vprašalniku, ni predložila nobenih dokazov. Komisija je zato to trditev zavrnila. |
| --- | --- |

(250)

Vzorčeni kitajski proizvajalci izvozniki so imeli možnost trditi, da njihove (uvožene) surovine niso bile izkrivljene v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe. Za svoje trditve so morali predložiti dokaze (tj. država porekla blaga, nakupna pogodba, računi) v zvezi s tem. Skupina ZTT je trdila, da nobeden od njenih nakupov surovin in energije ni bil izkrivljen ter da so se surovine v obdobju preiskave uvažale po neizkrivljenih cenah. Čeprav je skupina ZTT opredelila te nakupe na seznamu nakupov materiala v izpolnjenem vprašalniku, ni predložila nobenih dokazov. Komisija je zato to trditev zavrnila.

| (251) | Poleg tega je skupina FTT predložila nekatere elemente dokazov za pet surovin, vendar so bili ti elementi delni (zajemali so samo nekaj transakcij) in neskladni z drugimi informacijami na zadevnem seznamu. Zato Komisija ni mogla oceniti te trditve, ki je tako v tej fazi ni bilo mogoče sprejeti. |
| --- | --- |

(251)

Poleg tega je skupina FTT predložila nekatere elemente dokazov za pet surovin, vendar so bili ti elementi delni (zajemali so samo nekaj transakcij) in neskladni z drugimi informacijami na zadevnem seznamu. Zato Komisija ni mogla oceniti te trditve, ki je tako v tej fazi ni bilo mogoče sprejeti.

| (252) | Zbornica CCCME je tudi trdila, da uvozne cene tretjih držav niso bile reprezentativni nadomestki domačih cen pri izračunu normalne vrednosti, saj lahko uvozna cena vključuje višje stroške dobave kot surovine, kupljene na domačem trgu, zaradi česar bi se stroški surovin umetno zvišali, Komisija pa ne bi mogla ustrezno upoštevati teh razlik v učinkih stroškov. |
| --- | --- |

(252)

Zbornica CCCME je tudi trdila, da uvozne cene tretjih držav niso bile reprezentativni nadomestki domačih cen pri izračunu normalne vrednosti, saj lahko uvozna cena vključuje višje stroške dobave kot surovine, kupljene na domačem trgu, zaradi česar bi se stroški surovin umetno zvišali, Komisija pa ne bi mogla ustrezno upoštevati teh razlik v učinkih stroškov.

| (253) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 69, je Komisija v tej preiskavi sklenila, da je bila uporaba člena 2(6a) osnovne uredbe primerna. Člen 2(6a)(a) osnovne uredbe določa uporabo ustreznih podatkov v primerni reprezentativni državi. Komisija uporablja uvozne cene iz podatkovne zbirke GTA kot izhodišče za izračun neizkrivljene cene v reprezentativni državi, in jim doda ustrezno uvozno tarifo. To se šteje za konservativno oceno za računsko določitev ustreznega neizkrivljenega približka tržne cene v reprezentativni državi glede na to, da lahko poleg te vrednosti nastanejo dodatni stroški, kot so uvozne dajatve in davki, razen uvoznih tarif (kot je davek na dodano vrednost), odvisno od zadevne države. Poleg tega, če se pri uvozu ne bi upoštevali vsi stroški dobave, dobljena cena ne bi izražala neizkrivljene cene na argentinskem trgu, ampak povprečno ceno franko tovarna (pri prodaji za izvoz) v državah, ki prodajajo Argentini. To bi bilo v nasprotju s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe, zato je bila ta trditev zavrnjena. |
| --- | --- |

(253)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 69, je Komisija v tej preiskavi sklenila, da je bila uporaba člena 2(6a) osnovne uredbe primerna. Člen 2(6a)(a) osnovne uredbe določa uporabo ustreznih podatkov v primerni reprezentativni državi. Komisija uporablja uvozne cene iz podatkovne zbirke GTA kot izhodišče za izračun neizkrivljene cene v reprezentativni državi, in jim doda ustrezno uvozno tarifo. To se šteje za konservativno oceno za računsko določitev ustreznega neizkrivljenega približka tržne cene v reprezentativni državi glede na to, da lahko poleg te vrednosti nastanejo dodatni stroški, kot so uvozne dajatve in davki, razen uvoznih tarif (kot je davek na dodano vrednost), odvisno od zadevne države. Poleg tega, če se pri uvozu ne bi upoštevali vsi stroški dobave, dobljena cena ne bi izražala neizkrivljene cene na argentinskem trgu, ampak povprečno ceno franko tovarna (pri prodaji za izvoz) v državah, ki prodajajo Argentini. To bi bilo v nasprotju s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe, zato je bila ta trditev zavrnjena.

| (254) | Ker ni bilo dokazov, da uporabljeni podatki in metodologija ne bi bili reprezentativni za neizkrivljene stroške posameznih vložkov, je Komisija to trditev zavrnila. |
| --- | --- |

(254)

Ker ni bilo dokazov, da uporabljeni podatki in metodologija ne bi bili reprezentativni za neizkrivljene stroške posameznih vložkov, je Komisija to trditev zavrnila.

| (255) | Zbornica CCME je trdila, da so obstajale precejšnje razlike v stroških dela in energije med različnimi državami, zaradi česar stroškov dela v tretjih državah in cen energije ni bilo mogoče uporabiti pri določanju normalne vrednosti. |
| --- | --- |

(255)

Zbornica CCME je trdila, da so obstajale precejšnje razlike v stroških dela in energije med različnimi državami, zaradi česar stroškov dela v tretjih državah in cen energije ni bilo mogoče uporabiti pri določanju normalne vrednosti.

| (256) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 69, je Komisija v tej preiskavi sklenila, da je bila uporaba člena 2(6a) osnovne uredbe primerna. Člen 2(6a)(a) osnovne uredbe določa uporabo ustreznih podatkov v primerni reprezentativni državi. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 245, je Komisija v tej fazi preiskave izbrala Argentino kot reprezentativno državo. Zato so bili neizkrivljeni stroški dela in električne energije pridobljeni od Argentine, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 345 in 348. |
| --- | --- |

(256)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 69, je Komisija v tej preiskavi sklenila, da je bila uporaba člena 2(6a) osnovne uredbe primerna. Člen 2(6a)(a) osnovne uredbe določa uporabo ustreznih podatkov v primerni reprezentativni državi. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 245, je Komisija v tej fazi preiskave izbrala Argentino kot reprezentativno državo. Zato so bili neizkrivljeni stroški dela in električne energije pridobljeni od Argentine, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 345 in 348.

| (257) | Zbornica CCCME je Komisijo pozvala, naj pojasni standard za določitev, ali je dobičkonosnost družbe v reprezentativni državi nizka ali visoka. |
| --- | --- |

(257)

Zbornica CCCME je Komisijo pozvala, naj pojasni standard za določitev, ali je dobičkonosnost družbe v reprezentativni državi nizka ali visoka.

| (258) | V skladu z zadnjim odstavkom člena 2(6a) osnovne uredbe mora računsko določena normalna vrednost vključevati neizkrivljen in razumen znesek za PSA-stroške in dobiček. To je pravni standard, ki ga Komisija uporablja pri ocenjevanju, ali je stopnja dobička nizka ali visoka. Kot je določeno v navedenem členu, mora biti dobiček razumen. Pri določanju, kaj je v posameznem primeru razumen znesek, bo Komisija proučila posebnosti vsake preiskave, kot sta zadevni izdelek in sektor. Ni treba posebej poudarjati, da razumna stopnja dobička ne more biti (skoraj) negativna ali blizu praga donosnosti. |
| --- | --- |

(258)

V skladu z zadnjim odstavkom člena 2(6a) osnovne uredbe mora računsko določena normalna vrednost vključevati neizkrivljen in razumen znesek za PSA-stroške in dobiček. To je pravni standard, ki ga Komisija uporablja pri ocenjevanju, ali je stopnja dobička nizka ali visoka. Kot je določeno v navedenem členu, mora biti dobiček razumen. Pri določanju, kaj je v posameznem primeru razumen znesek, bo Komisija proučila posebnosti vsake preiskave, kot sta zadevni izdelek in sektor. Ni treba posebej poudarjati, da razumna stopnja dobička ne more biti (skoraj) negativna ali blizu praga donosnosti.

| (259) | Zbornica CCCME je tudi trdila, da Argentina ni bila primerna reprezentativna država, ker je bil edini proizvajalec v Argentini, ki ga je Komisija opredelila (tj. družba Prysmian Energia), povezan z enim od pritožnikov in je imela družba velik delež na argentinskem trgu. V zvezi s tem se je zbornica CCCME sklicevala na protidampinško preiskavo uvoza glifosata iz Kitajske (121), v kateri so bile Argentina, Avstralija, Indija in Malezija zavrnjene kot primerljive države, saj so na njihovih trgih večinoma prevladovale družbe, povezane z glavnim pritožnikom iz EU. Zbornica CCCME je tudi trdila, da ker se je argentinski trg telekomunikacij leta 2020 močno povečal in je argentinska vlada zagotovila podporo lokalnim proizvajalcem, podatki o PSA-stroških in dobičku družbe, ki ima velik delež rastočega trga, ne morejo izražati razumne in tržno usmerjene ravni ter se ne bi smeli uporabiti za računsko določitev normalne vrednosti. Družba Connect Com je tudi trdila, da argentinski proizvajalci kablov iz optičnih vlaken niso bili neodvisne družbe, ampak družbe, povezane z družbama Prysmian in Nexans, zato (i) na argentinskem domačem trgu ni bilo zadostne konkurence, pri čemer se je sklicevala na sodbo Sodišča v zadevi C-16/90 (122); (ii) bi bili stroški in dobiček teh proizvajalcev nad konkurenčno ravnjo; (iii) so bile transferne cene povezanih proizvajalcev znotraj skupine pretirano visoke. Družba Connect Com je trdila, da je bil 20-odstotni dobiček družbe Prysmian Energia pretiran, medtem ko je bil dobiček tajske družbe Venine Cable, ki je znašal 9,5 %, bolj v skladu s konkurenčnimi pogoji. Poleg tega je družba Connect Com trdila, da bi bila Brazilija primernejša reprezentativna država, saj je več proizvajalcev dejavnih na tem trgu, vsaj štirje od njih pa so bili neodvisni od pritožnikov. |
| --- | --- |

(259)

Zbornica CCCME je tudi trdila, da Argentina ni bila primerna reprezentativna država, ker je bil edini proizvajalec v Argentini, ki ga je Komisija opredelila (tj. družba Prysmian Energia), povezan z enim od pritožnikov in je imela družba velik delež na argentinskem trgu. V zvezi s tem se je zbornica CCCME sklicevala na protidampinško preiskavo uvoza glifosata iz Kitajske (121), v kateri so bile Argentina, Avstralija, Indija in Malezija zavrnjene kot primerljive države, saj so na njihovih trgih večinoma prevladovale družbe, povezane z glavnim pritožnikom iz EU. Zbornica CCCME je tudi trdila, da ker se je argentinski trg telekomunikacij leta 2020 močno povečal in je argentinska vlada zagotovila podporo lokalnim proizvajalcem, podatki o PSA-stroških in dobičku družbe, ki ima velik delež rastočega trga, ne morejo izražati razumne in tržno usmerjene ravni ter se ne bi smeli uporabiti za računsko določitev normalne vrednosti. Družba Connect Com je tudi trdila, da argentinski proizvajalci kablov iz optičnih vlaken niso bili neodvisne družbe, ampak družbe, povezane z družbama Prysmian in Nexans, zato (i) na argentinskem domačem trgu ni bilo zadostne konkurence, pri čemer se je sklicevala na sodbo Sodišča v zadevi C-16/90 (122); (ii) bi bili stroški in dobiček teh proizvajalcev nad konkurenčno ravnjo; (iii) so bile transferne cene povezanih proizvajalcev znotraj skupine pretirano visoke. Družba Connect Com je trdila, da je bil 20-odstotni dobiček družbe Prysmian Energia pretiran, medtem ko je bil dobiček tajske družbe Venine Cable, ki je znašal 9,5 %, bolj v skladu s konkurenčnimi pogoji. Poleg tega je družba Connect Com trdila, da bi bila Brazilija primernejša reprezentativna država, saj je več proizvajalcev dejavnih na tem trgu, vsaj štirje od njih pa so bili neodvisni od pritožnikov.

121

122

| (260) | Dejstvo, da je izbrana družba v reprezentativni državi povezana s proizvajalcem Unije, ne vpliva na izbiro reprezentativne države. Zbornica CCCME ni navedla razloga ali predložila dokazov, da bi bilo to dejstvo v tem primeru relevantno. Poleg tega dejstvo, da ima družba velik delež na argentinskem trgu, ne pomeni, da v Argentini ni konkurence, niti ne pomeni samodejno, da so finančni podatki take družbe neustrezni. Ta trditev ni bila podprta z nobenim dokazom, da je bil argentinski trg protikonkurenčen. Dejansko je bila stopnja dobička, ugotovljena za argentinsko družbo, 10,6-odstotna, kot je navedeno v uvodni izjavi 362, kar je v skladu z 9,5-odstotnim dobičkom, za katerega je družba Connect Com, trdila, da je „v skladu s konkurenčnim pogoji“. Zato so bile te trditve zavrnjene. |
| --- | --- |

(260)

Dejstvo, da je izbrana družba v reprezentativni državi povezana s proizvajalcem Unije, ne vpliva na izbiro reprezentativne države. Zbornica CCCME ni navedla razloga ali predložila dokazov, da bi bilo to dejstvo v tem primeru relevantno. Poleg tega dejstvo, da ima družba velik delež na argentinskem trgu, ne pomeni, da v Argentini ni konkurence, niti ne pomeni samodejno, da so finančni podatki take družbe neustrezni. Ta trditev ni bila podprta z nobenim dokazom, da je bil argentinski trg protikonkurenčen. Dejansko je bila stopnja dobička, ugotovljena za argentinsko družbo, 10,6-odstotna, kot je navedeno v uvodni izjavi 362, kar je v skladu z 9,5-odstotnim dobičkom, za katerega je družba Connect Com, trdila, da je „v skladu s konkurenčnim pogoji“. Zato so bile te trditve zavrnjene.

| (261) | Zbornica CCCME je ponovno pozvala Komisijo, naj kot reprezentativno državo uporabi Malezijo. Navedla je, da bi lahko Komisija glede na to, da ni bilo na voljo podatkov o dobičkonosnosti za obdobje preiskave, uporabila finančne podatke dobičkonosne družbe za leto 2018, saj je industrija kablov iz optičnih vlaken razmeroma stabilna industrija, v kateri se raven PSA-stroškov in dobička od leta do leta ni bistveno razlikovala. Zbornica CCCME je tudi poudarila, da je Komisija v protidampinški preiskavi v zvezi s citronsko kislino iz Kitajske (123) kljub temu, da je proizvajalec, opredeljen v Kolumbiji, leta 2019 ustvaril izgubo, izbrala Kolumbijo kot primerno reprezentativno državo ter za PSA-stroške in dobiček uporabila podatke družb v Kolumbiji, ki proizvajajo izdelke v kategoriji, ki je blizu citronski kislini. |
| --- | --- |

(261)

Zbornica CCCME je ponovno pozvala Komisijo, naj kot reprezentativno državo uporabi Malezijo. Navedla je, da bi lahko Komisija glede na to, da ni bilo na voljo podatkov o dobičkonosnosti za obdobje preiskave, uporabila finančne podatke dobičkonosne družbe za leto 2018, saj je industrija kablov iz optičnih vlaken razmeroma stabilna industrija, v kateri se raven PSA-stroškov in dobička od leta do leta ni bistveno razlikovala. Zbornica CCCME je tudi poudarila, da je Komisija v protidampinški preiskavi v zvezi s citronsko kislino iz Kitajske (123) kljub temu, da je proizvajalec, opredeljen v Kolumbiji, leta 2019 ustvaril izgubo, izbrala Kolumbijo kot primerno reprezentativno državo ter za PSA-stroške in dobiček uporabila podatke družb v Kolumbiji, ki proizvajajo izdelke v kategoriji, ki je blizu citronski kislini.

123

| (262) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 231, imajo prednost podatki, ki so na voljo za obdobje preiskave, in taki podatki obstajajo za družbo v Argentini. Zbornica CCCME ni navedla nobenega razloga za odstopanje od obdobja, za katero se računsko določa normalna vrednost. Ta trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(262)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 231, imajo prednost podatki, ki so na voljo za obdobje preiskave, in taki podatki obstajajo za družbo v Argentini. Zbornica CCCME ni navedla nobenega razloga za odstopanje od obdobja, za katero se računsko določa normalna vrednost. Ta trditev je bila zato zavrnjena.

| (263) | Poleg tega je skupina ZTT trdila, da je Malezija primernejša reprezentativna država kot Argentina, saj (i) so izdelki, ki jih proizvajajo tri malezijske družbe, ki jih je predlagala skupina ZTT, bolj podobni izdelkom, ki jih proizvaja skupina ZTT, kot izdelki, ki jih proizvaja družba Prysmian Energia; (ii) je bilo v Maleziji opredeljenih več proizvajalcev kablov iz optičnih vlaken kot v Argentini. |
| --- | --- |

(263)

Poleg tega je skupina ZTT trdila, da je Malezija primernejša reprezentativna država kot Argentina, saj (i) so izdelki, ki jih proizvajajo tri malezijske družbe, ki jih je predlagala skupina ZTT, bolj podobni izdelkom, ki jih proizvaja skupina ZTT, kot izdelki, ki jih proizvaja družba Prysmian Energia; (ii) je bilo v Maleziji opredeljenih več proizvajalcev kablov iz optičnih vlaken kot v Argentini.

| (264) | Poleg tega, da prva trditev ni bila podprta s potrebnimi dokazi, ti dve točki nista relevantni, saj malezijske družbe v obdobju preiskave niso ustvarjale izgube niti niso beležile razumnega dobička v smislu člena 2(6a)(a) osnovne uredbe. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 230, družbi Lite in Opcom Cables leta 2019 oziroma 2020 nista bili dobičkonosni, dobiček družbe Tenaga Cable v letu 2019 pa ni predstavljal „razumnega zneska“ v smislu člena 2(6a)(a) osnovne uredbe, kot je navedeno v uvodni izjavi 268. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(264)

Poleg tega, da prva trditev ni bila podprta s potrebnimi dokazi, ti dve točki nista relevantni, saj malezijske družbe v obdobju preiskave niso ustvarjale izgube niti niso beležile razumnega dobička v smislu člena 2(6a)(a) osnovne uredbe. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 230, družbi Lite in Opcom Cables leta 2019 oziroma 2020 nista bili dobičkonosni, dobiček družbe Tenaga Cable v letu 2019 pa ni predstavljal „razumnega zneska“ v smislu člena 2(6a)(a) osnovne uredbe, kot je navedeno v uvodni izjavi 268. Trditev je bila zato zavrnjena.

| (265) | Skupina ZTT je trdila, da bi Komisija lahko uporabila stopnjo dobičkonosnosti malezijske družbe za leto 2018 enako, kot uporablja ocene dobičkonosnosti pred obdobjem preiskave pri izračunu stopnje odprave škode. |
| --- | --- |

(265)

Skupina ZTT je trdila, da bi Komisija lahko uporabila stopnjo dobičkonosnosti malezijske družbe za leto 2018 enako, kot uporablja ocene dobičkonosnosti pred obdobjem preiskave pri izračunu stopnje odprave škode.

| (266) | V členu 2(6a) je kot prva metoda navedena uporaba ustreznih stroškov proizvodnje in prodaje v primerni reprezentativni državi v obdobju preiskave. V tem okviru bi dobiček seveda izhajal iz istega obdobja. Če dobiček ni razumen, tako kot v tem primeru, se izbere druga reprezentativna država. Te trditve zato ni mogoče sprejeti. |
| --- | --- |

(266)

V členu 2(6a) je kot prva metoda navedena uporaba ustreznih stroškov proizvodnje in prodaje v primerni reprezentativni državi v obdobju preiskave. V tem okviru bi dobiček seveda izhajal iz istega obdobja. Če dobiček ni razumen, tako kot v tem primeru, se izbere druga reprezentativna država. Te trditve zato ni mogoče sprejeti.

| (267) | Skupina ZTT je predložila tudi računovodske izkaze za leto 2019 malezijske družbe Tenaga Cable Industries SDN BHB, ki je bila navedena v prvem obvestilu, kot je navedeno v uvodni izjavi 220, ter pozvala Komisijo, naj za reprezentativno državo izbere Malezijo in za računsko določitev normalne vrednosti uporabi PSA-stroške in stopnjo dobička te družbe. |
| --- | --- |

(267)

Skupina ZTT je predložila tudi računovodske izkaze za leto 2019 malezijske družbe Tenaga Cable Industries SDN BHB, ki je bila navedena v prvem obvestilu, kot je navedeno v uvodni izjavi 220, ter pozvala Komisijo, naj za reprezentativno državo izbere Malezijo in za računsko določitev normalne vrednosti uporabi PSA-stroške in stopnjo dobička te družbe.

| (268) | Komisija je opozorila, da je bila ta družba leta 2019 dejansko dobičkonosna, vendar stopnja dobička ni predstavljala „razumnega zneska“ v smislu zadnjega odstavka člena 2(6a)(a) osnovne uredbe. Zato je Komisija to trditev zavrnila. |
| --- | --- |

(268)

Komisija je opozorila, da je bila ta družba leta 2019 dejansko dobičkonosna, vendar stopnja dobička ni predstavljala „razumnega zneska“ v smislu zadnjega odstavka člena 2(6a)(a) osnovne uredbe. Zato je Komisija to trditev zavrnila.

| (269) | Skupina ZTT je tudi trdila, da bi morala Komisija kot reprezentativno državo namesto Argentine uporabiti Malezijo, saj so bili podatki o uvozu za Malezijo boljši kot za Argentino. Malezija je imela tarifno oznako na 8-mestni ravni, namenjeno optičnim vlaknom (9001 10 10), ki se je ujemala z vrsto surovine, ki se je uporabljala v proizvodnji zadevnega izdelka (za uporabo na področju telekomunikacij), pri čemer se niso uporabljale uvozne carine, medtem ko argentinska tarifna nomenklatura ni določala take posebne delitve optičnih vlaken za uporabo na področju telekomunikacij in se uporabljajo carine. |
| --- | --- |

(269)

Skupina ZTT je tudi trdila, da bi morala Komisija kot reprezentativno državo namesto Argentine uporabiti Malezijo, saj so bili podatki o uvozu za Malezijo boljši kot za Argentino. Malezija je imela tarifno oznako na 8-mestni ravni, namenjeno optičnim vlaknom (9001 10 10), ki se je ujemala z vrsto surovine, ki se je uporabljala v proizvodnji zadevnega izdelka (za uporabo na področju telekomunikacij), pri čemer se niso uporabljale uvozne carine, medtem ko argentinska tarifna nomenklatura ni določala take posebne delitve optičnih vlaken za uporabo na področju telekomunikacij in se uporabljajo carine.

| (270) | Ta trditev je dejansko napačna. 8-mestna oznaka za Malezijo (tj. 9001 10 10) se uporablja na področju telekomunikacij in elektroenergetike. V primeru Argentine dve zadevni 8-mestni oznaki optičnih vlaken (9001 10 19 in 9001 10 11) ne opredeljujeta uporabe, vendar pa jasno opredeljujeta izdelek, tj. optična vlakna. Jasno je, da se optična vlakna večinoma uporabljajo na področju telekomunikacij. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 231, Komisija nikakor ni mogla najti ustrezne družbe v Maleziji s takoj dostopnimi finančnimi podatki v obdobju preiskave, ki bi izkazovali razumne zneske dobička v smislu člena 2(6a)(a) osnovne uredbe. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(270)

Ta trditev je dejansko napačna. 8-mestna oznaka za Malezijo (tj. 9001 10 10) se uporablja na področju telekomunikacij in elektroenergetike. V primeru Argentine dve zadevni 8-mestni oznaki optičnih vlaken (9001 10 19 in 9001 10 11) ne opredeljujeta uporabe, vendar pa jasno opredeljujeta izdelek, tj. optična vlakna. Jasno je, da se optična vlakna večinoma uporabljajo na področju telekomunikacij. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 231, Komisija nikakor ni mogla najti ustrezne družbe v Maleziji s takoj dostopnimi finančnimi podatki v obdobju preiskave, ki bi izkazovali razumne zneske dobička v smislu člena 2(6a)(a) osnovne uredbe. Trditev je bila zato zavrnjena.

| (271) | Skupina ZTT je tudi trdila, da bi morala Komisija kot reprezentativno državo namesto Argentine uporabiti Malezijo, saj je bil energetski trg v Argentini izkrivljen. V zvezi s tem se je sklicevala na poročilo bonitetne agencije Fitch Rating iz leta 2019 (124), v katerem je bilo navedeno, da je bil argentinski elektroenergetski sektor odvisen od vladnih subvencij, izplačanih družbi Compania Administradora del Mercado Mayorista Eléctrico S.A. (CAMMESA), ki so bile prenesene na družbe za proizvodnjo električne energije. Skupina ZTT je tudi trdila, da so bila po podatkih Svetovne banke štiri podjetja, ki so delovala na argentinskem trgu električne energije, v državni lasti. |
| --- | --- |

(271)

Skupina ZTT je tudi trdila, da bi morala Komisija kot reprezentativno državo namesto Argentine uporabiti Malezijo, saj je bil energetski trg v Argentini izkrivljen. V zvezi s tem se je sklicevala na poročilo bonitetne agencije Fitch Rating iz leta 2019 (124), v katerem je bilo navedeno, da je bil argentinski elektroenergetski sektor odvisen od vladnih subvencij, izplačanih družbi Compania Administradora del Mercado Mayorista Eléctrico S.A. (CAMMESA), ki so bile prenesene na družbe za proizvodnjo električne energije. Skupina ZTT je tudi trdila, da so bila po podatkih Svetovne banke štiri podjetja, ki so delovala na argentinskem trgu električne energije, v državni lasti.

124

| (272) | Komisija je opozorila, da je bilo poročilo bonitetne agencije Fitch Rating objavljeno 13. junija 2019 in da so se subvencije, ki jih je prejela družba CAMMESA, nanašale na obdobje do leta 2018. Poleg tega je bilo v povzetkih poročila, ki jih je predložila ta stran, navedeno le, da so se subvencije prenesle na družbe za proizvodnjo električne energije, ni pa bilo ugotovljeno, da so te družbe nadalje prenesle te subvencije na končne odjemalce. Tudi če bi to držalo, bi bili v vsakem primeru stroški električne energije, uporabljeni kot referenčna vrednost, nižji, zaradi česar bi bila nižja tudi normalna vrednost, kar bi koristilo proizvajalcem izvoznikom. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 348, je Komisija za izračun referenčne vrednosti za električno energijo v vsakem primeru uporabila tarife, ki sta jih v obdobju preiskave objavila distributerja električne energije Edesur in Edenor. Kot je navedeno tudi v poročilu, ki ga je predložila skupina ZTT, sta Edenor in Edesur zasebna subjekta (Edenor je v večinski lasti družbe Pampa Energia, Edesur pa v večinski lasti družbe Enel Americas), zato nista prejela teh subvencij. Poleg tega niso bili predloženi dokazi o učinku domnevnih subvencij na trg. Zato je Komisija to trditev zavrnila. |
| --- | --- |

(272)

Komisija je opozorila, da je bilo poročilo bonitetne agencije Fitch Rating objavljeno 13. junija 2019 in da so se subvencije, ki jih je prejela družba CAMMESA, nanašale na obdobje do leta 2018. Poleg tega je bilo v povzetkih poročila, ki jih je predložila ta stran, navedeno le, da so se subvencije prenesle na družbe za proizvodnjo električne energije, ni pa bilo ugotovljeno, da so te družbe nadalje prenesle te subvencije na končne odjemalce. Tudi če bi to držalo, bi bili v vsakem primeru stroški električne energije, uporabljeni kot referenčna vrednost, nižji, zaradi česar bi bila nižja tudi normalna vrednost, kar bi koristilo proizvajalcem izvoznikom. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 348, je Komisija za izračun referenčne vrednosti za električno energijo v vsakem primeru uporabila tarife, ki sta jih v obdobju preiskave objavila distributerja električne energije Edesur in Edenor. Kot je navedeno tudi v poročilu, ki ga je predložila skupina ZTT, sta Edenor in Edesur zasebna subjekta (Edenor je v večinski lasti družbe Pampa Energia, Edesur pa v večinski lasti družbe Enel Americas), zato nista prejela teh subvencij. Poleg tega niso bili predloženi dokazi o učinku domnevnih subvencij na trg. Zato je Komisija to trditev zavrnila.

| (273) | Skupina ZTT je tudi trdila, da bi bilo treba v primeru, če bi se kot reprezentativna država namesto Malezije uporabila Argentina, statistične podatke o uvozu pod argentinsko oznako 9001 10 19 izključiti iz izračuna neizkrivljene cene zadevnega vložka, saj je količina uvoza majhna (688 kg) in cena uvoza visoka, zaradi česar se uvoz domnevno ne izvaja v običajnem poteku trgovine. Poleg tega je trdila, da bi bilo treba vključiti podatke argentinske oznake 9001 10 20 (Haces Y Cables De Fibras Ópticas – kabli in snopi kablov iz optičnih vlaken), saj so se izdelki pod to oznako uvažali v veliko večjih in običajnejših količinah (1 212 473 kg). |
| --- | --- |

(273)

Skupina ZTT je tudi trdila, da bi bilo treba v primeru, če bi se kot reprezentativna država namesto Malezije uporabila Argentina, statistične podatke o uvozu pod argentinsko oznako 9001 10 19 izključiti iz izračuna neizkrivljene cene zadevnega vložka, saj je količina uvoza majhna (688 kg) in cena uvoza visoka, zaradi česar se uvoz domnevno ne izvaja v običajnem poteku trgovine. Poleg tega je trdila, da bi bilo treba vključiti podatke argentinske oznake 9001 10 20 (Haces Y Cables De Fibras Ópticas – kabli in snopi kablov iz optičnih vlaken), saj so se izdelki pod to oznako uvažali v veliko večjih in običajnejših količinah (1 212 473 kg).

| (274) | Kar zadeva argentinsko oznako 9001 10 19, skupina ZTT ni predložila dokazov, da se uvoz pod to oznako ni izvajal v običajnem poteku trgovine. Višja cena ni kazalnik v zvezi s tem. Poleg tega je preiskava razkrila, da so nekateri kitajski proizvajalci izvozniki kupovali optična vlakna po podobnih cenah. Ugotovljeno je bilo tudi, da se argentinska oznaka 9001 10 20 uporablja za optične kable in ne za optična vlakna ter da je zato ni mogoče uporabiti pri izračunu referenčne vrednosti za optična vlakna. Ta trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(274)

Kar zadeva argentinsko oznako 9001 10 19, skupina ZTT ni predložila dokazov, da se uvoz pod to oznako ni izvajal v običajnem poteku trgovine. Višja cena ni kazalnik v zvezi s tem. Poleg tega je preiskava razkrila, da so nekateri kitajski proizvajalci izvozniki kupovali optična vlakna po podobnih cenah. Ugotovljeno je bilo tudi, da se argentinska oznaka 9001 10 20 uporablja za optične kable in ne za optična vlakna ter da je zato ni mogoče uporabiti pri izračunu referenčne vrednosti za optična vlakna. Ta trditev je bila zato zavrnjena.

| (275) | Skupina ZTT je tudi trdila, da je glede na letno poročilo skupine Prysmian Group za leto 2019 16 % skupnih prihodkov skupine izhajalo iz njene projektne dejavnosti (prilagojeni visokotehnološki in visokonapetostni kabli za podvodno in kopensko uporabo), 70 % iz energetskih dejavnosti (celoten portfelj izdelkov, tj. energetskih kablov) in samo 14 % iz telekomunikacijskih dejavnosti. Zato je trdila, da bi bila uporaba člana skupine Prysmian Group kot podlage za PSA-stroške in dobiček na trgu kablov iz optičnih vlaken zavajajoča, saj ti izdelki predstavljajo le majhen del njihove proizvodnje. |
| --- | --- |

(275)

Skupina ZTT je tudi trdila, da je glede na letno poročilo skupine Prysmian Group za leto 2019 16 % skupnih prihodkov skupine izhajalo iz njene projektne dejavnosti (prilagojeni visokotehnološki in visokonapetostni kabli za podvodno in kopensko uporabo), 70 % iz energetskih dejavnosti (celoten portfelj izdelkov, tj. energetskih kablov) in samo 14 % iz telekomunikacijskih dejavnosti. Zato je trdila, da bi bila uporaba člana skupine Prysmian Group kot podlage za PSA-stroške in dobiček na trgu kablov iz optičnih vlaken zavajajoča, saj ti izdelki predstavljajo le majhen del njihove proizvodnje.

| (276) | Finančne informacije družbe Prysmian Energia, ki so bile zainteresiranim stranem razkrite v drugem obvestilu, niso na ravni celotne skupine Prysmian Group, ampak na ravni subjekta v Argentini. Poleg tega glede na informacije, ki so na voljo na spletišču družbe Prysmian Energia (125), dejavnost te družbe zajema zadevni izdelek, zato so finančni podatki te družbe reprezentativen približek finančne uspešnosti dejavnosti proizvodnje kablov iz optičnih vlaken v Argentini. Poleg tega, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 227, uporaba metodologije iz člena 2(6a) osnovne uredbe temelji na takoj dostopnih podatkih in je mogoče, da podatki niso na voljo na najbolj razčlenjeni ravni zadevnega izdelka, ampak na bolj združeni ravni. Zato je bila ta trditev zavrnjena. |
| --- | --- |

(276)

Finančne informacije družbe Prysmian Energia, ki so bile zainteresiranim stranem razkrite v drugem obvestilu, niso na ravni celotne skupine Prysmian Group, ampak na ravni subjekta v Argentini. Poleg tega glede na informacije, ki so na voljo na spletišču družbe Prysmian Energia (125), dejavnost te družbe zajema zadevni izdelek, zato so finančni podatki te družbe reprezentativen približek finančne uspešnosti dejavnosti proizvodnje kablov iz optičnih vlaken v Argentini. Poleg tega, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 227, uporaba metodologije iz člena 2(6a) osnovne uredbe temelji na takoj dostopnih podatkih in je mogoče, da podatki niso na voljo na najbolj razčlenjeni ravni zadevnega izdelka, ampak na bolj združeni ravni. Zato je bila ta trditev zavrnjena.

125

| (277) | Skupina ZTT je tudi trdila, da kakovost podatkov v Argentini ni bila zanesljiva, saj je bila družba Prysmian Energia povezana z družbo Prysmian S.p.A, tj. proizvajalcem Unije, ki je sodeloval pri sedanji preiskavi. Zato bi škoda, ki jo utrpela družba Prysmian S.p.A, vplivala tudi na finančne rezultate celotne skupine, vključno z družbo Prysmian Energia. Poleg tega je skupina ZTT trdila, da bi na finančne rezultate družbe Prysmian Energia lahko vplivale tudi transakcije, povezane z vložki, ki so jih dobavljale povezane strani. |
| --- | --- |

(277)

Skupina ZTT je tudi trdila, da kakovost podatkov v Argentini ni bila zanesljiva, saj je bila družba Prysmian Energia povezana z družbo Prysmian S.p.A, tj. proizvajalcem Unije, ki je sodeloval pri sedanji preiskavi. Zato bi škoda, ki jo utrpela družba Prysmian S.p.A, vplivala tudi na finančne rezultate celotne skupine, vključno z družbo Prysmian Energia. Poleg tega je skupina ZTT trdila, da bi na finančne rezultate družbe Prysmian Energia lahko vplivale tudi transakcije, povezane z vložki, ki so jih dobavljale povezane strani.

| (278) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 276, finančne informacije družbe Prysmian Energia, ki so bile zainteresiranim stranem razkrite v drugem obvestilu, niso bile na ravni celotne skupine Prysmian Group, ampak na ravni subjekta v Argentini. Poleg tega skupina ZTT ni pojasnila, kako bi škoda, ki jo je utrpela povezana družba v Italiji, lahko vplivala na družbo v Argentini. Ta trditev je zgolj hipotetična, saj ni bila podprta z dokazi. Hipotetična je tudi trditev, da bi na finančne rezultate družbe Prysmian Energia lahko vplivale transakcije, povezane z vložki, ki so jih dobavljale povezane strani, saj tudi zanjo ni bilo predloženih dokazov. Te trditve so bile zavrnjene. |
| --- | --- |

(278)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 276, finančne informacije družbe Prysmian Energia, ki so bile zainteresiranim stranem razkrite v drugem obvestilu, niso bile na ravni celotne skupine Prysmian Group, ampak na ravni subjekta v Argentini. Poleg tega skupina ZTT ni pojasnila, kako bi škoda, ki jo je utrpela povezana družba v Italiji, lahko vplivala na družbo v Argentini. Ta trditev je zgolj hipotetična, saj ni bila podprta z dokazi. Hipotetična je tudi trditev, da bi na finančne rezultate družbe Prysmian Energia lahko vplivale transakcije, povezane z vložki, ki so jih dobavljale povezane strani, saj tudi zanjo ni bilo predloženih dokazov. Te trditve so bile zavrnjene.

| (279) | Skupina ZTT je pozvala Komisijo, naj zagotovi podrobnejšo razčlenitev vsebine operativnih stroškov družbe Prysmian Energia, ki je Komisiji na voljo, ali, če trenutno ni na voljo, naj jo pridobi in razkrije. |
| --- | --- |

(279)

Skupina ZTT je pozvala Komisijo, naj zagotovi podrobnejšo razčlenitev vsebine operativnih stroškov družbe Prysmian Energia, ki je Komisiji na voljo, ali, če trenutno ni na voljo, naj jo pridobi in razkrije.

| (280) | Komisija potrjuje, da je v drugem obvestilu zainteresiranim stranem razkrila ustrezne takoj dostopne finančne informacije družbe Prysmian Energia, pridobljene iz podatkovne zbirke Dun & Bradstree. |
| --- | --- |

(280)

Komisija potrjuje, da je v drugem obvestilu zainteresiranim stranem razkrila ustrezne takoj dostopne finančne informacije družbe Prysmian Energia, pridobljene iz podatkovne zbirke Dun & Bradstree.

| (281) | Družba Connect Com je trdila, da tako kot v primeru Turčije za Argentino ni mogoče predpostavljati, da se v njej proizvajajo zadostne reprezentativne količine kablov iz optičnih vlaken za doseganje referenčne vrednosti 5 % proizvodnje na Kitajskem, kot je določeno v smernicah Komisije za pritožbe (126). Po navedbah te strani naj bi bil celoten obseg proizvodnje proizvajalcev kablov iz optičnih vlaken v Argentini precej manjši od celotne proizvodnje kitajskih proizvajalcev. |
| --- | --- |

(281)

Družba Connect Com je trdila, da tako kot v primeru Turčije za Argentino ni mogoče predpostavljati, da se v njej proizvajajo zadostne reprezentativne količine kablov iz optičnih vlaken za doseganje referenčne vrednosti 5 % proizvodnje na Kitajskem, kot je določeno v smernicah Komisije za pritožbe (126). Po navedbah te strani naj bi bil celoten obseg proizvodnje proizvajalcev kablov iz optičnih vlaken v Argentini precej manjši od celotne proizvodnje kitajskih proizvajalcev.

126

| (282) | Družba Connect Com je tudi trdila, da proizvajalci v Argentini niso imeli dostopa do ključnih surovin, kot so steklena vlakna, aramid ali polietilen, ter so morali za razliko od kitajskih proizvajalcev te surovine uvažati na precej zapleten in drag način. V zvezi s tem se je sklicevala na sodbo Sodišča z dne 22. oktobra 1991 v zadevi C-16/90 (127), v kateri je navedeno, da je treba pri izbiri referenčne države upoštevati dostop do surovin. |
| --- | --- |

(282)

Družba Connect Com je tudi trdila, da proizvajalci v Argentini niso imeli dostopa do ključnih surovin, kot so steklena vlakna, aramid ali polietilen, ter so morali za razliko od kitajskih proizvajalcev te surovine uvažati na precej zapleten in drag način. V zvezi s tem se je sklicevala na sodbo Sodišča z dne 22. oktobra 1991 v zadevi C-16/90 (127), v kateri je navedeno, da je treba pri izbiri referenčne države upoštevati dostop do surovin.

127

| (283) | Uvodoma je treba opozoriti, da so trditve družbe Connect Com in sklicevanje na sodbo v zadevi C-16/90 napačni. V tem primeru je Sodišče obravnavalo izbiro primerljive države v skladu s prejšnjim členom 2(7) osnovne uredbe, v katerem je bilo določeno, da bi lahko normalna vrednost za države brez tržnega gospodarstva temeljila na dejanskih zaračunanih domačih cenah ali dejanskih stroških, ki so jih imeli domači proizvajalci v tretji državi s tržnim gospodarstvom. V skladu z navedeno določbo bi lahko na izbiro primerljive države vplivali dejavniki, kot sta dostop proizvajalcev iz primerljive države do surovin in obseg njihove proizvodnje, saj bi lahko vplivali na domače cene in stroške proizvajalcev iz primerljive države za proizvodnjo in prodajo podobnega izdelka. Zato je bilo smiselno izbrati primerljivo državo, v kateri so bili taki dejavniki primerljivi z dejavniki, ugotovljenimi v netržnem gospodarstvu v preiskavi. Ti premisleki niso več relevantni za uporabo člena 2(6a). Razlog za to je, da v skladu s členom 2(6a) normalna vrednost temelji na proizvodnih dejavnikih proizvajalcev izvoznikov v preiskavi. Reprezentativna referenčna država se uporablja samo za pridobivanje neizkrivljenih podatkov za vrednotenje proizvodnih dejavnikov, v tem primeru kitajskih proizvajalcev izvoznikov v preiskavi. |
| --- | --- |

(283)

Uvodoma je treba opozoriti, da so trditve družbe Connect Com in sklicevanje na sodbo v zadevi C-16/90 napačni. V tem primeru je Sodišče obravnavalo izbiro primerljive države v skladu s prejšnjim členom 2(7) osnovne uredbe, v katerem je bilo določeno, da bi lahko normalna vrednost za države brez tržnega gospodarstva temeljila na dejanskih zaračunanih domačih cenah ali dejanskih stroških, ki so jih imeli domači proizvajalci v tretji državi s tržnim gospodarstvom. V skladu z navedeno določbo bi lahko na izbiro primerljive države vplivali dejavniki, kot sta dostop proizvajalcev iz primerljive države do surovin in obseg njihove proizvodnje, saj bi lahko vplivali na domače cene in stroške proizvajalcev iz primerljive države za proizvodnjo in prodajo podobnega izdelka. Zato je bilo smiselno izbrati primerljivo državo, v kateri so bili taki dejavniki primerljivi z dejavniki, ugotovljenimi v netržnem gospodarstvu v preiskavi. Ti premisleki niso več relevantni za uporabo člena 2(6a). Razlog za to je, da v skladu s členom 2(6a) normalna vrednost temelji na proizvodnih dejavnikih proizvajalcev izvoznikov v preiskavi. Reprezentativna referenčna država se uporablja samo za pridobivanje neizkrivljenih podatkov za vrednotenje proizvodnih dejavnikov, v tem primeru kitajskih proizvajalcev izvoznikov v preiskavi.

| (284) | Brez poseganja v zgoraj navedeno je Komisija ugotovila naslednje. |
| --- | --- |

(284)

Brez poseganja v zgoraj navedeno je Komisija ugotovila naslednje.

| (285) | V zvezi s trditvijo, ki se nanaša na vodnik za pritožnike, gre pri celotnem besedilu, na katero se sklicuje družba Connect Com, za pojasnjevalne smernice za pritožnike, ki niso pravno zavezujoče in so namenjene zgolj zagotavljanju splošnih nasvetov (128). Poleg tega je ta vodnik namenjen zgolj zagotavljanju smernic za pritožnike v fazi pritožbe in ne zajema faze preiskave, na katero se navezuje trditev te strani. Komisija v vsakem primeru ugotavlja, da je bilo citirano besedilo pomotoma preneseno iz prejšnje različice, ki pojasnjuje izbiro primerljive države v skladu z nekdanjim členom 2(7), in da je bil vodnik medtem revidiran (129). Ta trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(285)

V zvezi s trditvijo, ki se nanaša na vodnik za pritožnike, gre pri celotnem besedilu, na katero se sklicuje družba Connect Com, za pojasnjevalne smernice za pritožnike, ki niso pravno zavezujoče in so namenjene zgolj zagotavljanju splošnih nasvetov (128). Poleg tega je ta vodnik namenjen zgolj zagotavljanju smernic za pritožnike v fazi pritožbe in ne zajema faze preiskave, na katero se navezuje trditev te strani. Komisija v vsakem primeru ugotavlja, da je bilo citirano besedilo pomotoma preneseno iz prejšnje različice, ki pojasnjuje izbiro primerljive države v skladu z nekdanjim členom 2(7), in da je bil vodnik medtem revidiran (129). Ta trditev je bila zato zavrnjena.

128

129

| (286) | Trditev v zvezi z dostopom do surovin je napačna in povsem hipotetična. Glede na podatke iz podatkovne zbirke GTA družbe v Argentini uvažajo steklena vlakna, aramid ali polietilen v velikih količinah. Poleg tega družba Connect Com ni predložila dokazov o domnevno zapletenem in dragem uvozu teh surovin s strani argentinskih družb. Ta trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(286)

Trditev v zvezi z dostopom do surovin je napačna in povsem hipotetična. Glede na podatke iz podatkovne zbirke GTA družbe v Argentini uvažajo steklena vlakna, aramid ali polietilen v velikih količinah. Poleg tega družba Connect Com ni predložila dokazov o domnevno zapletenem in dragem uvozu teh surovin s strani argentinskih družb. Ta trditev je bila zato zavrnjena.

| (287) | Poleg tega je družba Connect Com napačno trdila, da je Komisija izključila Kolumbijo, Malezijo, Srbijo in Južno Afriko kot možne reprezentativne države na podlagi analize podatkov o uvozu na 6-mestni ravni, ki je bila izvedena v prvem obvestilu, medtem ko je za Argentino izvedla analizo na 8-mestni ravni. |
| --- | --- |

(287)

Poleg tega je družba Connect Com napačno trdila, da je Komisija izključila Kolumbijo, Malezijo, Srbijo in Južno Afriko kot možne reprezentativne države na podlagi analize podatkov o uvozu na 6-mestni ravni, ki je bila izvedena v prvem obvestilu, medtem ko je za Argentino izvedla analizo na 8-mestni ravni.

| (288) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 238, je Komisija menila, da Kolumbija, Malezija, Srbija in Južna Afrika, niso primerne reprezentativne države, saj ni našla razpoložljivih informacij za obdobje preiskave o finančnih podatkih proizvajalcev v teh državah. Zato ni bila izvedena analiza podatkov o uvozu. Ta trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(288)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 238, je Komisija menila, da Kolumbija, Malezija, Srbija in Južna Afrika, niso primerne reprezentativne države, saj ni našla razpoložljivih informacij za obdobje preiskave o finančnih podatkih proizvajalcev v teh državah. Zato ni bila izvedena analiza podatkov o uvozu. Ta trditev je bila zato zavrnjena.

| (289) | Družba Connect Com je tudi trdila, da Komisija ne more izključiti Brazilije na podlagi dejstva, da se je velik del jeklenih žic, prevlečenih z aluminijem, uvažal iz Kitajske, saj jeklene žice, prevlečene z aluminijem, niso pomembna surovina, ki bi bila potrebna za proizvodnjo kablov iz optičnih vlaken, in da bi bilo treba v primeru, če je ta odločitev temeljila na obsegu uvoza nepomembnih proizvodnih dejavnikov iz Kitajske, kot reprezentativno državo zavrniti tudi Argentino, saj je ta država iz Kitajske uvažala velike količine drugih nepomembnih proizvodnih dejavnikov, kot so žice iz aluminijevih zlitin in aluminijeve palice. |
| --- | --- |

(289)

Družba Connect Com je tudi trdila, da Komisija ne more izključiti Brazilije na podlagi dejstva, da se je velik del jeklenih žic, prevlečenih z aluminijem, uvažal iz Kitajske, saj jeklene žice, prevlečene z aluminijem, niso pomembna surovina, ki bi bila potrebna za proizvodnjo kablov iz optičnih vlaken, in da bi bilo treba v primeru, če je ta odločitev temeljila na obsegu uvoza nepomembnih proizvodnih dejavnikov iz Kitajske, kot reprezentativno državo zavrniti tudi Argentino, saj je ta država iz Kitajske uvažala velike količine drugih nepomembnih proizvodnih dejavnikov, kot so žice iz aluminijevih zlitin in aluminijeve palice.

| (290) | Družba Connect Com je napačno razumela razloge, zaradi katerih Komisija ni obravnavala Brazilije kot primerne reprezentativne države. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 242, je Komisija sklenila, da je bila splošna reprezentativnost neizkrivljenega uvoza v Brazilijo nizka, saj se je več surovin, ki so se v velikih količinah uporabljale pri stroških proizvodnje kablov iz optičnih vlaken, večinoma uvažalo iz Kitajske. Natančneje, Komisija je poudarila, da sta se reprezentativnost optičnih vlaken in njihova osnovna vrednost bistveno zmanjšali, saj je večina uvoza izvirala iz Kitajske, bodisi pri ocenjevanju na 6-mestni bodisi na 8-mestni ravni. Poleg tega, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 242, jekleno žico, prevlečeno z aluminijem, en proizvajalec izvoznik uporablja v velikih količinah pri proizvodnji kablov iz optičnih vlaken. Ta proizvajalec proizvaja kable iz optičnih vlaken, ki se poleg prenosa podatkov uporabljajo tudi za prenos električne energije, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 59, pa so ti izdelki zajeti tudi v sedanji preiskavi. Poleg tega so se tudi steklena vlakna večinoma uvažala iz Kitajske. Ta trditev se zato zavrne. |
| --- | --- |

(290)

Družba Connect Com je napačno razumela razloge, zaradi katerih Komisija ni obravnavala Brazilije kot primerne reprezentativne države. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 242, je Komisija sklenila, da je bila splošna reprezentativnost neizkrivljenega uvoza v Brazilijo nizka, saj se je več surovin, ki so se v velikih količinah uporabljale pri stroških proizvodnje kablov iz optičnih vlaken, večinoma uvažalo iz Kitajske. Natančneje, Komisija je poudarila, da sta se reprezentativnost optičnih vlaken in njihova osnovna vrednost bistveno zmanjšali, saj je večina uvoza izvirala iz Kitajske, bodisi pri ocenjevanju na 6-mestni bodisi na 8-mestni ravni. Poleg tega, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 242, jekleno žico, prevlečeno z aluminijem, en proizvajalec izvoznik uporablja v velikih količinah pri proizvodnji kablov iz optičnih vlaken. Ta proizvajalec proizvaja kable iz optičnih vlaken, ki se poleg prenosa podatkov uporabljajo tudi za prenos električne energije, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 59, pa so ti izdelki zajeti tudi v sedanji preiskavi. Poleg tega so se tudi steklena vlakna večinoma uvažala iz Kitajske. Ta trditev se zato zavrne.

| (291) | Družba Connect Com je ponovno trdila, da bi morala Komisija proučiti, ali bi se Mehika, Kazahstan in Ruska federacija lahko štele za primerne reprezentativne države, saj so se kabli iz optičnih vlaken v teh državah proizvajali v večjih količinah kot v Argentini. Nadalje je navedla, da se Komisija na podlagi sodne prakse Sodišča (130) ni mogla sklicevati na dejstvo, da ni našla proizvajalca s takoj dostopnimi podatki, ampak si je morala po najboljših močeh prizadevati, da je našla proizvajalca v zadevni tretji državi, ki je bil pripravljen sodelovati v preiskavi. |
| --- | --- |

(291)

Družba Connect Com je ponovno trdila, da bi morala Komisija proučiti, ali bi se Mehika, Kazahstan in Ruska federacija lahko štele za primerne reprezentativne države, saj so se kabli iz optičnih vlaken v teh državah proizvajali v večjih količinah kot v Argentini. Nadalje je navedla, da se Komisija na podlagi sodne prakse Sodišča (130) ni mogla sklicevati na dejstvo, da ni našla proizvajalca s takoj dostopnimi podatki, ampak si je morala po najboljših močeh prizadevati, da je našla proizvajalca v zadevni tretji državi, ki je bil pripravljen sodelovati v preiskavi.

130

| (292) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 212, Komisija ni nadalje ocenila Mehike, Kazahstana in Ruske federacije, saj v teh državah ni našla nobenega proizvajalca kablov iz optičnih vlaken s takoj dostopnimi finančnimi informacijami. Opozoriti je treba tudi, da tudi družba Connect Com ni predložila takih informacij. Poleg tega finančne informacije zadevne družbe v reprezentativni državi temeljijo na takoj dostopnih informacijah in Komisiji si ni treba prizadevati za sodelovanje družb v reprezentativni državi. Ta trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(292)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 212, Komisija ni nadalje ocenila Mehike, Kazahstana in Ruske federacije, saj v teh državah ni našla nobenega proizvajalca kablov iz optičnih vlaken s takoj dostopnimi finančnimi informacijami. Opozoriti je treba tudi, da tudi družba Connect Com ni predložila takih informacij. Poleg tega finančne informacije zadevne družbe v reprezentativni državi temeljijo na takoj dostopnih informacijah in Komisiji si ni treba prizadevati za sodelovanje družb v reprezentativni državi. Ta trditev je bila zato zavrnjena.

3.2.4   Raven socialne zaščite in varstva okolja

Raven socialne zaščite in varstva okolja

| (293) | Ker je bilo ugotovljeno, da je na podlagi vseh navedenih elementov Argentina edina primerna reprezentativna država, ni bilo treba oceniti ravni socialne zaščite in varstva okolja v skladu s členom 2(6a)(a), prva alinea, zadnji stavek, osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(293)

Ker je bilo ugotovljeno, da je na podlagi vseh navedenih elementov Argentina edina primerna reprezentativna država, ni bilo treba oceniti ravni socialne zaščite in varstva okolja v skladu s členom 2(6a)(a), prva alinea, zadnji stavek, osnovne uredbe.

3.2.5   Sklep

Sklep

| (294) | Glede na zgornjo analizo Argentina izpolnjuje merila iz člena 2(6a)(a), prva alinea, osnovne uredbe, da se lahko šteje za primerno reprezentativno državo. |
| --- | --- |

(294)

Glede na zgornjo analizo Argentina izpolnjuje merila iz člena 2(6a)(a), prva alinea, osnovne uredbe, da se lahko šteje za primerno reprezentativno državo.

3.2.6   Pripombe na končno razkritje

Pripombe na končno razkritje

| (295) | Skupina ZTT je v svojih pripombah na končno razkritje ponovila svoje trditve v zvezi z izbiro reprezentativne države in trdila, da je Malezija boljša reprezentativna država kot Argentina. V zvezi s tem je ponovila svoje trditve iz uvodnih izjav 265, 267 in 269, ne da bi predložila kakršne koli nove elemente. Poleg tega je brez kakršnih koli dokazov trdila, da v Argentini ni bilo proizvodnje optičnih vlaken in da uvoz optičnih vlaken ni zadostoval za običajne potrebe poslovanja. |
| --- | --- |

(295)

Skupina ZTT je v svojih pripombah na končno razkritje ponovila svoje trditve v zvezi z izbiro reprezentativne države in trdila, da je Malezija boljša reprezentativna država kot Argentina. V zvezi s tem je ponovila svoje trditve iz uvodnih izjav 265, 267 in 269, ne da bi predložila kakršne koli nove elemente. Poleg tega je brez kakršnih koli dokazov trdila, da v Argentini ni bilo proizvodnje optičnih vlaken in da uvoz optičnih vlaken ni zadostoval za običajne potrebe poslovanja.

| (296) | Zaradi razlogov iz uvodnih izjav 266, 268 in 270 ter pomanjkanja dokazov so bile te trditve zavrnjene. |
| --- | --- |

(296)

Zaradi razlogov iz uvodnih izjav 266, 268 in 270 ter pomanjkanja dokazov so bile te trditve zavrnjene.

| (297) | Družba Connect Com je v svojih pripombah na končno razkritje v zvezi z izbiro reprezentativne države s seznama držav s podobno stopnjo gospodarskega razvoja kot država izvoznica trdila, da čeprav je Komisija uporabila države, ki jih Svetovna banka uvršča v isto dohodkovno kategorijo, z izvajanjem svoje diskrecijske pravice pri razlagi in uporabi osnovne uredbe, družba Connect Com meni, da se ne zdi pravilno izbrati državo s podobno stopnjo gospodarskega razvoja samo na podlagi splošne kategorizacije Svetovne banke. Poleg tega je trdila, da evropska sodišča te prakse niso potrdila. Zato je družba Connect Com trdila, da Komisija ne bi smela kot nerelevantnih zavrniti trditev družbe Connect Com, da bi morala Komisija upoštevati tudi proizvodne pogoje v industriji in stopnjo tehnološkega razvoja v reprezentativnih državah v primerjavi s Kitajsko. |
| --- | --- |

(297)

Družba Connect Com je v svojih pripombah na končno razkritje v zvezi z izbiro reprezentativne države s seznama držav s podobno stopnjo gospodarskega razvoja kot država izvoznica trdila, da čeprav je Komisija uporabila države, ki jih Svetovna banka uvršča v isto dohodkovno kategorijo, z izvajanjem svoje diskrecijske pravice pri razlagi in uporabi osnovne uredbe, družba Connect Com meni, da se ne zdi pravilno izbrati državo s podobno stopnjo gospodarskega razvoja samo na podlagi splošne kategorizacije Svetovne banke. Poleg tega je trdila, da evropska sodišča te prakse niso potrdila. Zato je družba Connect Com trdila, da Komisija ne bi smela kot nerelevantnih zavrniti trditev družbe Connect Com, da bi morala Komisija upoštevati tudi proizvodne pogoje v industriji in stopnjo tehnološkega razvoja v reprezentativnih državah v primerjavi s Kitajsko.

| (298) | Zaradi razlogov, pojasnjenih v uvodnih izjavah 216 in 217, so bile te trditve zavrnjene. |
| --- | --- |

(298)

Zaradi razlogov, pojasnjenih v uvodnih izjavah 216 in 217, so bile te trditve zavrnjene.

| (299) | Družba Connect Com je trdila tudi, da bi morala Komisija razkriti, za katere od treh argentinskih blagovnih oznak za optična vlakna je obseg uvoza iz Kitajske predstavljal 52 % in kakšen je bil obseg uvoza za druge izdelke. |
| --- | --- |

(299)

Družba Connect Com je trdila tudi, da bi morala Komisija razkriti, za katere od treh argentinskih blagovnih oznak za optična vlakna je obseg uvoza iz Kitajske predstavljal 52 % in kakšen je bil obseg uvoza za druge izdelke.

| (300) | Opozoriti je treba, da je Komisija 12. marca 2021 nezaupni dokumentaciji preiskave dodala celovite izvleček informacij o uvozu proizvodnih dejavnikov Argentine, Brazilije, Tajske in Turčije. Na listu „QTY share“ je obseg uvoza iz Kitajske v celotnem obsegu uvoza za argentinsko tarifno oznako 9001 10 20 znašal 51,55 % (zaokroženo na 52 %), za 9001 10 19 je znašal 21,83 %, za 9001 10 11 pa 1,55 %. |
| --- | --- |

(300)

Opozoriti je treba, da je Komisija 12. marca 2021 nezaupni dokumentaciji preiskave dodala celovite izvleček informacij o uvozu proizvodnih dejavnikov Argentine, Brazilije, Tajske in Turčije. Na listu „QTY share“ je obseg uvoza iz Kitajske v celotnem obsegu uvoza za argentinsko tarifno oznako 9001 10 20 znašal 51,55 % (zaokroženo na 52 %), za 9001 10 19 je znašal 21,83 %, za 9001 10 11 pa 1,55 %.

| (301) | Družba Connect Com je prav tako trdila, da je Komisija izključila Kolumbijo, Malezijo, Srbijo in Južno Afriko kot primerne reprezentativne države na podlagi analize uvoza na 6-mestni ravni, medtem ko je za Argentino izvedla analizo na 8-mestni ravni. |
| --- | --- |

(301)

Družba Connect Com je prav tako trdila, da je Komisija izključila Kolumbijo, Malezijo, Srbijo in Južno Afriko kot primerne reprezentativne države na podlagi analize uvoza na 6-mestni ravni, medtem ko je za Argentino izvedla analizo na 8-mestni ravni.

| (302) | Komisija se s to trditvijo ne strinja. Kot je navedeno v uvodni izjavi 238, se Kolumbija in Južna Afrika, nista šteli za primerni reprezentativni državi, saj Komisija ni našla takoj dostopnih informacij za obdobje preiskave o finančnih podatkih proizvajalcev v teh državah. Malezija in Srbija se prav tako nista šteli za primerni reprezentativni državi, saj Komisija v teh državah ni opredelila dobičkonosnih proizvajalcev. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(302)

Komisija se s to trditvijo ne strinja. Kot je navedeno v uvodni izjavi 238, se Kolumbija in Južna Afrika, nista šteli za primerni reprezentativni državi, saj Komisija ni našla takoj dostopnih informacij za obdobje preiskave o finančnih podatkih proizvajalcev v teh državah. Malezija in Srbija se prav tako nista šteli za primerni reprezentativni državi, saj Komisija v teh državah ni opredelila dobičkonosnih proizvajalcev. Trditev je bila zato zavrnjena.

| (303) | Družba Connect Com je trdila tudi, da Brazilija ne bi smela biti izključena kot primerna reprezentativna država, ker je bil velik obseg uvoza jeklene žice, prevlečene z aluminijem, v Braziliji uvožen iz Kitajske. Družba Connect Com je trdila tudi, da jeklena žica, prevlečena z aluminijem, ni pomembna surovina za proizvodnjo kablov iz optičnih vlaken. Družba Connect Com je Komisijo tudi pozvala, naj razkrije, kateri kitajski proizvajalec izvoznik naj bi pri proizvodnji kablov iz optičnih vlaken uporabljal jekleno žico, prevlečeno z aluminijem. |
| --- | --- |

(303)

Družba Connect Com je trdila tudi, da Brazilija ne bi smela biti izključena kot primerna reprezentativna država, ker je bil velik obseg uvoza jeklene žice, prevlečene z aluminijem, v Braziliji uvožen iz Kitajske. Družba Connect Com je trdila tudi, da jeklena žica, prevlečena z aluminijem, ni pomembna surovina za proizvodnjo kablov iz optičnih vlaken. Družba Connect Com je Komisijo tudi pozvala, naj razkrije, kateri kitajski proizvajalec izvoznik naj bi pri proizvodnji kablov iz optičnih vlaken uporabljal jekleno žico, prevlečeno z aluminijem.

| (304) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 242, se je štela za majhno splošna reprezentativnost neizkrivljenega uvoza v Brazilijo in ne zgolj za jekleno žico, prevlečeno z aluminijem. Jeklena žica, prevlečena z aluminijem, se uporablja v proizvodnji optičnih ozemljitvenih kablov in optičnih faznih vodnikov, ki so prav tako zajeti v preiskavi in jih v Unijo izvažajo vzorčeni kitajski proizvajalci izvozniki. |
| --- | --- |

(304)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 242, se je štela za majhno splošna reprezentativnost neizkrivljenega uvoza v Brazilijo in ne zgolj za jekleno žico, prevlečeno z aluminijem. Jeklena žica, prevlečena z aluminijem, se uporablja v proizvodnji optičnih ozemljitvenih kablov in optičnih faznih vodnikov, ki so prav tako zajeti v preiskavi in jih v Unijo izvažajo vzorčeni kitajski proizvajalci izvozniki.

| (305) | Družba Connect Com je ponovila tudi trditve, ki jih je navedla zbornica CCCME, in svoje trditve iz uvodne izjave 259, ne da bi predložila kakršne koli nove elemente. |
| --- | --- |

(305)

Družba Connect Com je ponovila tudi trditve, ki jih je navedla zbornica CCCME, in svoje trditve iz uvodne izjave 259, ne da bi predložila kakršne koli nove elemente.

| (306) | Zaradi razlogov, pojasnjenih v uvodni izjavi 260, so bile te trditve zavrnjene. |
| --- | --- |

(306)

Zaradi razlogov, pojasnjenih v uvodni izjavi 260, so bile te trditve zavrnjene.

| (307) | Družba Connect Com je ponovila tudi svoje trditve iz uvodne izjave 281, ne da bi predložila nove elemente. |
| --- | --- |

(307)

Družba Connect Com je ponovila tudi svoje trditve iz uvodne izjave 281, ne da bi predložila nove elemente.

| (308) | Zaradi razlogov, pojasnjenih v uvodnih izjavah 283 do 285, so bile te trditve zavrnjene. |
| --- | --- |

(308)

Zaradi razlogov, pojasnjenih v uvodnih izjavah 283 do 285, so bile te trditve zavrnjene.

| (309) | Družba Connect Com je trdila tudi, da so optični ozemljitveni kabli in optičnih faznih vodnikov prav tako zajeti v preiskavi, zato bi moral izbrani argentinski proizvajalec proizvajati tudi to vrsto kablov iz optičnih vlaken, Komisija pa bi morala to v tem primeru razkriti. |
| --- | --- |

(309)

Družba Connect Com je trdila tudi, da so optični ozemljitveni kabli in optičnih faznih vodnikov prav tako zajeti v preiskavi, zato bi moral izbrani argentinski proizvajalec proizvajati tudi to vrsto kablov iz optičnih vlaken, Komisija pa bi morala to v tem primeru razkriti.

| (310) | Komisija ugotavlja, da ni zahteve, v skladu s katero bi moral izbrani proizvajalec iz reprezentativne države proizvajati vse vrste izdelka, ki jih izvažajo kitajski proizvajalci. Zato je bila ta trditev zavrnjena kot nerelevantna. |
| --- | --- |

(310)

Komisija ugotavlja, da ni zahteve, v skladu s katero bi moral izbrani proizvajalec iz reprezentativne države proizvajati vse vrste izdelka, ki jih izvažajo kitajski proizvajalci. Zato je bila ta trditev zavrnjena kot nerelevantna.

| (311) | V pripombah na končno razkritje je zbornica CCCME ponovila svoje trditve iz uvodne izjave 259, da Argentina ni bila primerna reprezentativna država, ker je bil edini proizvajalec v Argentini, ki ga je Komisija opredelila (tj. družba Prysmian Energia), povezan z enim od pritožnikov in je imela družba velik delež na argentinskem trgu. Spet se je sklicevala na protidampinško preiskavo uvoza glifosata iz Kitajske (131), v kateri so bile Argentina, Avstralija, Indija in Malezija zavrnjene kot primerljive države, saj so na njihovih trgih večinoma prevladovale družbe, povezane z glavnim pritožnikom iz EU. Trdila je tudi, da Komisija ni obravnavala trditve v zvezi s preiskavo glifosata, prav tako pa ni dokazala, da bi se lahko pri računski določitvi normalne vrednosti uporabili PSA-stroški in podatki o dobičku argentinskega proizvajalca. |
| --- | --- |

(311)

V pripombah na končno razkritje je zbornica CCCME ponovila svoje trditve iz uvodne izjave 259, da Argentina ni bila primerna reprezentativna država, ker je bil edini proizvajalec v Argentini, ki ga je Komisija opredelila (tj. družba Prysmian Energia), povezan z enim od pritožnikov in je imela družba velik delež na argentinskem trgu. Spet se je sklicevala na protidampinško preiskavo uvoza glifosata iz Kitajske (131), v kateri so bile Argentina, Avstralija, Indija in Malezija zavrnjene kot primerljive države, saj so na njihovih trgih večinoma prevladovale družbe, povezane z glavnim pritožnikom iz EU. Trdila je tudi, da Komisija ni obravnavala trditve v zvezi s preiskavo glifosata, prav tako pa ni dokazala, da bi se lahko pri računski določitvi normalne vrednosti uporabili PSA-stroški in podatki o dobičku argentinskega proizvajalca.

131

| (312) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 260, dejstvo, da je izbrana družba v reprezentativni državi povezana s proizvajalcem Unije, ni odločilno pri izbiri reprezentativne države. Zbornica CCCME se sklicuje na primer, ki se je nanašal na uporabo prejšnjega člena 2(7)(a) osnovne uredbe, ki je bil razveljavljen decembra 2017 (132). Člen 2(7)(a) je določal izbiro primerne tretje države s tržnim gospodarstvom, znane tudi kot „primerljiva država“, in izbiro proizvajalca s sedežem v tej državi. V skladu s členom 2(6a) Komisija ne zahteva in ne preverja podatkov proizvajalca iz primerljive države, temveč se opira na takoj dostopne informacije v zvezi z OP. Postopek iz člena 2(6a) je kot tak bistveno drugačen in Komisija meni, da domnevna povezava v obravnavani zadevi ne more vplivati na primernost sklicevanja na takoj dostopne podatke argentinskega proizvajalca. Poleg tega dejstvo, da ima družba velik delež na argentinskem trgu, ne pomeni, da v Argentini ni konkurence. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(312)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 260, dejstvo, da je izbrana družba v reprezentativni državi povezana s proizvajalcem Unije, ni odločilno pri izbiri reprezentativne države. Zbornica CCCME se sklicuje na primer, ki se je nanašal na uporabo prejšnjega člena 2(7)(a) osnovne uredbe, ki je bil razveljavljen decembra 2017 (132). Člen 2(7)(a) je določal izbiro primerne tretje države s tržnim gospodarstvom, znane tudi kot „primerljiva država“, in izbiro proizvajalca s sedežem v tej državi. V skladu s členom 2(6a) Komisija ne zahteva in ne preverja podatkov proizvajalca iz primerljive države, temveč se opira na takoj dostopne informacije v zvezi z OP. Postopek iz člena 2(6a) je kot tak bistveno drugačen in Komisija meni, da domnevna povezava v obravnavani zadevi ne more vplivati na primernost sklicevanja na takoj dostopne podatke argentinskega proizvajalca. Poleg tega dejstvo, da ima družba velik delež na argentinskem trgu, ne pomeni, da v Argentini ni konkurence. Trditev je bila zato zavrnjena.

132

| (313) | Zbornica CCCME je trdila tudi, da Komisija ni navedla standarda, na katerega se je sklicevala pri ugotavljanju, ali je stopnja dobička proizvajalca v reprezentativni državi razumna ali ne. Poleg tega je trdila, da Komisija ni pojasnila, zakaj dejanske stopnje dobička proizvajalca na trgu, za katerega ni bilo ugotovljeno, da je izkrivljen, ni mogoče uporabiti pri računski določitvi normalne vrednosti. |
| --- | --- |

(313)

Zbornica CCCME je trdila tudi, da Komisija ni navedla standarda, na katerega se je sklicevala pri ugotavljanju, ali je stopnja dobička proizvajalca v reprezentativni državi razumna ali ne. Poleg tega je trdila, da Komisija ni pojasnila, zakaj dejanske stopnje dobička proizvajalca na trgu, za katerega ni bilo ugotovljeno, da je izkrivljen, ni mogoče uporabiti pri računski določitvi normalne vrednosti.

| (314) | Komisija se s to trditvijo ni strinjala. Ta pojasnila so bila podana v uvodnih izjavah 258 in 294, v katerih je Komisija sklenila, da Argentina izpolnjuje merila iz člena 2(6a)(a), prva alinea, osnovne uredbe, da se lahko šteje za ustrezno reprezentativno državo, zato je morala Komisija uporabiti dobiček za proizvajalca iz Argentine. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(314)

Komisija se s to trditvijo ni strinjala. Ta pojasnila so bila podana v uvodnih izjavah 258 in 294, v katerih je Komisija sklenila, da Argentina izpolnjuje merila iz člena 2(6a)(a), prva alinea, osnovne uredbe, da se lahko šteje za ustrezno reprezentativno državo, zato je morala Komisija uporabiti dobiček za proizvajalca iz Argentine. Trditev je bila zato zavrnjena.

3.3   Viri, uporabljeni za določitev neizkrivljenih stroškov

Viri, uporabljeni za določitev neizkrivljenih stroškov

| (315) | Komisija je v prvem obvestilu navedla proizvodne dejavnike, kot so materiali, energija in delo, ki jih proizvajalci izvozniki uporabljajo pri proizvodnji zadevnega izdelka, ter zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe in takoj dostopne informacije o neizkrivljenih vrednostih za vsak proizvodni dejavnik, omenjen v navedenem obvestilu. |
| --- | --- |

(315)

Komisija je v prvem obvestilu navedla proizvodne dejavnike, kot so materiali, energija in delo, ki jih proizvajalci izvozniki uporabljajo pri proizvodnji zadevnega izdelka, ter zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe in takoj dostopne informacije o neizkrivljenih vrednostih za vsak proizvodni dejavnik, omenjen v navedenem obvestilu.

| (316) | Komisija je nato v drugem obvestilu navedla, da bo za računsko določitev normalne vrednosti v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe uporabila podatkovno zbirko GTA, da bi opredelila neizkrivljene stroške pri večini proizvodnih dejavnikov, zlasti surovinah. Poleg tega je navedla, da bo za določitev neizkrivljenih stroškov dela oziroma energije uporabila statistične podatke MOD in tarife za električno energijo, ki sta jih objavila distributerja električne energije, tj. Edenor in Edesur, kot je podrobno navedeno v uvodni izjavi 348. |
| --- | --- |

(316)

Komisija je nato v drugem obvestilu navedla, da bo za računsko določitev normalne vrednosti v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe uporabila podatkovno zbirko GTA, da bi opredelila neizkrivljene stroške pri večini proizvodnih dejavnikov, zlasti surovinah. Poleg tega je navedla, da bo za določitev neizkrivljenih stroškov dela oziroma energije uporabila statistične podatke MOD in tarife za električno energijo, ki sta jih objavila distributerja električne energije, tj. Edenor in Edesur, kot je podrobno navedeno v uvodni izjavi 348.

| (317) | V drugem obvestilu je Komisija obvestila zainteresirane strani, da bo zaradi izjemno velikega števila proizvodnih dejavnikov vzorčenih proizvajalcev izvoznikov, ki so predložili popolne informacije, tiste, ki predstavljajo zanemarljiv vpliv pri stroških proizvodnje, morda uvrstila med „potrošni material“. Kar zadeva njihovo obravnavo pri izračunu normalne vrednosti, je Komisija obvestila, da bo izračunala delež potrošnega materiala pri skupnih stroških surovin in ta delež uporabila pri ponovno izračunanih stroških surovin za določitev neizkrivljenih referenčnih vrednosti v primerni reprezentativni državi. Komisija je sledila temu pristopu, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 320. |
| --- | --- |

(317)

V drugem obvestilu je Komisija obvestila zainteresirane strani, da bo zaradi izjemno velikega števila proizvodnih dejavnikov vzorčenih proizvajalcev izvoznikov, ki so predložili popolne informacije, tiste, ki predstavljajo zanemarljiv vpliv pri stroških proizvodnje, morda uvrstila med „potrošni material“. Kar zadeva njihovo obravnavo pri izračunu normalne vrednosti, je Komisija obvestila, da bo izračunala delež potrošnega materiala pri skupnih stroških surovin in ta delež uporabila pri ponovno izračunanih stroških surovin za določitev neizkrivljenih referenčnih vrednosti v primerni reprezentativni državi. Komisija je sledila temu pristopu, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 320.

3.4   Neizkrivljeni stroški in referenčne vrednosti

Neizkrivljeni stroški in referenčne vrednosti

3.4.1   Proizvodni dejavniki

Proizvodni dejavniki

| (318) | Ob upoštevanju vseh informacij, ki so jih predložile zainteresirane strani in ki so bile zbrane med preveritvenimi obiski, so bili za določitev normalne vrednosti v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe opredeljeni naslednji proizvodni dejavniki in njihovi viri:

  Preglednica 1


  Proizvodni dejavniki kablov iz optičnih vlaken









  Proizvodni dejavnik | Oznaka blaga v Argentini | Neizkrivljena vrednost | Merska enota |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Surovine |
| Žica iz aluminijevih zlitin | 7605 29 90 | 32,60 | CNY/kg |
| Jeklena žica, prevlečena z aluminijem | 7217 30 10 ,
  7217 30 90 | 10,17 | CNY/kg |
| Aluminijaste palice | 7605 21 10
  7605 21 90 | 27,59 | CNY/kg |
| Aluminijasti trakovi | 7606 12 20 ,
  7606 12 90 | 21,68 | CNY/kg |
| Aluminijasti trakovi/pasovi | 7606 91 00 | 29,03 | CNY/kg |
| Aramidna preja | 5402 11 00 | 148,37 | CNY/kg |
| Gel za kable | 4002 99 90 | 26,58 | CNY/kg |
| Pasta za kable | 2710 19 93 ,
  2710 19 99 | 9,26 | CNY/kg |
| Etilen vinil acetat | 3905 29 00 | 15,93 | CNY/kg |
| Vrv za polnjenje | 5607 49 00 | 33,44 | CNY/kg |
| Oplastitveni material za zaviranje ognja | 3901 90 10 ,
  3901 90 20 ,
  3901 90 50 ,
  3901 90 90 | 16,22 | CNY/kg |
| S steklenimi vlakni ojačan polimer | 3921 90 19 | 25,31 | CNY/kg |
| S steklenimi vlakni ojačana plastika | 3921 90 19 | 25,31 | CNY/kg |
| S steklenimi vlakni ojačan polimer, prevlečen z lepilom | 3919 90 10 ,
  3919 90 90 | 48,53 | CNY/kg |
| Preja iz steklenih vlaken | 7019 19 00 | 135,88 | CNY/kg |
| Konvencionalni oplastitveni material iz polietilena visoke gostote | 3901 20 19 ,
  3901 20 29 | 7,81 | CNY/kg |
| Polietilen nizke gostote | 3901 40 00 | 8,26 | CNY/kg |
| Konvencionalni oplastitveni material iz polietilena nizke gostote | 3901 10 10 ,
  3901 10 91 ,
  3901 10 92 | 7,88 | CNY/kg |
| Malodimni brezhalogenski oplastitveni material | 3901 30 10 ,
  3901 30 90 | 13,39 | CNY/kg |
| Optična vlakna | 9001 10 11 , | 660,5 | CNY/kg |
| Fosfatirana z gumo obložena jeklena žica | 7217 90 00 | 12,54 | CNY/kg |
| Polibutilen tereftalat | 3907 99 11 ,
  3907 99 19 | 14,00 | CNY/kg |
| Poliolefinski elastomer | 3901 90 10 ,
  3901 90 20 ,
  3901 90 50 ,
  3901 90 90 ,
  3902 90 00 | 19,06 | CNY/kg |
| Optične enote iz nerjavnega jekla | 8544 70 90 | 114,79 | CNY/kg |
| Trakovi iz nerjavnega jekla | 7219 32 00 | 16,63 | CNY/kg |
| Trakovi/pasovi iz nerjavnega jekla | 7220 20 10 ,
  7220 20 90 | 17,03 | CNY/kg |
| Jeklene pletene žične vrvi | 7312 10 10 ,
  7312 10 90 | 16,82 | CNY/kg |
| Jekleni trakovi | 7212 50 90 | 26,16 | CNY/kg |
| Jeklena žica | 7217 10 11 ,
  7217 10 19 ,
  7217 10 90 | 7,99 | CNY/kg |
| Lepilni trak | 3919 10 20 | 66,66 | CNY/kg |
| Preja | 5402 20 00 | 16,01 | CNY/kg |
| Delo |
| Plače v proizvodnem sektorju | [ni relevantno] | 40,1 | CNY/h |
| Energija |
| Električna energija | [ni relevantno] | 0,3390 | CNY/KWh |

(318)

Ob upoštevanju vseh informacij, ki so jih predložile zainteresirane strani in ki so bile zbrane med preveritvenimi obiski, so bili za določitev normalne vrednosti v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe opredeljeni naslednji proizvodni dejavniki in njihovi viri:

Preglednica 1

Preglednica 1

Proizvodni dejavniki kablov iz optičnih vlaken

Proizvodni dejavniki kablov iz optičnih vlaken

Proizvodni dejavnik

Oznaka blaga v Argentini

Neizkrivljena vrednost

Merska enota

Surovine

Surovine

Žica iz aluminijevih zlitin

7605 29 90

32,60

CNY/kg

Jeklena žica, prevlečena z aluminijem

7217 30 10 ,

7217 30 90

10,17

CNY/kg

Aluminijaste palice

7605 21 10

7605 21 90

27,59

CNY/kg

Aluminijasti trakovi

7606 12 20 ,

7606 12 90

21,68

CNY/kg

Aluminijasti trakovi/pasovi

7606 91 00

29,03

CNY/kg

Aramidna preja

5402 11 00

148,37

CNY/kg

Gel za kable

4002 99 90

26,58

CNY/kg

Pasta za kable

2710 19 93 ,

2710 19 99

9,26

CNY/kg

Etilen vinil acetat

3905 29 00

15,93

CNY/kg

Vrv za polnjenje

5607 49 00

33,44

CNY/kg

Oplastitveni material za zaviranje ognja

3901 90 10 ,

3901 90 20 ,

3901 90 50 ,

3901 90 90

16,22

CNY/kg

S steklenimi vlakni ojačan polimer

3921 90 19

25,31

CNY/kg

S steklenimi vlakni ojačana plastika

3921 90 19

25,31

CNY/kg

S steklenimi vlakni ojačan polimer, prevlečen z lepilom

3919 90 10 ,

3919 90 90

48,53

CNY/kg

Preja iz steklenih vlaken

7019 19 00

135,88

CNY/kg

Konvencionalni oplastitveni material iz polietilena visoke gostote

3901 20 19 ,

3901 20 29

7,81

CNY/kg

Polietilen nizke gostote

3901 40 00

8,26

CNY/kg

Konvencionalni oplastitveni material iz polietilena nizke gostote

3901 10 10 ,

3901 10 91 ,

3901 10 92

7,88

CNY/kg

Malodimni brezhalogenski oplastitveni material

3901 30 10 ,

3901 30 90

13,39

CNY/kg

Optična vlakna

9001 10 11 ,

660,5

CNY/kg

Fosfatirana z gumo obložena jeklena žica

7217 90 00

12,54

CNY/kg

Polibutilen tereftalat

3907 99 11 ,

3907 99 19

14,00

CNY/kg

Poliolefinski elastomer

3901 90 10 ,

3901 90 20 ,

3901 90 50 ,

3901 90 90 ,

3902 90 00

19,06

CNY/kg

Optične enote iz nerjavnega jekla

8544 70 90

114,79

CNY/kg

Trakovi iz nerjavnega jekla

7219 32 00

16,63

CNY/kg

Trakovi/pasovi iz nerjavnega jekla

7220 20 10 ,

7220 20 90

17,03

CNY/kg

Jeklene pletene žične vrvi

7312 10 10 ,

7312 10 90

16,82

CNY/kg

Jekleni trakovi

7212 50 90

26,16

CNY/kg

Jeklena žica

7217 10 11 ,

7217 10 19 ,

7217 10 90

7,99

CNY/kg

Lepilni trak

3919 10 20

66,66

CNY/kg

Preja

5402 20 00

16,01

CNY/kg

Delo

Delo

Plače v proizvodnem sektorju

[ni relevantno]

40,1

CNY/h

Energija

Energija

Električna energija

[ni relevantno]

0,3390

CNY/KWh

Surovine

Surovine

| (319) | Komisija je za določitev neizkrivljene cene surovin, kot so dostavljene do vrat proizvajalca iz reprezentativne države, kot osnovo uporabila tehtano povprečno uvozno ceno za reprezentativno državo, kot je navedena v GTA, in ji prištela uvozne dajatve in stroške prevoza. Uvozna cena v reprezentativni državi je bila določena kot tehtana povprečna cena uvoza na enoto iz vseh tretjih držav, razen Kitajske in držav, ki niso članice STO, naštetih v Prilogi 1 k Uredbi (EU) 2015/755 Evropskega parlamenta in Sveta. Komisija se je odločila, da izključi uvoz iz Kitajske v reprezentativno državo, saj je v uvodni izjavi 69 ugotovila, da ni primerno uporabiti domačih cen in stroškov na Kitajskem zaradi obstoja znatnega izkrivljanja v skladu s členom 2(6a)(b) osnovne uredbe. Glede na to, da ni dokazov, da ista izkrivljanja ne vplivajo enako na izdelke, namenjene izvozu, je Komisija menila, da ista izkrivljanja vplivajo na izvozne cene. Po izključitvi uvoza iz Kitajske in držav brez tržnega gospodarstva v Argentino je Komisija ugotovila, da je uvoz glavnih surovin iz drugih tretjih držav ostal reprezentativen (več kot 70 % celotnega obsega uvoza v Argentino). |
| --- | --- |

(319)

Komisija je za določitev neizkrivljene cene surovin, kot so dostavljene do vrat proizvajalca iz reprezentativne države, kot osnovo uporabila tehtano povprečno uvozno ceno za reprezentativno državo, kot je navedena v GTA, in ji prištela uvozne dajatve in stroške prevoza. Uvozna cena v reprezentativni državi je bila določena kot tehtana povprečna cena uvoza na enoto iz vseh tretjih držav, razen Kitajske in držav, ki niso članice STO, naštetih v Prilogi 1 k Uredbi (EU) 2015/755 Evropskega parlamenta in Sveta. Komisija se je odločila, da izključi uvoz iz Kitajske v reprezentativno državo, saj je v uvodni izjavi 69 ugotovila, da ni primerno uporabiti domačih cen in stroškov na Kitajskem zaradi obstoja znatnega izkrivljanja v skladu s členom 2(6a)(b) osnovne uredbe. Glede na to, da ni dokazov, da ista izkrivljanja ne vplivajo enako na izdelke, namenjene izvozu, je Komisija menila, da ista izkrivljanja vplivajo na izvozne cene. Po izključitvi uvoza iz Kitajske in držav brez tržnega gospodarstva v Argentino je Komisija ugotovila, da je uvoz glavnih surovin iz drugih tretjih držav ostal reprezentativen (več kot 70 % celotnega obsega uvoza v Argentino).

| (320) | Zaradi izjemno velikega števila proizvodnih dejavnikov, ki so jih uporabljali proizvajalci izvozniki, so za številne od njih dejanski stroški, nastali sodelujočim proizvajalcem izvoznikom, v obdobju preiskave pomenili zanemarljiv delež celotnih stroškov surovin. Komisija se je odločila, da bo navedene stroške vključila v potrošni material, saj se je vpliv izračuna normalne vrednosti štel za zelo omejenega. Dejanske surovine, vključene v potrošni material, so bile navedene v razkritju za posamezno družbo. Komisija je izračunala delež potrošnega materiala pri skupnih stroških surovin in ga uporabila za ponovni izračun stroškov surovin ob uporabi določenih neizkrivljenih cen. |
| --- | --- |

(320)

Zaradi izjemno velikega števila proizvodnih dejavnikov, ki so jih uporabljali proizvajalci izvozniki, so za številne od njih dejanski stroški, nastali sodelujočim proizvajalcem izvoznikom, v obdobju preiskave pomenili zanemarljiv delež celotnih stroškov surovin. Komisija se je odločila, da bo navedene stroške vključila v potrošni material, saj se je vpliv izračuna normalne vrednosti štel za zelo omejenega. Dejanske surovine, vključene v potrošni material, so bile navedene v razkritju za posamezno družbo. Komisija je izračunala delež potrošnega materiala pri skupnih stroških surovin in ga uporabila za ponovni izračun stroškov surovin ob uporabi določenih neizkrivljenih cen.

| (321) | Komisija je za določitev neizkrivljene cene surovin, kot je navedeno v členu 2(6a)(a), prva alinea, osnovne uredbe, uporabila ustrezne uvozne dajatve reprezentativne države. |
| --- | --- |

(321)

Komisija je za določitev neizkrivljene cene surovin, kot je navedeno v členu 2(6a)(a), prva alinea, osnovne uredbe, uporabila ustrezne uvozne dajatve reprezentativne države.

| (322) | Komisija je stroške prevoza vzorčenih proizvajalcev izvoznikov za dobavo surovin izrazila kot odstotek dejanskih stroškov teh surovin in nato enak odstotek uporabila za neizkrivljene stroške istih surovin, da bi dobila neizkrivljene stroške prevoza. Menila je, da bi se v okviru te preiskave razmerje med surovino proizvajalca izvoznika in sporočenimi stroški prevoza lahko smiselno uporabilo kot kazalnik za oceno neizkrivljenih stroškov surovin, ko so dostavljene v tovarno družbe. |
| --- | --- |

(322)

Komisija je stroške prevoza vzorčenih proizvajalcev izvoznikov za dobavo surovin izrazila kot odstotek dejanskih stroškov teh surovin in nato enak odstotek uporabila za neizkrivljene stroške istih surovin, da bi dobila neizkrivljene stroške prevoza. Menila je, da bi se v okviru te preiskave razmerje med surovino proizvajalca izvoznika in sporočenimi stroški prevoza lahko smiselno uporabilo kot kazalnik za oceno neizkrivljenih stroškov surovin, ko so dostavljene v tovarno družbe.

| (323) | Skupina FTT je v svojih pripombah na končno razkritje trdila, da se tarifna oznaka za optična vlakna 9001 10 19 v Argentini ne uporablja za monomodalna vlakna, temveč za multimodalna vlakna in posebna vlakna, ki se niso uporabljala pri proizvodnji zadevnega izdelka. To je bilo posledica dejstva, da so imela vlakna, zajeta z oznako, premer več kot 11 mikronov, kar je značilnost multimodalnih vlaken. |
| --- | --- |

(323)

Skupina FTT je v svojih pripombah na končno razkritje trdila, da se tarifna oznaka za optična vlakna 9001 10 19 v Argentini ne uporablja za monomodalna vlakna, temveč za multimodalna vlakna in posebna vlakna, ki se niso uporabljala pri proizvodnji zadevnega izdelka. To je bilo posledica dejstva, da so imela vlakna, zajeta z oznako, premer več kot 11 mikronov, kar je značilnost multimodalnih vlaken.

| (324) | Ta trditev je bila utemeljena, zato se je Komisija strinjala, da ustrezno spremeni referenčno vrednost za optična vlakna. |
| --- | --- |

(324)

Ta trditev je bila utemeljena, zato se je Komisija strinjala, da ustrezno spremeni referenčno vrednost za optična vlakna.

| (325) | Skupina ZTT je v svojih pripombah na končno razkritje trdila, da je Komisija storila napako, ko v izračun referenčne vrednosti za optična vlakna ni vključila uvoza prek argentinske tarifne oznake 9001 10 20, ker je vključila optične kable, kot je navedeno v uvodni izjavi 274, saj so bili kabli iz optičnih vlaken uvoženi prek argentinske tarifne oznake 8544 70 00. Vendar je skupina FTT navedla, da ne nasprotuje odločitvi Komisije, da te argentinske tarifne oznake na upošteva. |
| --- | --- |

(325)

Skupina ZTT je v svojih pripombah na končno razkritje trdila, da je Komisija storila napako, ko v izračun referenčne vrednosti za optična vlakna ni vključila uvoza prek argentinske tarifne oznake 9001 10 20, ker je vključila optične kable, kot je navedeno v uvodni izjavi 274, saj so bili kabli iz optičnih vlaken uvoženi prek argentinske tarifne oznake 8544 70 00. Vendar je skupina FTT navedla, da ne nasprotuje odločitvi Komisije, da te argentinske tarifne oznake na upošteva.

| (326) | Komisija ugotavlja, da je oznaka HS 8544 70 namenjena za monomodalne kable iz optičnih vlaken, izdelane iz enega ali več posamično oplaščenih vlaken, z zaščitnim ovojem, kombinirane z električnimi vodniki ali ne, in izključuje kable, pri katerih so vsa optična vlakna posamično opremljena z operativnimi konektorji na enem ali na obeh koncih, in kable iz optičnih vlaken za podvodno uporabo s plastično izolacijo, ki vsebujejo bakren ali aluminijast vodnik in v katerih so vlakna v kovinskih modulih. Po drugi strani pa je tarifna številka 9001 namenjena za optična vlakna in snope optičnih vlaken ter za kable iz optičnih vlaken, razen tistih iz tarifne številke 8544. Poimenovanje izdelka iz argentinske tarifne oznake 9001 10 20 se glasi „snopi optičnih vlaken in kabli iz optičnih vlaken“. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(326)

Komisija ugotavlja, da je oznaka HS 8544 70 namenjena za monomodalne kable iz optičnih vlaken, izdelane iz enega ali več posamično oplaščenih vlaken, z zaščitnim ovojem, kombinirane z električnimi vodniki ali ne, in izključuje kable, pri katerih so vsa optična vlakna posamično opremljena z operativnimi konektorji na enem ali na obeh koncih, in kable iz optičnih vlaken za podvodno uporabo s plastično izolacijo, ki vsebujejo bakren ali aluminijast vodnik in v katerih so vlakna v kovinskih modulih. Po drugi strani pa je tarifna številka 9001 namenjena za optična vlakna in snope optičnih vlaken ter za kable iz optičnih vlaken, razen tistih iz tarifne številke 8544. Poimenovanje izdelka iz argentinske tarifne oznake 9001 10 20 se glasi „snopi optičnih vlaken in kabli iz optičnih vlaken“. Trditev je bila zato zavrnjena.

| (327) | Skupina FTT je trdila tudi, da podatki, ki jih je Komisija uporabila za izračun referenčne vrednosti za optična vlakna, vključujejo barvana in nebarvana vlakna, in Komisijo pozvala, naj od referenčne vrednosti odšteje stroške obarvanja vlaken. |
| --- | --- |

(327)

Skupina FTT je trdila tudi, da podatki, ki jih je Komisija uporabila za izračun referenčne vrednosti za optična vlakna, vključujejo barvana in nebarvana vlakna, in Komisijo pozvala, naj od referenčne vrednosti odšteje stroške obarvanja vlaken.

| (328) | Komisija je ugotovila, da dokazov, ki jih je družba FTT predložila le v zaupni različici svoje predložitve, ni mogoče ustrezno oceniti, saj gre le za izvleček določenega sklopa podatkov. Kljub temu je Komisija opozorila, da izračun referenčnih vrednosti temelji na lahko dostopnih podatkih in da izvleček informacij, ki jih je v zvezi s tem zagotovila družba FTT, očitno ni takoj dostopen. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(328)

Komisija je ugotovila, da dokazov, ki jih je družba FTT predložila le v zaupni različici svoje predložitve, ni mogoče ustrezno oceniti, saj gre le za izvleček določenega sklopa podatkov. Kljub temu je Komisija opozorila, da izračun referenčnih vrednosti temelji na lahko dostopnih podatkih in da izvleček informacij, ki jih je v zvezi s tem zagotovila družba FTT, očitno ni takoj dostopen. Trditev je bila zato zavrnjena.

| (329) | Skupina ZTT je trdila, da bi bilo treba za računsko določitev referenčne vrednosti za surovino „gel za kable“ od štirih oznak blaga, ki jih uporablja Komisija, tj. 4002 99 10, 4002 99 20, 4002 99 30 in 4002 99 90, uporabiti samo 4002 99 90. Skupina ZTT je predložila dokaze, da se druge tri oznake blaga niso uporabljale za proizvodnjo zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(329)

Skupina ZTT je trdila, da bi bilo treba za računsko določitev referenčne vrednosti za surovino „gel za kable“ od štirih oznak blaga, ki jih uporablja Komisija, tj. 4002 99 10, 4002 99 20, 4002 99 30 in 4002 99 90, uporabiti samo 4002 99 90. Skupina ZTT je predložila dokaze, da se druge tri oznake blaga niso uporabljale za proizvodnjo zadevnega izdelka.

| (330) | Ta trditev je bila utemeljena, zato je Komisija ustrezno spremenila referenčno vrednost za gel za kable. |
| --- | --- |

(330)

Ta trditev je bila utemeljena, zato je Komisija ustrezno spremenila referenčno vrednost za gel za kable.

| (331) | Skupina ZTT je trdila tudi, da tarifna oznaka za surovino „aluminijaste palice“ ni pravilna, saj se v skladu z argentinsko nomenklaturo nanaša na votle aluminijaste polizdelke in druge profile, ne na palice, ki se ne uporabljajo za proizvodnjo zadevnega izdelka, zato bi morala Komisija določiti drugo oznako. Skupina ZTT ni predlagala druge alternativne tarifne oznake. |
| --- | --- |

(331)

Skupina ZTT je trdila tudi, da tarifna oznaka za surovino „aluminijaste palice“ ni pravilna, saj se v skladu z argentinsko nomenklaturo nanaša na votle aluminijaste polizdelke in druge profile, ne na palice, ki se ne uporabljajo za proizvodnjo zadevnega izdelka, zato bi morala Komisija določiti drugo oznako. Skupina ZTT ni predlagala druge alternativne tarifne oznake.

| (332) | Komisija je potrdila, da argentinska koda zajema votle aluminijaste polizdelke in druge profile, ne pa palic. Po nadaljnji analizi se je Komisija odločila, da bo spremenila oznako in namesto tega uporabila oznako HS 7605 21, ki se nanaša na aluminijasto žico iz aluminijevih zlitin, ki se uporablja za proizvodnjo jeklene žice, prevlečene z aluminijem, za optične ozemljitvene kable (133). |
| --- | --- |

(332)

Komisija je potrdila, da argentinska koda zajema votle aluminijaste polizdelke in druge profile, ne pa palic. Po nadaljnji analizi se je Komisija odločila, da bo spremenila oznako in namesto tega uporabila oznako HS 7605 21, ki se nanaša na aluminijasto žico iz aluminijevih zlitin, ki se uporablja za proizvodnjo jeklene žice, prevlečene z aluminijem, za optične ozemljitvene kable (133).

133

| (333) | Skupina ZTT je trdila tudi, da za proizvodnjo kablov iz optičnih vlaken ne uporablja preje iz steklenih vlaken, temveč rovinge iz steklenih vlaken, zato bi bila pravilna oznaka HS 7019 12. Skupina ZTT je navedla, da je odločilni dejavnik za razlikovanje med prejami in rovingi to, ali so filamenti spleteni ali ne. Skupina ZTT je trdila, da uporabljeni filamenti niso bili spleteni, zato je pravilna oznaka HS za rovinge, tj. 7019 12. |
| --- | --- |

(333)

Skupina ZTT je trdila tudi, da za proizvodnjo kablov iz optičnih vlaken ne uporablja preje iz steklenih vlaken, temveč rovinge iz steklenih vlaken, zato bi bila pravilna oznaka HS 7019 12. Skupina ZTT je navedla, da je odločilni dejavnik za razlikovanje med prejami in rovingi to, ali so filamenti spleteni ali ne. Skupina ZTT je trdila, da uporabljeni filamenti niso bili spleteni, zato je pravilna oznaka HS za rovinge, tj. 7019 12.

| (334) | Komisija se s to trditvijo ni strinjala. Oznaka HS 7019 12 se nanaša na rovinge iz steklenih vlaken, ki so surovine za proizvodnjo prej iz steklenih vlaken. Poleg tega so proizvajalci Unije potrdili, da so rovingi iz steklenih vlaken surovine, ki jih uporabljajo dobavitelji steklenih prej in s steklom ojačanih palic v industriji kablov iz optičnih vlaken. Zato je pravilna oznaka HS 7019 19. |
| --- | --- |

(334)

Komisija se s to trditvijo ni strinjala. Oznaka HS 7019 12 se nanaša na rovinge iz steklenih vlaken, ki so surovine za proizvodnjo prej iz steklenih vlaken. Poleg tega so proizvajalci Unije potrdili, da so rovingi iz steklenih vlaken surovine, ki jih uporabljajo dobavitelji steklenih prej in s steklom ojačanih palic v industriji kablov iz optičnih vlaken. Zato je pravilna oznaka HS 7019 19.

| (335) | Skupina FTT je navedla, da je Komisija napačno vključila proizvodni dejavnik „voda“ v „potrošni material“, medtem ko ta proizvodni dejavnik ni bil neposredni strošek surovin, temveč neposredni strošek. |
| --- | --- |

(335)

Skupina FTT je navedla, da je Komisija napačno vključila proizvodni dejavnik „voda“ v „potrošni material“, medtem ko ta proizvodni dejavnik ni bil neposredni strošek surovin, temveč neposredni strošek.

| (336) | Komisija je vključila proizvodni dejavnik „voda“ v potrošni material, saj je predstavljal manj kot 0,05 % skupnih neposrednih stroškov, zato je bil njegov vpliv na stopnjo dampinga zanemarljiv. |
| --- | --- |

(336)

Komisija je vključila proizvodni dejavnik „voda“ v potrošni material, saj je predstavljal manj kot 0,05 % skupnih neposrednih stroškov, zato je bil njegov vpliv na stopnjo dampinga zanemarljiv.

| (337) | Skupina FTT je trdila, da bi morala Komisija računsko določiti referenčno vrednost za vsak proizvodni dejavnik, saj je ugotovila, da so bili vsi proizvodni dejavniki izkrivljeni. Zato je trdila, da Komisija ne bi smela združiti več proizvodnih dejavnikov v potrošni material in uporabiti metodologije izračuna, ki je pojasnjena v uvodni izjavi 320, saj bi to izkrivilo podatke. Skupina FTT je Komisijo pozvala, naj za te proizvodne dejavnike uporabi podatke, ki jih je sporočila sama . Skupina ZTT se prav tako ni strinjala z metodologijo Komisije v zvezi s potrošnim materialom in je trdila, da bi morala Komisija izračunati referenčno vrednost za potrošni material ločeno od drugih vložkov. |
| --- | --- |

(337)

Skupina FTT je trdila, da bi morala Komisija računsko določiti referenčno vrednost za vsak proizvodni dejavnik, saj je ugotovila, da so bili vsi proizvodni dejavniki izkrivljeni. Zato je trdila, da Komisija ne bi smela združiti več proizvodnih dejavnikov v potrošni material in uporabiti metodologije izračuna, ki je pojasnjena v uvodni izjavi 320, saj bi to izkrivilo podatke. Skupina FTT je Komisijo pozvala, naj za te proizvodne dejavnike uporabi podatke, ki jih je sporočila sama . Skupina ZTT se prav tako ni strinjala z metodologijo Komisije v zvezi s potrošnim materialom in je trdila, da bi morala Komisija izračunati referenčno vrednost za potrošni material ločeno od drugih vložkov.

| (338) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 320, je Komisija zaradi velikega števila proizvodnih dejavnikov (na primer več kot 60 proizvodnih dejavnikov za družbo FTT) več dejavnikov proizvodnje (približno 30 dejavnikov proizvodnje za družbo FTT), ki so predstavljali zanemarljiv delež skupnih stroškov surovin v obdobju preiskave (približno 4 % za družbo FTT), vključila v potrošni material. Komisija je menila, da bi nabava vseh teh proizvodnih dejavnikov pomenila znatno upravno breme, tudi ob upoštevanju, da za nekatere od njih uvozne vrednosti v reprezentativno državo niso reprezentativne, medtem ko se je vpliv na izračun normalne vrednosti, katere del predstavljajo ti proizvodni dejavniki, štel za zelo omejenega. Komisija je zato uporabila svojo standardno metodologijo za izračun neizkrivljene vrednosti potrošnega materiala, tj. z izračunom deleža potrošnega materiala v skupnih stroških surovin, in ga uporabila za ponovni izračun stroškov surovin ob uporabi določenih neizkrivljenih cen. Šteje se, da bi ta metodologija, ki se nanaša na tako majhen delež proizvodnih stroškov in še manjši delež izračunov normalne vrednosti, privedla do zelo podobnih rezultatov kot metodologija, ki temelji na nabavi vsakega proizvodnega dejavnika. V vsakem primeru bi lahko ta metodologija pomenila zelo ugoden rezultat za proizvajalce izvoznike, če bi bila osnovna dejanska vrednost vložkov višja od tiste, ki je bila izračunana kot delež skupnih stroškov surovin. Nobena zainteresirana stran ni predložila dokazov, da bi pristop, ki ga je uporabila Komisija, privedel do manj ugodnega rezultata. Poleg tega je Komisija opozorila, da so bila v oddelku 3.1.1 zgoraj ugotovljena znatna izkrivljanja. V navedenem primeru se v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe domači stroški lahko uporabijo, vendar le, če se na podlagi točnih in ustreznih dokazov zanesljivo ugotovi, da niso izkrivljeni. Proizvajalci izvozniki niso predložili nobenih takih dokazov v zvezi s proizvodnimi dejavniki, združenimi v potrošni material, pa tudi Komisija jih ni našla. Zato Komisija ne more uporabiti podatkov, ki jih je sporočila skupina FTT. Komisija meni, da je njena metodologija za izračun neizkrivljene vrednosti za potrošni material primerna, saj ni na voljo boljših informacij. Skupina ZTT prav tako ni poskušala predložiti referenčne vrednosti, izračunane z uporabo uvoznih vrednosti GTA v reprezentativno državo, niti ni predlagala alternativne neizkrivljene referenčne vrednosti za potrošni material. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(338)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 320, je Komisija zaradi velikega števila proizvodnih dejavnikov (na primer več kot 60 proizvodnih dejavnikov za družbo FTT) več dejavnikov proizvodnje (približno 30 dejavnikov proizvodnje za družbo FTT), ki so predstavljali zanemarljiv delež skupnih stroškov surovin v obdobju preiskave (približno 4 % za družbo FTT), vključila v potrošni material. Komisija je menila, da bi nabava vseh teh proizvodnih dejavnikov pomenila znatno upravno breme, tudi ob upoštevanju, da za nekatere od njih uvozne vrednosti v reprezentativno državo niso reprezentativne, medtem ko se je vpliv na izračun normalne vrednosti, katere del predstavljajo ti proizvodni dejavniki, štel za zelo omejenega. Komisija je zato uporabila svojo standardno metodologijo za izračun neizkrivljene vrednosti potrošnega materiala, tj. z izračunom deleža potrošnega materiala v skupnih stroških surovin, in ga uporabila za ponovni izračun stroškov surovin ob uporabi določenih neizkrivljenih cen. Šteje se, da bi ta metodologija, ki se nanaša na tako majhen delež proizvodnih stroškov in še manjši delež izračunov normalne vrednosti, privedla do zelo podobnih rezultatov kot metodologija, ki temelji na nabavi vsakega proizvodnega dejavnika. V vsakem primeru bi lahko ta metodologija pomenila zelo ugoden rezultat za proizvajalce izvoznike, če bi bila osnovna dejanska vrednost vložkov višja od tiste, ki je bila izračunana kot delež skupnih stroškov surovin. Nobena zainteresirana stran ni predložila dokazov, da bi pristop, ki ga je uporabila Komisija, privedel do manj ugodnega rezultata. Poleg tega je Komisija opozorila, da so bila v oddelku 3.1.1 zgoraj ugotovljena znatna izkrivljanja. V navedenem primeru se v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe domači stroški lahko uporabijo, vendar le, če se na podlagi točnih in ustreznih dokazov zanesljivo ugotovi, da niso izkrivljeni. Proizvajalci izvozniki niso predložili nobenih takih dokazov v zvezi s proizvodnimi dejavniki, združenimi v potrošni material, pa tudi Komisija jih ni našla. Zato Komisija ne more uporabiti podatkov, ki jih je sporočila skupina FTT. Komisija meni, da je njena metodologija za izračun neizkrivljene vrednosti za potrošni material primerna, saj ni na voljo boljših informacij. Skupina ZTT prav tako ni poskušala predložiti referenčne vrednosti, izračunane z uporabo uvoznih vrednosti GTA v reprezentativno državo, niti ni predlagala alternativne neizkrivljene referenčne vrednosti za potrošni material. Trditev je bila zato zavrnjena.

| (339) | Skupina ZTT je trdila, da se šestih stranskih proizvodov oziroma odpadkov, ki so bili sporočeni kot proizvodni dejavniki, ne bi smelo vključiti v potrošni material, Komisija pa bi morala za vsakega od njih določiti referenčno vrednost. |
| --- | --- |

(339)

Skupina ZTT je trdila, da se šestih stranskih proizvodov oziroma odpadkov, ki so bili sporočeni kot proizvodni dejavniki, ne bi smelo vključiti v potrošni material, Komisija pa bi morala za vsakega od njih določiti referenčno vrednost.

| (340) | Komisija se s to trditvijo ni strinjala. Kot je bilo pojasnjeno v uvodni izjavi 320, je Komisija zaradi izjemno velikega števila proizvodnih dejavnikov, ki so jih uporabljali proizvajalci izvozniki, več proizvodnih dejavnikov, katerih dejanski stroški, nastali sodelujočim proizvajalcem izvoznikom, so pomenili zanemarljiv delež celotnih stroškov surovin, vključila v potrošni material. Šest stranskih proizvodov/odpadkov, ki jih je sporočila skupina ZTT, je, odvisno od posameznega stranskega proizvoda/odpadka, predstavljalo manj kot 0,005 % do manj kot 0,050 % skupnih neposrednih stroškov in skupaj manj kot 0,10 % skupnih neposrednih stroškov. Zato je bil njihov morebitni vpliv na normalno vrednost neznaten in v zvezi s tem so relevantni premisleki, povzeti v uvodni izjavi 338. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(340)

Komisija se s to trditvijo ni strinjala. Kot je bilo pojasnjeno v uvodni izjavi 320, je Komisija zaradi izjemno velikega števila proizvodnih dejavnikov, ki so jih uporabljali proizvajalci izvozniki, več proizvodnih dejavnikov, katerih dejanski stroški, nastali sodelujočim proizvajalcem izvoznikom, so pomenili zanemarljiv delež celotnih stroškov surovin, vključila v potrošni material. Šest stranskih proizvodov/odpadkov, ki jih je sporočila skupina ZTT, je, odvisno od posameznega stranskega proizvoda/odpadka, predstavljalo manj kot 0,005 % do manj kot 0,050 % skupnih neposrednih stroškov in skupaj manj kot 0,10 % skupnih neposrednih stroškov. Zato je bil njihov morebitni vpliv na normalno vrednost neznaten in v zvezi s tem so relevantni premisleki, povzeti v uvodni izjavi 338. Trditev je bila zato zavrnjena.

| (341) | Skupina FTT je navedla, da Komisija z uporabo vrednosti CIF za oblikovanje referenčnih vrednosti, ki vključujejo prevozne stroške zunaj Argentine, pristojbine za čezmorski prevoz in zavarovanje, izniči morebitno primerjalno prednost, ki jo imajo proizvajalci zaradi razpoložljivosti nekaterih surovin na svojem domačem trgu. |
| --- | --- |

(341)

Skupina FTT je navedla, da Komisija z uporabo vrednosti CIF za oblikovanje referenčnih vrednosti, ki vključujejo prevozne stroške zunaj Argentine, pristojbine za čezmorski prevoz in zavarovanje, izniči morebitno primerjalno prednost, ki jo imajo proizvajalci zaradi razpoložljivosti nekaterih surovin na svojem domačem trgu.

| (342) | Člen 2(6a)(a) osnovne uredbe določa uporabo ustreznih podatkov v primerni reprezentativni državi „pod pogojem, da so relevantni podatki o stroških na voljo takoj“. Komisiji v spisu niso bili na voljo podatki o domačih cenah v morebitnih reprezentativnih državah. Nasprotno pa so podatki o uvoznih cenah takoj dostopni, Komisija pa kot vir teh podatkov uporablja GTA. Ta stran tudi ni predložila morebitnih ustreznih podatkov reprezentativne države, ki bi se lahko uporabili v preiskavi. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(342)

Člen 2(6a)(a) osnovne uredbe določa uporabo ustreznih podatkov v primerni reprezentativni državi „pod pogojem, da so relevantni podatki o stroških na voljo takoj“. Komisiji v spisu niso bili na voljo podatki o domačih cenah v morebitnih reprezentativnih državah. Nasprotno pa so podatki o uvoznih cenah takoj dostopni, Komisija pa kot vir teh podatkov uporablja GTA. Ta stran tudi ni predložila morebitnih ustreznih podatkov reprezentativne države, ki bi se lahko uporabili v preiskavi. Trditev je bila zato zavrnjena.

| (343) | Skupina ZTT se prav tako ni strinjala z metodologijo Komisije za izračun neizkrivljenih stroškov prevoza surovin, ki je pojasnjena v uvodni izjavi 322. Skupina ZTT je trdila, da bi morala Komisija za vsako surovino posebej izračunati stroške prevoza. Dodano je bilo tudi, da se stroški prevoza za različne proizvodne dejavnike lahko bistveno razlikujejo. |
| --- | --- |

(343)

Skupina ZTT se prav tako ni strinjala z metodologijo Komisije za izračun neizkrivljenih stroškov prevoza surovin, ki je pojasnjena v uvodni izjavi 322. Skupina ZTT je trdila, da bi morala Komisija za vsako surovino posebej izračunati stroške prevoza. Dodano je bilo tudi, da se stroški prevoza za različne proizvodne dejavnike lahko bistveno razlikujejo.

| (344) | Komisija ugotavlja, da skupina ZTT ni predlagala, na kakšen način bi morala Komisija ločeno izračunati stroške prevoza za vsako surovino. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 322, je Komisija menila, da bi se lahko v okviru te preiskave razmerje med surovino proizvajalca izvoznika in sporočenimi stroški prevoza smiselno uporabilo kot kazalnik za oceno neizkrivljenih stroškov surovin, ko so dostavljene v tovarno družbe. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(344)

Komisija ugotavlja, da skupina ZTT ni predlagala, na kakšen način bi morala Komisija ločeno izračunati stroške prevoza za vsako surovino. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 322, je Komisija menila, da bi se lahko v okviru te preiskave razmerje med surovino proizvajalca izvoznika in sporočenimi stroški prevoza smiselno uporabilo kot kazalnik za oceno neizkrivljenih stroškov surovin, ko so dostavljene v tovarno družbe. Trditev je bila zato zavrnjena.

3.4.1.1   Delo

Delo

| (345) | Komisija je za določitev plač v Argentini uporabila statistične podatke MOD. Statistični podatki MOD zagotavljajo informacije o povprečnih stroških dela za leto 2018 za več poklicev. Vendar povprečni stroški dela za proizvodni sektor niso bili na voljo. Zato je Komisija za določitev referenčne vrednosti za stroške dela uporabila statistične podatke MOD o skupnih povprečnih stroških dela skupaj s takoj dostopnimi informacijami o dodatnih stroških dela (kot so davki), ki jih ima delodajalec v Argentini (134). Komisija je uporabila tudi indeks (135) za prilagoditev podatkov za leto 2018 glede na inflacijo. |
| --- | --- |

(345)

Komisija je za določitev plač v Argentini uporabila statistične podatke MOD. Statistični podatki MOD zagotavljajo informacije o povprečnih stroških dela za leto 2018 za več poklicev. Vendar povprečni stroški dela za proizvodni sektor niso bili na voljo. Zato je Komisija za določitev referenčne vrednosti za stroške dela uporabila statistične podatke MOD o skupnih povprečnih stroških dela skupaj s takoj dostopnimi informacijami o dodatnih stroških dela (kot so davki), ki jih ima delodajalec v Argentini (134). Komisija je uporabila tudi indeks (135) za prilagoditev podatkov za leto 2018 glede na inflacijo.

134

135

| (346) | Skupina ZTT je v svojih pripombah na končno razkritje trdila, da bi morala Komisija uporabiti stroške dela „upravljavcev strojev in naprav ter sestavljavcev“, saj so bili najbolj podobni delovni sili v industriji kablov iz optičnih vlaken. |
| --- | --- |

(346)

Skupina ZTT je v svojih pripombah na končno razkritje trdila, da bi morala Komisija uporabiti stroške dela „upravljavcev strojev in naprav ter sestavljavcev“, saj so bili najbolj podobni delovni sili v industriji kablov iz optičnih vlaken.

| (347) | Komisija se s to trditvijo ni strinjala. Skupina ZTT ni predložila dokazov, iz katerih bi bilo razvidno, da je večina zaposlenih v skupini ZTT upravljavcev strojev in naprav ter sestavljavcev. Ker je industrija kablov iz optičnih vlaken visokotehnološka industrija, proizvajalci kablov iz optičnih vlaken zaposlujejo številne inženirje in tehnike, ki jih MOD uvršča v kategorijo „strokovnjaki“, ter informacijske in komunikacijske tehnike, ki jih MOD uvršča v kategorijo „tehniki in strokovni sodelavci“. Povprečni stroški dela za te tri poklice so več kot 20 % višji od vrednosti skupnih stroškov dela, ki jih je Komisija uporabila za izračun referenčne vrednosti za delo. Ker Komisija nima na voljo razčlenitve po deležu števila zaposlenih v teh glavnih kategorijah glede na skupno število zaposlenih, se ji zdi primerno uporabiti povprečne stroške dela, ki jih zagotavlja MOD. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(347)

Komisija se s to trditvijo ni strinjala. Skupina ZTT ni predložila dokazov, iz katerih bi bilo razvidno, da je večina zaposlenih v skupini ZTT upravljavcev strojev in naprav ter sestavljavcev. Ker je industrija kablov iz optičnih vlaken visokotehnološka industrija, proizvajalci kablov iz optičnih vlaken zaposlujejo številne inženirje in tehnike, ki jih MOD uvršča v kategorijo „strokovnjaki“, ter informacijske in komunikacijske tehnike, ki jih MOD uvršča v kategorijo „tehniki in strokovni sodelavci“. Povprečni stroški dela za te tri poklice so več kot 20 % višji od vrednosti skupnih stroškov dela, ki jih je Komisija uporabila za izračun referenčne vrednosti za delo. Ker Komisija nima na voljo razčlenitve po deležu števila zaposlenih v teh glavnih kategorijah glede na skupno število zaposlenih, se ji zdi primerno uporabiti povprečne stroške dela, ki jih zagotavlja MOD. Trditev je bila zato zavrnjena.

3.4.1.2   Električna energija

Električna energija

| (348) | Ceno električne energije za družbe (industrijske uporabnike) v Argentini objavita distributerja električne energije Edenor in Edesur (136) v obdobju preiskave. Informacije omogočajo opredelitev cene električne energije, ki jo plačujejo industrijski uporabniki (tarifa T3). Zagotavljajo tudi podrobnosti o cenah, ki jih plačujejo industrijski uporabniki, ki so se odločili za diferencirane tarife, ki temeljijo na času dneva, ko se električna energija porablja, in uporabljeni napetosti. Komisija je te tarife uporabila za izračun. |
| --- | --- |

(348)

Ceno električne energije za družbe (industrijske uporabnike) v Argentini objavita distributerja električne energije Edenor in Edesur (136) v obdobju preiskave. Informacije omogočajo opredelitev cene električne energije, ki jo plačujejo industrijski uporabniki (tarifa T3). Zagotavljajo tudi podrobnosti o cenah, ki jih plačujejo industrijski uporabniki, ki so se odločili za diferencirane tarife, ki temeljijo na času dneva, ko se električna energija porablja, in uporabljeni napetosti. Komisija je te tarife uporabila za izračun.

136

| (349) | Po dokončnem razkritju je skupina ZTT trdila, da je prišlo do napake v formuli za izračun referenčne vrednosti za električno energijo. |
| --- | --- |

(349)

Po dokončnem razkritju je skupina ZTT trdila, da je prišlo do napake v formuli za izračun referenčne vrednosti za električno energijo.

| (350) | Komisija je to napako popravila, njen učinek pa je bil majhen. |
| --- | --- |

(350)

Komisija je to napako popravila, njen učinek pa je bil majhen.

3.4.2   Režijski stroški proizvodnje, PSA-stroški in dobiček

Režijski stroški proizvodnje, PSA-stroški in dobiček

| (351) | V skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe „[r]ačunsko določena normalna vrednost vključuje neizkrivljen in razumen znesek za upravne, prodajne in splošne stroške ter za dobiček“. Poleg tega je treba določiti vrednost režijskih stroškov proizvodnje, da bi se zajeli stroški, ki niso vključeni v zgoraj navedene proizvodne dejavnike. |
| --- | --- |

(351)

V skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe „[r]ačunsko določena normalna vrednost vključuje neizkrivljen in razumen znesek za upravne, prodajne in splošne stroške ter za dobiček“. Poleg tega je treba določiti vrednost režijskih stroškov proizvodnje, da bi se zajeli stroški, ki niso vključeni v zgoraj navedene proizvodne dejavnike.

| (352) | Režijski stroški proizvodnje, ki so jih imeli sodelujoči proizvajalci izvozniki, so bili izraženi kot delež stroškov proizvodnje, ki so jih dejansko imeli proizvajalci izvozniki. Ta delež je bil uporabljen pri neizkrivljenih stroških proizvodnje. |
| --- | --- |

(352)

Režijski stroški proizvodnje, ki so jih imeli sodelujoči proizvajalci izvozniki, so bili izraženi kot delež stroškov proizvodnje, ki so jih dejansko imeli proizvajalci izvozniki. Ta delež je bil uporabljen pri neizkrivljenih stroških proizvodnje.

| (353) | Komisija je za določitev neizkrivljenega in razumnega zneska PSA-stroškov in dobička uporabila finančne podatke družbe Prysmian Energia Cables y Sistemas de Argentina S.A. za leto 2019, kot so bili povzeti iz podatkovne zbirke Dun & Bradstreet (D&B) (137). Te podatke je dala na voljo zainteresiranim stranem v drugem obvestilu. |
| --- | --- |

(353)

Komisija je za določitev neizkrivljenega in razumnega zneska PSA-stroškov in dobička uporabila finančne podatke družbe Prysmian Energia Cables y Sistemas de Argentina S.A. za leto 2019, kot so bili povzeti iz podatkovne zbirke Dun & Bradstreet (D&B) (137). Te podatke je dala na voljo zainteresiranim stranem v drugem obvestilu.

137

| (354) | Skupina FTT se v svojih pripombah glede končnega razkritja ni strinjala z metodologijo izračuna, uporabljeno za režijske stroške, pojasnjene v uvodni izjavi 352, in je trdila, da je Komisija uporabila „izkrivljene podatke“ za ponovni izračun „izkrivljenih“ vrednosti, kar je v nasprotju s pravnimi načeli in prakso Komisije, ter Komisijo pozvala, naj ohrani prvotne podatke, ki jih je sporočila skupina FTT. Skupina ZTT se prav tako ni strinjala z metodologijo Komisije v zvezi z režijskimi stroški in je Komisiji predlagala, naj za to oblikuje referenčno vrednost ločeno od drugih vložkov. |
| --- | --- |

(354)

Skupina FTT se v svojih pripombah glede končnega razkritja ni strinjala z metodologijo izračuna, uporabljeno za režijske stroške, pojasnjene v uvodni izjavi 352, in je trdila, da je Komisija uporabila „izkrivljene podatke“ za ponovni izračun „izkrivljenih“ vrednosti, kar je v nasprotju s pravnimi načeli in prakso Komisije, ter Komisijo pozvala, naj ohrani prvotne podatke, ki jih je sporočila skupina FTT. Skupina ZTT se prav tako ni strinjala z metodologijo Komisije v zvezi z režijskimi stroški in je Komisiji predlagala, naj za to oblikuje referenčno vrednost ločeno od drugih vložkov.

| (355) | Komisija je ugotovila, da podatki o režijskih stroških niso bili takoj dostopni ločeno v računovodskih izkazih proizvajalca v reprezentativni državi. Poleg tega se, ko se ugotovijo znatna izkrivljanja, v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe lahko uporabijo domači stroški, vendar le, če se na podlagi točnih in ustreznih dokazov zanesljivo ugotovi, da niso izkrivljeni. Proizvajalci izvozniki niso predložili nobenih takih dokazov v zvezi z režijskimi stroški, pa tudi Komisija jih ni našla. Trditev je bila zato zavrnjena. Komisija je menila, da je njena metodologija za izračun neizkrivljene vrednosti za režijske stroške primerna, saj ni bilo na voljo boljših informacij. Skupina ZTT prav tako ni predlagala alternativne neizkrivljene referenčne vrednosti za režijske stroške. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(355)

Komisija je ugotovila, da podatki o režijskih stroških niso bili takoj dostopni ločeno v računovodskih izkazih proizvajalca v reprezentativni državi. Poleg tega se, ko se ugotovijo znatna izkrivljanja, v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe lahko uporabijo domači stroški, vendar le, če se na podlagi točnih in ustreznih dokazov zanesljivo ugotovi, da niso izkrivljeni. Proizvajalci izvozniki niso predložili nobenih takih dokazov v zvezi z režijskimi stroški, pa tudi Komisija jih ni našla. Trditev je bila zato zavrnjena. Komisija je menila, da je njena metodologija za izračun neizkrivljene vrednosti za režijske stroške primerna, saj ni bilo na voljo boljših informacij. Skupina ZTT prav tako ni predlagala alternativne neizkrivljene referenčne vrednosti za režijske stroške. Trditev je bila zato zavrnjena.

| (356) | Skupina ZTT je v svojih pripombah na končno razkritje trdila, da se njeni lastni PSA-stroški in dobiček ne bi smeli izključiti iz obravnave, saj Komisija ni dokazala, da so bili izkrivljeni. |
| --- | --- |

(356)

Skupina ZTT je v svojih pripombah na končno razkritje trdila, da se njeni lastni PSA-stroški in dobiček ne bi smeli izključiti iz obravnave, saj Komisija ni dokazala, da so bili izkrivljeni.

| (357) | Komisija se s to trditvijo ni strinjala. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 142, je Komisija sklenila, da v tem primeru ni bilo primerno uporabiti domačih cen in stroškov za določitev normalne vrednosti. Zato v tem primeru, kot je navedeno v uvodni izjavi 158, Komisiji ni treba dokazati, da dejanski PSA-stroški proizvajalcev izvoznikov niso bili izkrivljeni. |
| --- | --- |

(357)

Komisija se s to trditvijo ni strinjala. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 142, je Komisija sklenila, da v tem primeru ni bilo primerno uporabiti domačih cen in stroškov za določitev normalne vrednosti. Zato v tem primeru, kot je navedeno v uvodni izjavi 158, Komisiji ni treba dokazati, da dejanski PSA-stroški proizvajalcev izvoznikov niso bili izkrivljeni.

3.4.3   Izračun

Izračun

| (358) | Na podlagi tega je Komisija v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe računsko določila normalno vrednost glede na vrsto izdelka na podlagi franko tovarna. |
| --- | --- |

(358)

Na podlagi tega je Komisija v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe računsko določila normalno vrednost glede na vrsto izdelka na podlagi franko tovarna.

| (359) | Prvič, določila je neizkrivljene stroške proizvodnje (kar zajema porabo surovin, dela in energije). Za dejansko porabo posameznih proizvodnih dejavnikov vzorčenih proizvajalcev izvoznikov je uporabila neizkrivljene stroške na enoto. Faktorje uporabe je pomnožila z neizkrivljenimi stroški na enoto, ugotovljenimi v reprezentativni državi, kot je opisano v uvodni izjavi 318. |
| --- | --- |

(359)

Prvič, določila je neizkrivljene stroške proizvodnje (kar zajema porabo surovin, dela in energije). Za dejansko porabo posameznih proizvodnih dejavnikov vzorčenih proizvajalcev izvoznikov je uporabila neizkrivljene stroške na enoto. Faktorje uporabe je pomnožila z neizkrivljenimi stroški na enoto, ugotovljenimi v reprezentativni državi, kot je opisano v uvodni izjavi 318.

| (360) | Drugič, da bi Komisija določila neizkrivljene stroške proizvodnje, je prištela režijske stroške proizvodnje. Režijski stroški proizvodnje, ki so jih imeli sodelujoči proizvajalci izvozniki, so se zvišali za stroške surovin in potrošnega blaga iz uvodne izjave 317, nato pa so bili izraženi kot delež proizvodnih stroškov, ki jih je dejansko imel vsak od proizvajalcev izvoznikov. Ta delež je bil uporabljen pri neizkrivljenih stroških proizvodnje. |
| --- | --- |

(360)

Drugič, da bi Komisija določila neizkrivljene stroške proizvodnje, je prištela režijske stroške proizvodnje. Režijski stroški proizvodnje, ki so jih imeli sodelujoči proizvajalci izvozniki, so se zvišali za stroške surovin in potrošnega blaga iz uvodne izjave 317, nato pa so bili izraženi kot delež proizvodnih stroškov, ki jih je dejansko imel vsak od proizvajalcev izvoznikov. Ta delež je bil uporabljen pri neizkrivljenih stroških proizvodnje.

| (361) | Ko so bili neizkrivljeni stroški proizvodnje določeni, je Komisija uporabila PSA-stroške in dobiček, kot so navedeni v uvodnih izjavah 351 do 353. Določeni so bili na podlagi računovodskih izkazov družbe Prysmian Energia Cables y Sistemas de Argentina S.A., kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 353. |
| --- | --- |

(361)

Ko so bili neizkrivljeni stroški proizvodnje določeni, je Komisija uporabila PSA-stroške in dobiček, kot so navedeni v uvodnih izjavah 351 do 353. Določeni so bili na podlagi računovodskih izkazov družbe Prysmian Energia Cables y Sistemas de Argentina S.A., kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 353.

| (362) | Komisija je za proizvodne stroške, določene v prejšnji uvodni izjavi, uporabila PSA-stroške in dobiček družbe Prysmian Energia Cables y Sistemas de Argentina S.A. PSA-stroški, ki so bili izraženi kot delež stroškov prodanega blaga in uporabljeni za neizkrivljene stroške proizvodnje, so znašali 15 %. Dobiček, izražen kot odstotek stroškov prodanega blaga in uporabljen za neizkrivljene stroške proizvodnje, je znašal 10,6 %. |
| --- | --- |

(362)

Komisija je za proizvodne stroške, določene v prejšnji uvodni izjavi, uporabila PSA-stroške in dobiček družbe Prysmian Energia Cables y Sistemas de Argentina S.A. PSA-stroški, ki so bili izraženi kot delež stroškov prodanega blaga in uporabljeni za neizkrivljene stroške proizvodnje, so znašali 15 %. Dobiček, izražen kot odstotek stroškov prodanega blaga in uporabljen za neizkrivljene stroške proizvodnje, je znašal 10,6 %.

| (363) | Na podlagi tega je Komisija v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe računsko določila normalno vrednost glede na vrsto izdelka na podlagi franko tovarna. |
| --- | --- |

(363)

Na podlagi tega je Komisija v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe računsko določila normalno vrednost glede na vrsto izdelka na podlagi franko tovarna.

3.5   Izvozna cena

Izvozna cena

| (364) | Vzorčena skupina proizvajalcev izvoznikov je v Unijo izvažala neposredno neodvisnim strankam ali prek povezanih družb, ki so delovale kot zastopniki, trgovci ali uvozniki. |
| --- | --- |

(364)

Vzorčena skupina proizvajalcev izvoznikov je v Unijo izvažala neposredno neodvisnim strankam ali prek povezanih družb, ki so delovale kot zastopniki, trgovci ali uvozniki.

| (365) | Izvozna cena za prodajo neposredno neodvisnim strankam v Uniji in prek povezanih trgovskih družb je bila cena, ki se je v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe dejansko plačala ali se plačuje za zadevni izdelek, ko se ta izvozi v Unijo. |
| --- | --- |

(365)

Izvozna cena za prodajo neposredno neodvisnim strankam v Uniji in prek povezanih trgovskih družb je bila cena, ki se je v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe dejansko plačala ali se plačuje za zadevni izdelek, ko se ta izvozi v Unijo.

| (366) | Izvozna cena za prodajo prek povezanih uvoznikov je bila v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe določena na osnovi cene, po kateri je bil uvoženi izdelek prvič preprodan neodvisnim strankam v Uniji. V tem primeru so bile prilagoditve cene izvedene za vse stroške, nastale med uvozom in preprodajo, vključno s PSA-stroški in razumnim dobičkom. |
| --- | --- |

(366)

Izvozna cena za prodajo prek povezanih uvoznikov je bila v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe določena na osnovi cene, po kateri je bil uvoženi izdelek prvič preprodan neodvisnim strankam v Uniji. V tem primeru so bile prilagoditve cene izvedene za vse stroške, nastale med uvozom in preprodajo, vključno s PSA-stroški in razumnim dobičkom.

| (367) | Tehtano povprečje dobička sodelujočih uvoznikov (glej uvodno izjavo 28) je bilo uporabljeno kot razumna stopnja dobička. Ta stopnja dobička znaša od 15 % do 25 %. |
| --- | --- |

(367)

Tehtano povprečje dobička sodelujočih uvoznikov (glej uvodno izjavo 28) je bilo uporabljeno kot razumna stopnja dobička. Ta stopnja dobička znaša od 15 % do 25 %.

| (368) | Skupini ZTT in FTT sta v svojih pripombah na končno razkritje trdili, da je prišlo do dvojnega štetja nekaterih popravkov, ki so bili odšteti tako od evidence prodaje kot tudi od prodajnih, splošnih in administrativnih stroškov. |
| --- | --- |

(368)

Skupini ZTT in FTT sta v svojih pripombah na končno razkritje trdili, da je prišlo do dvojnega štetja nekaterih popravkov, ki so bili odšteti tako od evidence prodaje kot tudi od prodajnih, splošnih in administrativnih stroškov.

| (369) | Ugotovljeno je bilo, da so te trditve upravičene, in Komisija je ustrezno popravila izvozno ceno. Podrobna ocena te trditve je bila predložena obema skupinama v posebnem razkritju, saj vsebuje zaupne informacije. |
| --- | --- |

(369)

Ugotovljeno je bilo, da so te trditve upravičene, in Komisija je ustrezno popravila izvozno ceno. Podrobna ocena te trditve je bila predložena obema skupinama v posebnem razkritju, saj vsebuje zaupne informacije.

| (370) | Skupina FTT je trdila, da Komisija od izvozne cene ne bi smela odšteti celotnega honorarja zastopnikov, ki je bil sestavljen iz štirih različnih vrst honorarjev, temveč le honorar izvoznega zastopnika. |
| --- | --- |

(370)

Skupina FTT je trdila, da Komisija od izvozne cene ne bi smela odšteti celotnega honorarja zastopnikov, ki je bil sestavljen iz štirih različnih vrst honorarjev, temveč le honorar izvoznega zastopnika.

| (371) | Komisija je skupino FTT pozvala, naj predloži dodatne informacije v zvezi s plačilom honorarja zastopnikov svojemu povezanemu zastopniku. Informacije, ki jih je predložila skupina FTT, so pokazale, da je skupina FTT svojemu povezanemu zastopniku dejansko plačala skupni znesek honorarja zastopnikov in ne le honorarja izvoznega zastopnika. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(371)

Komisija je skupino FTT pozvala, naj predloži dodatne informacije v zvezi s plačilom honorarja zastopnikov svojemu povezanemu zastopniku. Informacije, ki jih je predložila skupina FTT, so pokazale, da je skupina FTT svojemu povezanemu zastopniku dejansko plačala skupni znesek honorarja zastopnikov in ne le honorarja izvoznega zastopnika. Trditev je bila zato zavrnjena.

| (372) | Skupina FTT je trdila, da je Komisija uporabila napačen honorar zastopnikov za zadevni izdelek za leto 2020 in dvakrat odštela stroške čezmorskega prevoza in manipulativne stroške – enkrat kot nadomestilo v evidenci prodaje in enkrat kot del honorarja zastopnikov. |
| --- | --- |

(372)

Skupina FTT je trdila, da je Komisija uporabila napačen honorar zastopnikov za zadevni izdelek za leto 2020 in dvakrat odštela stroške čezmorskega prevoza in manipulativne stroške – enkrat kot nadomestilo v evidenci prodaje in enkrat kot del honorarja zastopnikov.

| (373) | Ugotovljeno je bilo, da so te trditve upravičene, zato so bile sprejete. Izračun izvozne cene je bil ustrezno prilagojen. |
| --- | --- |

(373)

Ugotovljeno je bilo, da so te trditve upravičene, zato so bile sprejete. Izračun izvozne cene je bil ustrezno prilagojen.

| (374) | Skupina FTT je trdila tudi, da Komisija pri računski določitvi izvozne cene za prodajo povezanega subjekta NW ne bi smela odšteti honorarja zastopnikov, ki se uporablja za prodajo skupine FTT, saj (1) med družbama NW in FTT in izvoznim zastopnikom FTT ni bilo sporazuma, (2) so se taki honorarji odražali v transakcijah med skupino FTT in njenim zastopnikom ter (3) so bile transakcije med družbama NW in FTT domače transakcije, izražene z vrednostjo računa DDV. |
| --- | --- |

(374)

Skupina FTT je trdila tudi, da Komisija pri računski določitvi izvozne cene za prodajo povezanega subjekta NW ne bi smela odšteti honorarja zastopnikov, ki se uporablja za prodajo skupine FTT, saj (1) med družbama NW in FTT in izvoznim zastopnikom FTT ni bilo sporazuma, (2) so se taki honorarji odražali v transakcijah med skupino FTT in njenim zastopnikom ter (3) so bile transakcije med družbama NW in FTT domače transakcije, izražene z vrednostjo računa DDV.

| (375) | Pogodba med skupino FTT in njenim povezanim zastopnikom ne določa, da se honorar zastopnikov uporablja samo za prodajo kablov iz optičnih vlaken, ki jih proizvaja skupina FTT. Ker skupina FTT izvaža tudi kable iz optičnih vlaken, ki jih proizvaja družba NW, bi bilo treba honorar zastopnikov odšteti za ves izvoz skupine FTT ne glede na proizvajalca. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(375)

Pogodba med skupino FTT in njenim povezanim zastopnikom ne določa, da se honorar zastopnikov uporablja samo za prodajo kablov iz optičnih vlaken, ki jih proizvaja skupina FTT. Ker skupina FTT izvaža tudi kable iz optičnih vlaken, ki jih proizvaja družba NW, bi bilo treba honorar zastopnikov odšteti za ves izvoz skupine FTT ne glede na proizvajalca. Trditev je bila zato zavrnjena.

| (376) | Skupina FTT je trdila tudi, da stopnja dobička nepovezanega uvoznika iz uvodne izjave 367 ni reprezentativna in je uvozniki običajno ne dosežejo. Skupina FTT je trdila tudi, da imajo uvozniki, ki jih je izbrala Komisija, drugačen obseg poslovanja kot povezani uvozniki, ki so del skupine FTT. |
| --- | --- |

(376)

Skupina FTT je trdila tudi, da stopnja dobička nepovezanega uvoznika iz uvodne izjave 367 ni reprezentativna in je uvozniki običajno ne dosežejo. Skupina FTT je trdila tudi, da imajo uvozniki, ki jih je izbrala Komisija, drugačen obseg poslovanja kot povezani uvozniki, ki so del skupine FTT.

| (377) | Najprej je treba opozoriti, da Komisija ni izbrala uvoznikov. Sodelovanje uvoznikov v protidampinški preiskavi je prostovoljno. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 28, je pet nepovezanih uvoznikov predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Komisija je vse sodelujoče uvoznike pozvala, naj predložijo izpolnjene vprašalnike. Kot je navedeno v uvodni izjavi 42, je Komisija navzkrižno preverila informacije, ki so jih predložili uvozniki. Poleg tega je, kot je navedeno v uvodni izjavi 367, uporabljena stopnja dobička tehtano povprečje dobička sodelujočih uvoznikov iz uvodne izjave 28, ki so lahko predložili podatke za obdobje preiskave. Zato je Komisija menila, da je ta stopnja dobička reprezentativna in točna. |
| --- | --- |

(377)

Najprej je treba opozoriti, da Komisija ni izbrala uvoznikov. Sodelovanje uvoznikov v protidampinški preiskavi je prostovoljno. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 28, je pet nepovezanih uvoznikov predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Komisija je vse sodelujoče uvoznike pozvala, naj predložijo izpolnjene vprašalnike. Kot je navedeno v uvodni izjavi 42, je Komisija navzkrižno preverila informacije, ki so jih predložili uvozniki. Poleg tega je, kot je navedeno v uvodni izjavi 367, uporabljena stopnja dobička tehtano povprečje dobička sodelujočih uvoznikov iz uvodne izjave 28, ki so lahko predložili podatke za obdobje preiskave. Zato je Komisija menila, da je ta stopnja dobička reprezentativna in točna.

3.5.1   Primerjava

Primerjava

| (378) | Komisija je normalno vrednost in izvozno ceno vzorčenih proizvajalcev izvoznikov primerjala na podlagi franko tovarna. |
| --- | --- |

(378)

Komisija je normalno vrednost in izvozno ceno vzorčenih proizvajalcev izvoznikov primerjala na podlagi franko tovarna.

| (379) | Kadar je Komisija to lahko upravičila s potrebo po zagotovitvi poštene primerjave, je v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe normalno vrednost in/ali izvozno ceno prilagodila za razlike, ki so vplivale na cene in njihovo primerljivost. Prilagoditve so bile izvedene za stroške prevoza, zavarovanja, manipulativne stroške, stroške natovarjanja, kreditne stroške, bančne stroške, druge uvozne dajatve, stroške pakiranja, honorarje zastopnikov, provizije in vračila provizij ob koncu leta. |
| --- | --- |

(379)

Kadar je Komisija to lahko upravičila s potrebo po zagotovitvi poštene primerjave, je v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe normalno vrednost in/ali izvozno ceno prilagodila za razlike, ki so vplivale na cene in njihovo primerljivost. Prilagoditve so bile izvedene za stroške prevoza, zavarovanja, manipulativne stroške, stroške natovarjanja, kreditne stroške, bančne stroške, druge uvozne dajatve, stroške pakiranja, honorarje zastopnikov, provizije in vračila provizij ob koncu leta.

| (380) | Prilagoditev na podlagi člena 2(10)(i) je bila opravljena tudi za prodajo prek povezanih trgovskih družb. Ugotovljeno je bilo, da so naloge trgovcev iz Kitajske ali Hongkonga podobne nalogam zastopnikov. Navedeni trgovci so iskali stranke in z njimi vzpostavljali stike. Odgovorni so bili za postopek prodaje, za svoje storitve pa so prejeli pribitek. Prilagoditev je vključevala PSA-stroške trgovskih družb in 10-odstotni dobiček. Ta stopnja dobička se je štela za konservativno oceno ustrezne stopnje dobičkonosnosti glede na visoke stopnje (običajno na ravni 20 %), ki so jih imeli v tem sektorju nepovezani uvozniki. |
| --- | --- |

(380)

Prilagoditev na podlagi člena 2(10)(i) je bila opravljena tudi za prodajo prek povezanih trgovskih družb. Ugotovljeno je bilo, da so naloge trgovcev iz Kitajske ali Hongkonga podobne nalogam zastopnikov. Navedeni trgovci so iskali stranke in z njimi vzpostavljali stike. Odgovorni so bili za postopek prodaje, za svoje storitve pa so prejeli pribitek. Prilagoditev je vključevala PSA-stroške trgovskih družb in 10-odstotni dobiček. Ta stopnja dobička se je štela za konservativno oceno ustrezne stopnje dobičkonosnosti glede na visoke stopnje (običajno na ravni 20 %), ki so jih imeli v tem sektorju nepovezani uvozniki.

| (381) | Skupina ZTT je trdila, da njene proizvodne in prodajne družbe tvorijo en sam gospodarski subjekt, kar zadeva izvoz kablov iz optičnih vlaken. |
| --- | --- |

(381)

Skupina ZTT je trdila, da njene proizvodne in prodajne družbe tvorijo en sam gospodarski subjekt, kar zadeva izvoz kablov iz optičnih vlaken.

| (382) | Komisija se s to trditvijo ni strinjala. Opozoriti je treba, da se je ta trditev nanašala izključno na zadevni izdelek in ne na vse izdelke, ki jih prodaja skupina ZTT. Kot je potrdilo Splošno sodišče (138), mora preiskava, ali povezana družba s proizvodnimi subjekti tvori en sam gospodarski subjekt, presegati prodajo zadevnega izdelka v Unijo. Zahteva se preiskava vloge proizvodnega subjekta in prodajnega subjekta za vse izdelke, ki jih skupina proizvaja ali prodaja. Preiskava, ki jo je opravila Komisija, je med drugim pokazala, da je prišlo do znatne neposredne prodaje in da ni bilo zadostnega gospodarskega nadzora. Ugotovljeno je bilo torej, da prodajnih družb skupine ZTT ni mogoče obravnavati, kot da delujejo le kot notranje prodajne službe. Nadaljnje podrobnosti ocene Komisije so bile skupini ZTT razkrite v njihovem posebnem razkritju, saj vključujejo zaupne poslovne informacije. Na podlagi te ocene je bila ta trditev zavrnjena. |
| --- | --- |

(382)

Komisija se s to trditvijo ni strinjala. Opozoriti je treba, da se je ta trditev nanašala izključno na zadevni izdelek in ne na vse izdelke, ki jih prodaja skupina ZTT. Kot je potrdilo Splošno sodišče (138), mora preiskava, ali povezana družba s proizvodnimi subjekti tvori en sam gospodarski subjekt, presegati prodajo zadevnega izdelka v Unijo. Zahteva se preiskava vloge proizvodnega subjekta in prodajnega subjekta za vse izdelke, ki jih skupina proizvaja ali prodaja. Preiskava, ki jo je opravila Komisija, je med drugim pokazala, da je prišlo do znatne neposredne prodaje in da ni bilo zadostnega gospodarskega nadzora. Ugotovljeno je bilo torej, da prodajnih družb skupine ZTT ni mogoče obravnavati, kot da delujejo le kot notranje prodajne službe. Nadaljnje podrobnosti ocene Komisije so bile skupini ZTT razkrite v njihovem posebnem razkritju, saj vključujejo zaupne poslovne informacije. Na podlagi te ocene je bila ta trditev zavrnjena.

138

| (383) | Skupina ZTT se v svojih pripombah na končno razkritje ni strinjala z ugotovitvijo Komisije, da prodajnih družb skupine ZTT ni mogoče obravnavati, kot da delujejo le kot notranje prodajne službe. Trdila je, da sta obe družbi imeli skupni nadzor, čeprav eden od proizvodnih subjektov ni lastnik delnic ali nima gospodarskega nadzora nad kitajskim trgovcem. |
| --- | --- |

(383)

Skupina ZTT se v svojih pripombah na končno razkritje ni strinjala z ugotovitvijo Komisije, da prodajnih družb skupine ZTT ni mogoče obravnavati, kot da delujejo le kot notranje prodajne službe. Trdila je, da sta obe družbi imeli skupni nadzor, čeprav eden od proizvodnih subjektov ni lastnik delnic ali nima gospodarskega nadzora nad kitajskim trgovcem.

| (384) | Komisija je opozorila, da je tudi v tem primeru ta pogoj le predpogoj in ni odločilen. |
| --- | --- |

(384)

Komisija je opozorila, da je tudi v tem primeru ta pogoj le predpogoj in ni odločilen.

| (385) | Poleg tega je skupina ZTT trdila, da Komisija ni predložila dokazov, da je trgovska družba prodajala izdelke nepovezanih družb in da je obstajala pisna pogodba, v kateri so bile navedene transakcije za izvoz pod tržnimi pogoji med proizvajalci in trgovcem. Trdila je tudi, da je bil za to oceno pomemben le izvoz, medtem ko domača prodaja ni bila pomembna in da bi bilo treba oceniti samo prodajo zadevnega izdelka. V zvezi s tem je trdila, da ni pomembno, ali so proizvajalci prodajali druge izdelke neposredno, ker trgovska družba ni delovala kot notranja prodajna služba za te izdelke. Navedeno je bilo, da lahko v družbi, ki je specializirana za določen izdelek, obstaja več prodajnih služb. Navedeno je bilo tudi, da proizvajalec ni imel služb za izvoz niti prodajnega osebja, ki bi upravljalo tovrstne naloge. Skupina ZTT je trdila tudi, da ni pomembno, kaj je bilo navedeno v dovoljenju trgovca za opravljanje dejavnosti, saj se je to nanašalo na „formalno ureditev“ in ne na gospodarsko realnost. |
| --- | --- |

(385)

Poleg tega je skupina ZTT trdila, da Komisija ni predložila dokazov, da je trgovska družba prodajala izdelke nepovezanih družb in da je obstajala pisna pogodba, v kateri so bile navedene transakcije za izvoz pod tržnimi pogoji med proizvajalci in trgovcem. Trdila je tudi, da je bil za to oceno pomemben le izvoz, medtem ko domača prodaja ni bila pomembna in da bi bilo treba oceniti samo prodajo zadevnega izdelka. V zvezi s tem je trdila, da ni pomembno, ali so proizvajalci prodajali druge izdelke neposredno, ker trgovska družba ni delovala kot notranja prodajna služba za te izdelke. Navedeno je bilo, da lahko v družbi, ki je specializirana za določen izdelek, obstaja več prodajnih služb. Navedeno je bilo tudi, da proizvajalec ni imel služb za izvoz niti prodajnega osebja, ki bi upravljalo tovrstne naloge. Skupina ZTT je trdila tudi, da ni pomembno, kaj je bilo navedeno v dovoljenju trgovca za opravljanje dejavnosti, saj se je to nanašalo na „formalno ureditev“ in ne na gospodarsko realnost.

| (386) | Komisija vztraja pri svojih ugotovitvah, da kitajskega trgovca ni mogoče obravnavati, kot da deluje le kot notranja prodajna služba. Preiskava, ali povezana družba s proizvodnimi subjekti tvori en sam gospodarski subjekt, mora presegati prodajo zadevnega izdelka v Unijo (139). Neposredni izvoz drugih izdelkov enega od proizvodnih subjektov je bil znaten, saj je znašal 17 % do 22 % celotne prodaje, zato je kljub trditvam skupine ZTT moral imeti izvozno službo in prodajno osebje. V zvezi z dovoljenjem trgovca za opravljanje dejavnosti je treba opozoriti, da so dokumentarna dokazila o naravi nalog dejansko pomembna za oceno vloge trgovca. |
| --- | --- |

(386)

Komisija vztraja pri svojih ugotovitvah, da kitajskega trgovca ni mogoče obravnavati, kot da deluje le kot notranja prodajna služba. Preiskava, ali povezana družba s proizvodnimi subjekti tvori en sam gospodarski subjekt, mora presegati prodajo zadevnega izdelka v Unijo (139). Neposredni izvoz drugih izdelkov enega od proizvodnih subjektov je bil znaten, saj je znašal 17 % do 22 % celotne prodaje, zato je kljub trditvam skupine ZTT moral imeti izvozno službo in prodajno osebje. V zvezi z dovoljenjem trgovca za opravljanje dejavnosti je treba opozoriti, da so dokumentarna dokazila o naravi nalog dejansko pomembna za oceno vloge trgovca.

139

| (387) | Skupina ZTT je ponovila tudi svojo trditev, da je povezani uvoznik v Uniji tvoril en sam gospodarski subjekt. |
| --- | --- |

(387)

Skupina ZTT je ponovila tudi svojo trditev, da je povezani uvoznik v Uniji tvoril en sam gospodarski subjekt.

| (388) | Komisija je vztrajala pri svojem sklepu, da v zvezi z izvozom prek povezanega uvoznika v Uniji obstoj enega samega gospodarskega subjekta ni pomemben za uporabo člena 2(9) osnovne uredbe. Ta določba se uporablja za prilagoditev izvozne cene v primerih, ko izvozna cena ni zanesljiva zaradi povezave ali kompenzacijskega dogovora med izvoznikom in uvoznikom ali tretjo osebo. V tem primeru ni bilo sporno, da skupina ZTT prodaja v EU prek povezanega uvoznika, zato se ta določba v celoti uporablja. |
| --- | --- |

(388)

Komisija je vztrajala pri svojem sklepu, da v zvezi z izvozom prek povezanega uvoznika v Uniji obstoj enega samega gospodarskega subjekta ni pomemben za uporabo člena 2(9) osnovne uredbe. Ta določba se uporablja za prilagoditev izvozne cene v primerih, ko izvozna cena ni zanesljiva zaradi povezave ali kompenzacijskega dogovora med izvoznikom in uvoznikom ali tretjo osebo. V tem primeru ni bilo sporno, da skupina ZTT prodaja v EU prek povezanega uvoznika, zato se ta določba v celoti uporablja.

| (389) | Skupina FTT in zbornica CCCME sta v svojih pripombah na končno razkritje trdili, da Komisija ni pojasnila vira 10-odstotne stopnje dobička ter ali je bil ta znesek razumen in prevladujoč na trgu. |
| --- | --- |

(389)

Skupina FTT in zbornica CCCME sta v svojih pripombah na končno razkritje trdili, da Komisija ni pojasnila vira 10-odstotne stopnje dobička ter ali je bil ta znesek razumen in prevladujoč na trgu.

| (390) | Komisija se s to trditvijo ni strinjala. Te informacije so bile navedene v uvodni izjavi 380. |
| --- | --- |

(390)

Komisija se s to trditvijo ni strinjala. Te informacije so bile navedene v uvodni izjavi 380.

| (391) | Skupina FTT in zbornica CCCME sta tudi trdili, da pri določanju izvozne cene za družbo NW ni bilo mogoče izvesti prilagoditev za PSA-stroške (razen za stroške neposredne prodaje) in dobiček, ki so ga imeli njeni povezani trgovci na Kitajskem in v Hongkongu, saj Komisija ni dokazala, da so bile naloge teh trgovcev podobne nalogam zastopnika, ki dela na podlagi provizije. |
| --- | --- |

(391)

Skupina FTT in zbornica CCCME sta tudi trdili, da pri določanju izvozne cene za družbo NW ni bilo mogoče izvesti prilagoditev za PSA-stroške (razen za stroške neposredne prodaje) in dobiček, ki so ga imeli njeni povezani trgovci na Kitajskem in v Hongkongu, saj Komisija ni dokazala, da so bile naloge teh trgovcev podobne nalogam zastopnika, ki dela na podlagi provizije.

| (392) | Komisija se s to trditvijo ni strinjala. Komisija je ponovila svojo oceno iz uvodne izjave 380. Poleg tega je Komisija ugotovila, da so se, če se primerjajo različni deli prodajnega toka v Unijo, cene znatno razlikovale in se gibale med 18 % in 30 %, odvisno od dela. Zato je bilo jasno, da je vsak trgovec prejel pribitek, ki je bil dejansko višji od dobička nepovezane trgovske družbe, ki ga je Komisija odbila, kot je navedeno v uvodni izjavi 380. |
| --- | --- |

(392)

Komisija se s to trditvijo ni strinjala. Komisija je ponovila svojo oceno iz uvodne izjave 380. Poleg tega je Komisija ugotovila, da so se, če se primerjajo različni deli prodajnega toka v Unijo, cene znatno razlikovale in se gibale med 18 % in 30 %, odvisno od dela. Zato je bilo jasno, da je vsak trgovec prejel pribitek, ki je bil dejansko višji od dobička nepovezane trgovske družbe, ki ga je Komisija odbila, kot je navedeno v uvodni izjavi 380.

| (393) | Skupina FTT je navedla tudi, da je po njenem mnenju znesek PSA-stroškov družbe Prysmian Energia Cables y Sistemas de Argentina S.A. vseboval vse njene stroške, ki so nastali v obračunskem obdobju. Skupina FTT je Komisijo pozvala, naj od skupnega zneska PSA-stroškov odšteje stroške neposredne prodaje (kot so stroški prevoza in manipulativni stroški), saj primerjava izvozne cene brez prodajnih in finančnih stroškov z normalno vrednostjo brez takega odbitka ni objektivna in poštena. Zbornica CCCME je podobno trdila, da se zdi, da je Komisija v skladu s členom 2(10) prilagodila le izvozno ceno, ne pa tudi normalne vrednosti. Skupina ZTT je trdila tudi, da finančni podatki podjetja Prysmian Energia Cables y Sistemas de Argentina S.A. niso bili dovolj podrobni, da bi bilo mogoče v celoti razumeti postavke PSA-stroškov in njihove ustrezne zneske. Trdila je, da so bile nadaljnje podrobnosti ključne za zagotovitev poštene primerjave med izvozno ceno skupine ZTT in računsko določeno normalno vrednostjo ter za zagotovitev, da dobiček, ki izhaja iz glavne poslovne dejavnosti (npr. prodaja kablov), ne izhaja iz druge poslovne dejavnosti ali neoperativnega dohodka. Tak dohodek se ne vključi v dobiček, ki se uporablja za računsko določitev normalne vrednosti. Poleg tega je skupina ZTT navedla, da bi morala Komisija, če ni mogla zagotoviti bolj smiselnega razkritja finančnih podatkov v zvezi s podjetjem Prysmian Energia Cables y Sistemas de Argentina S.A., uporabiti podatke malezijskih proizvajalcev, katerih revidirani računovodski izkazi so bili na voljo. |
| --- | --- |

(393)

Skupina FTT je navedla tudi, da je po njenem mnenju znesek PSA-stroškov družbe Prysmian Energia Cables y Sistemas de Argentina S.A. vseboval vse njene stroške, ki so nastali v obračunskem obdobju. Skupina FTT je Komisijo pozvala, naj od skupnega zneska PSA-stroškov odšteje stroške neposredne prodaje (kot so stroški prevoza in manipulativni stroški), saj primerjava izvozne cene brez prodajnih in finančnih stroškov z normalno vrednostjo brez takega odbitka ni objektivna in poštena. Zbornica CCCME je podobno trdila, da se zdi, da je Komisija v skladu s členom 2(10) prilagodila le izvozno ceno, ne pa tudi normalne vrednosti. Skupina ZTT je trdila tudi, da finančni podatki podjetja Prysmian Energia Cables y Sistemas de Argentina S.A. niso bili dovolj podrobni, da bi bilo mogoče v celoti razumeti postavke PSA-stroškov in njihove ustrezne zneske. Trdila je, da so bile nadaljnje podrobnosti ključne za zagotovitev poštene primerjave med izvozno ceno skupine ZTT in računsko določeno normalno vrednostjo ter za zagotovitev, da dobiček, ki izhaja iz glavne poslovne dejavnosti (npr. prodaja kablov), ne izhaja iz druge poslovne dejavnosti ali neoperativnega dohodka. Tak dohodek se ne vključi v dobiček, ki se uporablja za računsko določitev normalne vrednosti. Poleg tega je skupina ZTT navedla, da bi morala Komisija, če ni mogla zagotoviti bolj smiselnega razkritja finančnih podatkov v zvezi s podjetjem Prysmian Energia Cables y Sistemas de Argentina S.A., uporabiti podatke malezijskih proizvajalcev, katerih revidirani računovodski izkazi so bili na voljo.

| (394) | Komisija se s to trditvijo ni strinjala. PSA-stroški so bili izračunani kot razlika med stroški prodanega blaga in drugimi operativnimi odhodki na podlagi takoj dostopnih informacij. Komisija je ugotovila, da trditev, da so bili taki stroški vključeni v PSA-stroške, sporočene za proizvajalca v reprezentativni državi, ni bila utemeljena. Poleg tega vzorčeni proizvajalci izvozniki niso predložili nobene količinske opredelitve za to prilagoditev. Kot je navedeno v uvodni izjavi 280, je Komisija v drugem obvestilu zainteresiranim stranem razkrila ustrezne takoj dostopne finančne informacije družbe Prysmian Energia, pridobljene iz podatkovne zbirke Dun & Bradstree. Nobena zainteresirana stran ni predložila nobenih primernejših podatkov o PSA-stroških za proizvajalca v Argentini. Poleg tega je Komisija sklenila, da Argentina izpolnjuje merila iz člena 2(6a)(a), prva alinea, osnovne uredbe, da se lahko šteje za ustrezno reprezentativno državo, kot je navedeno v uvodni izjavi 294, zato mora Komisija uporabiti PSA-stroške za proizvajalca iz Argentine in ne iz Malezije. Ker malezijski proizvajalec ni beležil razumnih dobičkov, Komisija njegovih finančnih podatkov ni mogla uporabiti. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(394)

Komisija se s to trditvijo ni strinjala. PSA-stroški so bili izračunani kot razlika med stroški prodanega blaga in drugimi operativnimi odhodki na podlagi takoj dostopnih informacij. Komisija je ugotovila, da trditev, da so bili taki stroški vključeni v PSA-stroške, sporočene za proizvajalca v reprezentativni državi, ni bila utemeljena. Poleg tega vzorčeni proizvajalci izvozniki niso predložili nobene količinske opredelitve za to prilagoditev. Kot je navedeno v uvodni izjavi 280, je Komisija v drugem obvestilu zainteresiranim stranem razkrila ustrezne takoj dostopne finančne informacije družbe Prysmian Energia, pridobljene iz podatkovne zbirke Dun & Bradstree. Nobena zainteresirana stran ni predložila nobenih primernejših podatkov o PSA-stroških za proizvajalca v Argentini. Poleg tega je Komisija sklenila, da Argentina izpolnjuje merila iz člena 2(6a)(a), prva alinea, osnovne uredbe, da se lahko šteje za ustrezno reprezentativno državo, kot je navedeno v uvodni izjavi 294, zato mora Komisija uporabiti PSA-stroške za proizvajalca iz Argentine in ne iz Malezije. Ker malezijski proizvajalec ni beležil razumnih dobičkov, Komisija njegovih finančnih podatkov ni mogla uporabiti. Trditev je bila zato zavrnjena.

3.5.2   Stopnje dampinga

Stopnje dampinga

| (395) | Komisija je za vzorčene sodelujoče proizvajalce izvoznike primerjala tehtano povprečno normalno vrednost vsake vrste podobnega izdelka s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(395)

Komisija je za vzorčene sodelujoče proizvajalce izvoznike primerjala tehtano povprečno normalno vrednost vsake vrste podobnega izdelka s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe.

| (396) | Na podlagi tega so tehtane povprečne stopnje dampinga, izražene kot odstotni delež cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, naslednje:






  Družba | Dokončna stopnja dampinga |
| --- | --- | --- |
| Skupina FTT:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd |

(396)

Na podlagi tega so tehtane povprečne stopnje dampinga, izražene kot odstotni delež cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, naslednje:

Družba

Dokončna stopnja dampinga

Skupina FTT:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd

44,0  %

Skupina ZTT:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd

19,7  %

| (397) | Za sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki niso vključeni v vzorec, je Komisija tehtano povprečno stopnjo dampinga izračunala v skladu s členom 9(6) osnovne uredbe. Zato je bila navedena stopnja določena na podlagi stopenj, ugotovljenih za vzorčene proizvajalce izvoznike. |
| --- | --- |

(397)

Za sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki niso vključeni v vzorec, je Komisija tehtano povprečno stopnjo dampinga izračunala v skladu s členom 9(6) osnovne uredbe. Zato je bila navedena stopnja določena na podlagi stopenj, ugotovljenih za vzorčene proizvajalce izvoznike.

| (398) | Dokončna stopnja dampinga nevzorčenih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, ki niso vključeni v vzorec, tako znaša 31,2 %. |
| --- | --- |

(398)

Dokončna stopnja dampinga nevzorčenih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, ki niso vključeni v vzorec, tako znaša 31,2 %.

| (399) | Za stopnjo za vse ostale proizvajalce izvoznike na Kitajskem je Komisija določila raven sodelovanja proizvajalcev izvoznikov. Pri določitvi ravni sodelovanja sta se upoštevala obseg izvoza sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v Unijo in celotni obseg izvoza na podlagi izvoza, kot je naveden v statističnih podatkih Eurostata o uvozu, iz Kitajske. |
| --- | --- |

(399)

Za stopnjo za vse ostale proizvajalce izvoznike na Kitajskem je Komisija določila raven sodelovanja proizvajalcev izvoznikov. Pri določitvi ravni sodelovanja sta se upoštevala obseg izvoza sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v Unijo in celotni obseg izvoza na podlagi izvoza, kot je naveden v statističnih podatkih Eurostata o uvozu, iz Kitajske.

| (400) | Raven sodelovanja je bila v tem primeru visoka. Komisija je menila, da je ustrezno določiti preostalo stopnjo dampinga na ravni vzorčene družbe z najvišjo stopnjo dampinga. |
| --- | --- |

(400)

Raven sodelovanja je bila v tem primeru visoka. Komisija je menila, da je ustrezno določiti preostalo stopnjo dampinga na ravni vzorčene družbe z najvišjo stopnjo dampinga.

| (401) | Dokončne stopnje dampinga, izražene kot delež cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, so:






  Družba | Dokončna stopnja dampinga |
| --- | --- | --- |
| Skupina FTT:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd |

(401)

Dokončne stopnje dampinga, izražene kot delež cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, so:

Družba

Dokončna stopnja dampinga

Skupina FTT:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd

44,0  %

Skupina ZTT:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd

19,8  %

Druge sodelujoče družbe

31,2  %

Vse druge družbe

44,0  %

4.   ŠKODA

ŠKODA

4.1   Merska enota

Merska enota

| (402) | Čeprav so uradni statistični podatki o uvozu navedeni v kilogramih, je Komisija v skladu s pripombami proizvajalcev izvoznikov in industrije Unije menila, da ta merska enota ni primerna za ustrezno merjenje zadevnih količin. Preiskava kaže, da industrija kot glavni kazalnik obsega običajno ne uporablja teže, temveč dolžino. Lahko se meri dolžina kabla (kilometer kabla) ali skupna dolžina vlaken, ki jih ta vsebuje (kilometer vlaken). Glede na to, da se sedanja preiskava nanaša na kable, se za najustreznejšo mersko enoto šteje kilometer kabla, ki se bo uporabil pri določanju škode v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(402)

Čeprav so uradni statistični podatki o uvozu navedeni v kilogramih, je Komisija v skladu s pripombami proizvajalcev izvoznikov in industrije Unije menila, da ta merska enota ni primerna za ustrezno merjenje zadevnih količin. Preiskava kaže, da industrija kot glavni kazalnik obsega običajno ne uporablja teže, temveč dolžino. Lahko se meri dolžina kabla (kilometer kabla) ali skupna dolžina vlaken, ki jih ta vsebuje (kilometer vlaken). Glede na to, da se sedanja preiskava nanaša na kable, se za najustreznejšo mersko enoto šteje kilometer kabla, ki se bo uporabil pri določanju škode v nadaljevanju.

| (403) | Zbornica CCCME je v svojih pripombah na končno razkritje trdila, da bi bilo treba obseg uvoza izračunati na podlagi kilometrov vlaken namesto na podlagi kilometrov kablov, saj je kilometer vlaken sprejet industrijski standard in edina merska enota, ki odraža velike razlike v številu vlaken na kabel. |
| --- | --- |

(403)

Zbornica CCCME je v svojih pripombah na končno razkritje trdila, da bi bilo treba obseg uvoza izračunati na podlagi kilometrov vlaken namesto na podlagi kilometrov kablov, saj je kilometer vlaken sprejet industrijski standard in edina merska enota, ki odraža velike razlike v številu vlaken na kabel.

| (404) | Komisija je trdila, da je kilometer kabla ustrezna merska enota, saj so izdelki, ki so predmet preiskave, kabli, število vlaken v kablu pa je posebna lastnost kabla, ki se odraža v kontrolni številki izdelka. Ta trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(404)

Komisija je trdila, da je kilometer kabla ustrezna merska enota, saj so izdelki, ki so predmet preiskave, kabli, število vlaken v kablu pa je posebna lastnost kabla, ki se odraža v kontrolni številki izdelka. Ta trditev je bila zato zavrnjena.

4.2   Opredelitev industrije Unije in proizvodnje Unije

Opredelitev industrije Unije in proizvodnje Unije

| (405) | Podobni izdelek je v obdobju preiskave v Uniji izdelovalo 29 proizvajalcev. Z izjemo dveh družb, navedenih v naslednjem oddelku, pomenijo „industrijo Unije“ v smislu člena 4(1) osnovne uredbe. Po izstopu Združenega kraljestva iz Evropske unije določitev škode temelji na podatkih 27 držav članic (EU-27) za celotno obravnavano obdobje. |
| --- | --- |

(405)

Podobni izdelek je v obdobju preiskave v Uniji izdelovalo 29 proizvajalcev. Z izjemo dveh družb, navedenih v naslednjem oddelku, pomenijo „industrijo Unije“ v smislu člena 4(1) osnovne uredbe. Po izstopu Združenega kraljestva iz Evropske unije določitev škode temelji na podatkih 27 držav članic (EU-27) za celotno obravnavano obdobje.

| (406) | Celotna proizvodnja v Uniji v obdobju preiskave je bila določena pri 1,2 milijona na kilometer kabla. Komisija je to količino določila na podlagi vseh razpoložljivih informacij v zvezi z industrijo Unije, kot so neposredne informacije devetih strani – šestih pritožnikov in treh družb, ki so podprle pritožbo –, in tržne informacije za preostale proizvajalce. Kot je navedeno v uvodni izjavi 26, so bili v vzorec izbrani trije proizvajalci Unije, ki so predstavljali 52 % celotne proizvodnje podobnega izdelka v Uniji. |
| --- | --- |

(406)

Celotna proizvodnja v Uniji v obdobju preiskave je bila določena pri 1,2 milijona na kilometer kabla. Komisija je to količino določila na podlagi vseh razpoložljivih informacij v zvezi z industrijo Unije, kot so neposredne informacije devetih strani – šestih pritožnikov in treh družb, ki so podprle pritožbo –, in tržne informacije za preostale proizvajalce. Kot je navedeno v uvodni izjavi 26, so bili v vzorec izbrani trije proizvajalci Unije, ki so predstavljali 52 % celotne proizvodnje podobnega izdelka v Uniji.

4.2.1   Izključitev dveh proizvajalcev iz industrije Unije

Izključitev dveh proizvajalcev iz industrije Unije

| (407) | V skladu s členom 4(1) osnovne uredbe je mogoče proizvajalce, ki so povezani s kitajskimi izvozniki ali uvozniki in/ali so sami uvozniki domnevno dampinškega izdelka, izključiti iz industrije Unije. Člen 4(2) določa, kdaj se proizvajalci štejejo za povezane z izvozniki ali uvozniki. |
| --- | --- |

(407)

V skladu s členom 4(1) osnovne uredbe je mogoče proizvajalce, ki so povezani s kitajskimi izvozniki ali uvozniki in/ali so sami uvozniki domnevno dampinškega izdelka, izključiti iz industrije Unije. Člen 4(2) določa, kdaj se proizvajalci štejejo za povezane z izvozniki ali uvozniki.

| (408) | Komisija je proučila obstoječe povezave med industrijo Unije in izvozniki ali uvozniki zadevnega izdelka. Preiskava je pokazala, da je en vzorčeni proizvajalec Unije uvozil majhno količino kablov iz optičnih vlaken iz Kitajske, drugi pa ima manjšinski delež v nevzorčenem proizvajalcu izvozniku. Glede na zanemarljive količine, ki jih je uvozil prvi proizvajalec, ter dejstvo, da je drugi dokazal, da ne nadzoruje proizvajalca izvoznika niti proizvajalec izvoznik ne nadzoruje njega in da se zaradi učinka te povezave ni vedel drugače kot nepovezani proizvajalci, je Komisija sklenila, da ni razloga za izključitev katere koli od teh družb iz industrije Unije. |
| --- | --- |

(408)

Komisija je proučila obstoječe povezave med industrijo Unije in izvozniki ali uvozniki zadevnega izdelka. Preiskava je pokazala, da je en vzorčeni proizvajalec Unije uvozil majhno količino kablov iz optičnih vlaken iz Kitajske, drugi pa ima manjšinski delež v nevzorčenem proizvajalcu izvozniku. Glede na zanemarljive količine, ki jih je uvozil prvi proizvajalec, ter dejstvo, da je drugi dokazal, da ne nadzoruje proizvajalca izvoznika niti proizvajalec izvoznik ne nadzoruje njega in da se zaradi učinka te povezave ni vedel drugače kot nepovezani proizvajalci, je Komisija sklenila, da ni razloga za izključitev katere koli od teh družb iz industrije Unije.

| (409) | Kar zadeva tretjega nevzorčenega proizvajalca, je Komisija zaradi njegove povezave s kitajskim proizvajalcem izvoznikom (ki ga nadzoruje isti subjekt) in velike količine uvoza iz Kitajske menila, da ga je primerno izključiti iz opredelitve industrije Unije, čeprav je ta družba v Uniji imela precejšnjo proizvodnjo. |
| --- | --- |

(409)

Kar zadeva tretjega nevzorčenega proizvajalca, je Komisija zaradi njegove povezave s kitajskim proizvajalcem izvoznikom (ki ga nadzoruje isti subjekt) in velike količine uvoza iz Kitajske menila, da ga je primerno izključiti iz opredelitve industrije Unije, čeprav je ta družba v Uniji imela precejšnjo proizvodnjo.

| (410) | Podobno je Komisija v zvezi z nesodelujočim proizvajalcem v Uniji, ki je prijavil veliko količino uvoza iz Kitajske, odločila, da bi ga bilo treba ob upoštevanju povezave s kitajskim proizvajalcem izvoznikom in velikih količin uvoza prav tako izključiti iz industrije Unije. |
| --- | --- |

(410)

Podobno je Komisija v zvezi z nesodelujočim proizvajalcem v Uniji, ki je prijavil veliko količino uvoza iz Kitajske, odločila, da bi ga bilo treba ob upoštevanju povezave s kitajskim proizvajalcem izvoznikom in velikih količin uvoza prav tako izključiti iz industrije Unije.

| (411) | Preiskava ni pokazala, da bi bil kateri koli drug proizvajalec bodisi povezan s kitajskimi izvozniki bodisi da bi uvažal iz Kitajske, zato niso potrebne nadaljnje izključitve iz opredelitve industrije Unije. |
| --- | --- |

(411)

Preiskava ni pokazala, da bi bil kateri koli drug proizvajalec bodisi povezan s kitajskimi izvozniki bodisi da bi uvažal iz Kitajske, zato niso potrebne nadaljnje izključitve iz opredelitve industrije Unije.

| (412) | Zbornica CCCME je trdila, da so številni proizvajalci Unije povezani s kitajskimi proizvajalci kablov iz optičnih vlaken, in od Komisije zahtevala, naj izvede segmentirano analizo škode z ločeno analizo tega uvoznega toka. |
| --- | --- |

(412)

Zbornica CCCME je trdila, da so številni proizvajalci Unije povezani s kitajskimi proizvajalci kablov iz optičnih vlaken, in od Komisije zahtevala, naj izvede segmentirano analizo škode z ločeno analizo tega uvoznega toka.

| (413) | V svojih pripombah na končno razkritje je zbornica CCCME ponovila to trditev v zvezi z ločevanjem in ločeno oceno uvoza. Zbornica CCCME je menila tudi, da bi morala Komisija razkriti obseg in delež uvoza proizvajalcev Unije od povezanih in nepovezanih kitajskih proizvajalcev v OP. |
| --- | --- |

(413)

V svojih pripombah na končno razkritje je zbornica CCCME ponovila to trditev v zvezi z ločevanjem in ločeno oceno uvoza. Zbornica CCCME je menila tudi, da bi morala Komisija razkriti obseg in delež uvoza proizvajalcev Unije od povezanih in nepovezanih kitajskih proizvajalcev v OP.

| (414) | Kot je navedeno zgoraj, je Komisija ustrezno upoštevala povezave proizvajalcev Unije s kitajskimi družbami ter je izključila proizvajalce z znatnim uvozom iz Kitajske, upoštevala pa je tudi njihov odnos s kitajskimi izvozniki. Vzorčeni proizvajalci Unije so uvažali majhne količine (manj kot 1 % svoje proizvodnje) zadevnega izdelka od povezanih družb na Kitajskem. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(414)

Kot je navedeno zgoraj, je Komisija ustrezno upoštevala povezave proizvajalcev Unije s kitajskimi družbami ter je izključila proizvajalce z znatnim uvozom iz Kitajske, upoštevala pa je tudi njihov odnos s kitajskimi izvozniki. Vzorčeni proizvajalci Unije so uvažali majhne količine (manj kot 1 % svoje proizvodnje) zadevnega izdelka od povezanih družb na Kitajskem. Trditev je bila zato zavrnjena.

| (415) | Družba Connect Com je predložila seznam drugih proizvajalcev kablov iz optičnih vlaken v Uniji, ki v pritožbi niso bili upoštevani. Komisija je ugotovila, da te družbe niso sodelovale pri preiskavi in da so bile ocene za nesodelujoče proizvajalce Unije zagotovljene na podlagi zanesljivih tržnih informacij (140). |
| --- | --- |

(415)

Družba Connect Com je predložila seznam drugih proizvajalcev kablov iz optičnih vlaken v Uniji, ki v pritožbi niso bili upoštevani. Komisija je ugotovila, da te družbe niso sodelovale pri preiskavi in da so bile ocene za nesodelujoče proizvajalce Unije zagotovljene na podlagi zanesljivih tržnih informacij (140).

140

4.3   Določitev zadevnega trga Unije

Določitev zadevnega trga Unije

| (416) | Da bi ugotovili, ali je industrija Unije utrpela škodo, ter da bi določili potrošnjo in različne gospodarske kazalnike, povezane s stanjem industrije Unije, je Komisija proučila, ali in v kakšni meri je treba pri analizi upoštevati nadaljnjo uporabo podobnega izdelka, ki ga proizvaja industrija Unije. |
| --- | --- |

(416)

Da bi ugotovili, ali je industrija Unije utrpela škodo, ter da bi določili potrošnjo in različne gospodarske kazalnike, povezane s stanjem industrije Unije, je Komisija proučila, ali in v kakšni meri je treba pri analizi upoštevati nadaljnjo uporabo podobnega izdelka, ki ga proizvaja industrija Unije.

4.4   Uporaba za lastne potrebe

Uporaba za lastne potrebe

| (417) | Komisija je ugotovila, da je bilo v obravnavanem obdobju med 5,8 % in 4,4 % proizvodnje proizvajalcev Unije namenjenih uporabi za lastne potrebe. Kabli so se v zadevnem primeru dobavljali znotraj iste družbe ali skupine družb za nadaljnjo predelavo nižje v prodajni verigi, zlasti za proizvodnjo kablov s konektorji. |
| --- | --- |

(417)

Komisija je ugotovila, da je bilo v obravnavanem obdobju med 5,8 % in 4,4 % proizvodnje proizvajalcev Unije namenjenih uporabi za lastne potrebe. Kabli so se v zadevnem primeru dobavljali znotraj iste družbe ali skupine družb za nadaljnjo predelavo nižje v prodajni verigi, zlasti za proizvodnjo kablov s konektorji.

| (418) | Za analizo škode je pomembno razlikovati med zaprtim in prostim trgom, saj izdelki, namenjeni uporabi za lastne potrebe, niso izpostavljeni neposredni konkurenci z uvozom. Nasprotno pa so izdelki za prodajo na prostem trgu neposredno izpostavljeni konkurenci z uvozom zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(418)

Za analizo škode je pomembno razlikovati med zaprtim in prostim trgom, saj izdelki, namenjeni uporabi za lastne potrebe, niso izpostavljeni neposredni konkurenci z uvozom. Nasprotno pa so izdelki za prodajo na prostem trgu neposredno izpostavljeni konkurenci z uvozom zadevnega izdelka.

| (419) | Da bi lahko Komisija čim bolj celovito prikazala razmere industrije Unije, je pridobila podatke za celotno dejavnost na področju optičnih vlaken in proučila, ali je bila proizvodnja namenjena za uporabo za lastne potrebe ali za prosti trg. |
| --- | --- |

(419)

Da bi lahko Komisija čim bolj celovito prikazala razmere industrije Unije, je pridobila podatke za celotno dejavnost na področju optičnih vlaken in proučila, ali je bila proizvodnja namenjena za uporabo za lastne potrebe ali za prosti trg.

| (420) | Komisija je nekatere gospodarske kazalnike, ki se nanašajo na industrijo Unije, preverila na podlagi podatkov za prosti trg. Ti kazalniki so: obseg prodaje in prodajne cene na trgu Unije; tržni delež; rast; obseg izvoza in cene; dobičkonosnost; donosnost naložb in denarni tok. Kjer je bilo to mogoče in upravičeno, so se ugotovitve preiskave primerjale s podatki za zaprti trg, da bi se zagotovila celotna slika stanja industrije Unije. |
| --- | --- |

(420)

Komisija je nekatere gospodarske kazalnike, ki se nanašajo na industrijo Unije, preverila na podlagi podatkov za prosti trg. Ti kazalniki so: obseg prodaje in prodajne cene na trgu Unije; tržni delež; rast; obseg izvoza in cene; dobičkonosnost; donosnost naložb in denarni tok. Kjer je bilo to mogoče in upravičeno, so se ugotovitve preiskave primerjale s podatki za zaprti trg, da bi se zagotovila celotna slika stanja industrije Unije.

| (421) | Drugi gospodarski kazalniki pa bi se lahko smiselno proučili le glede na celotno dejavnost, vključno z uporabo proizvodnje industrije Unije za lastne potrebe (141). Ti kazalniki so: proizvodnja; zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti; naložbe; zaloge; zaposlovanje; produktivnost; plače in zmožnost zbiranja kapitala. |
| --- | --- |

(421)

Drugi gospodarski kazalniki pa bi se lahko smiselno proučili le glede na celotno dejavnost, vključno z uporabo proizvodnje industrije Unije za lastne potrebe (141). Ti kazalniki so: proizvodnja; zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti; naložbe; zaloge; zaposlovanje; produktivnost; plače in zmožnost zbiranja kapitala.

141

| (422) | Zbornica CCCME je v svojih pripombah na končno razkritje trdila, da se pri analizi splošnega tržnega položaja industrije Unije zaprti trg ne bi smel zanemariti. |
| --- | --- |

(422)

Zbornica CCCME je v svojih pripombah na končno razkritje trdila, da se pri analizi splošnega tržnega položaja industrije Unije zaprti trg ne bi smel zanemariti.

| (423) | Kot je opisano spodaj, Komisija v zvezi s tem ni zanemarila zaprtega trga, ampak ga je opredelila in ocenila njegov razvoj skozi čas. To je zagotovilo celovito sliko položaja industrije Unije. Zaradi majhnosti in upadajoče velikosti tega trga ta trg nima pomembnega vpliva na položaj industrije Unije. Komisija nadalje opozarja, da kabli s konektorji niso zadevni izdelek. |
| --- | --- |

(423)

Kot je opisano spodaj, Komisija v zvezi s tem ni zanemarila zaprtega trga, ampak ga je opredelila in ocenila njegov razvoj skozi čas. To je zagotovilo celovito sliko položaja industrije Unije. Zaradi majhnosti in upadajoče velikosti tega trga ta trg nima pomembnega vpliva na položaj industrije Unije. Komisija nadalje opozarja, da kabli s konektorji niso zadevni izdelek.

4.5   Potrošnja Unije

Potrošnja Unije

| (424) | Komisija je potrošnjo Unije določila na podlagi: podatkov o prodaji, kot jih je določil pritožnik, in podatkov o uvozu, pridobljenih v skladu z metodologijo, opisano v uvodnih izjavah 427 do 432. |
| --- | --- |

(424)

Komisija je potrošnjo Unije določila na podlagi: podatkov o prodaji, kot jih je določil pritožnik, in podatkov o uvozu, pridobljenih v skladu z metodologijo, opisano v uvodnih izjavah 427 do 432.

| (425) | Potrošnja Unije se je gibala na naslednji način:

  Preglednica 2


  Potrošnja Unije (v km kabla) | 2017 | 2018 | 2019 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celotna potrošnja na prostem trgu Unije | 1 276 902 | 1 537 999 | 1 655 737 | 1 760 092 |
| Indeks | 100 | 120 | 130 | 138 |
| Zaprti trg | 61 505 | 59 802 | 62 710 | 54 205 |
| Indeks | 100 | 97 | 102 | 88 |
| Vir: sodelujoči proizvajalci izvozniki, carinski organi EU, Eurostat, pritožniki. |

(425)

Potrošnja Unije se je gibala na naslednji način:

Preglednica 2

Preglednica 2

Potrošnja Unije (v km kabla)

Potrošnja Unije (v km kabla)

2017

2018

2019

OP

Celotna potrošnja na prostem trgu Unije

1 276 902

1 537 999

1 655 737

1 760 092

Indeks

Indeks

100

100

120

120

130

130

138

138

Zaprti trg

61 505

59 802

62 710

54 205

Indeks

Indeks

100

100

97

97

102

102

88

88

Vir: sodelujoči proizvajalci izvozniki, carinski organi EU, Eurostat, pritožniki.

Vir

| (426) | V obravnavanem obdobju se je potrošnja na prostem trgu v Uniji povečala za 38 %. To je trg, ki je povezan z intenzivno digitalizacijo v EU in dosega močno rast, ki se bo še naprej hitro povečevala (142). Potrošnja se je povečevala do OP kljub dejstvu, da je drugi del obdobja (tj. prva polovica leta 2020) sovpadal s prvimi meseci motenj, povezanih s pandemijo COVID-19. Ugotovitve preiskave kažejo, da so pandemija, ki se je začela v zadnjih mesecih OP, in z njo povezani preventivni ukrepi upočasnili rast, vendar niso preprečili povečanja potrošnje izdelka v preiskavi v Uniji v celotnem obdobju preiskave. Zaprti trg vključuje uporabo kablov iz optičnih vlaken pri rešitvah povezljivosti, ki jih ponujajo družbe, tudi kablov, opremljenih s konektorji; njen obseg, ki je zelo omejen glede na celotni trg, se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 12 %. |
| --- | --- |

(426)

V obravnavanem obdobju se je potrošnja na prostem trgu v Uniji povečala za 38 %. To je trg, ki je povezan z intenzivno digitalizacijo v EU in dosega močno rast, ki se bo še naprej hitro povečevala (142). Potrošnja se je povečevala do OP kljub dejstvu, da je drugi del obdobja (tj. prva polovica leta 2020) sovpadal s prvimi meseci motenj, povezanih s pandemijo COVID-19. Ugotovitve preiskave kažejo, da so pandemija, ki se je začela v zadnjih mesecih OP, in z njo povezani preventivni ukrepi upočasnili rast, vendar niso preprečili povečanja potrošnje izdelka v preiskavi v Uniji v celotnem obdobju preiskave. Zaprti trg vključuje uporabo kablov iz optičnih vlaken pri rešitvah povezljivosti, ki jih ponujajo družbe, tudi kablov, opremljenih s konektorji; njen obseg, ki je zelo omejen glede na celotni trg, se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 12 %.

142

4.6   Uvoz iz zadevne države

Uvoz iz zadevne države

4.6.1   Obseg in tržni delež uvoza iz zadevne države

Obseg in tržni delež uvoza iz zadevne države

| (427) | Obseg uvoza iz Kitajske je bil določen na podlagi informacij, ki so jih predložili neposredno kitajski proizvajalci izvozniki v skladu z uvodno izjavo 47. Določitev je bila zelo reprezentativna, saj je obseg uvoza v OP predstavljal 89 % celotnega uvoza, ki so ga kitajski proizvajalci izvozniki prijavili pri vzorčenju na začetku preiskave. Skupni uvoz je bil tako določen na 11 % več od količin, prijavljenih v skladu z uvodno izjavo 47. |
| --- | --- |

(427)

Obseg uvoza iz Kitajske je bil določen na podlagi informacij, ki so jih predložili neposredno kitajski proizvajalci izvozniki v skladu z uvodno izjavo 47. Določitev je bila zelo reprezentativna, saj je obseg uvoza v OP predstavljal 89 % celotnega uvoza, ki so ga kitajski proizvajalci izvozniki prijavili pri vzorčenju na začetku preiskave. Skupni uvoz je bil tako določen na 11 % več od količin, prijavljenih v skladu z uvodno izjavo 47.

| (428) | Uvoz iz drugih tretjih držav je bil določen na podlagi podrobnega pregleda iz uvodne izjave 48, v katerem je bil ugotovljen uvoz zadevnega izdelka v kg, in je bil pretvorjen v kilometre kabla z uporabo natančnih pretvorbenih faktorjev, ki so jih kitajski proizvajalci izvozniki navedli v svojih odgovorih na dodatno zahtevo po informacijah iz uvodne izjave 47. |
| --- | --- |

(428)

Uvoz iz drugih tretjih držav je bil določen na podlagi podrobnega pregleda iz uvodne izjave 48, v katerem je bil ugotovljen uvoz zadevnega izdelka v kg, in je bil pretvorjen v kilometre kabla z uporabo natančnih pretvorbenih faktorjev, ki so jih kitajski proizvajalci izvozniki navedli v svojih odgovorih na dodatno zahtevo po informacijah iz uvodne izjave 47.

| (429) | Tržni delež uvoza je bil določen na podlagi obsega uvoza glede na obseg potrošnje na prostem trgu iz preglednice 2. |
| --- | --- |

(429)

Tržni delež uvoza je bil določen na podlagi obsega uvoza glede na obseg potrošnje na prostem trgu iz preglednice 2.

| (430) | Uvoz iz zadevne države se je gibal na naslednji način:

  Preglednica 3


  Obseg uvoza in tržni delež | 2017 | 2018 | 2019 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza iz zadevne države (v km kabla) | 189 479 | 354 167 | 434 754 | 498 335 |
| Indeks | 100 | 187 | 229 | 263 |
| Tržni delež (v %) | 14,8 | 23,0 | 26,3 | 28,3 |
| Indeks | 100 | 155 | 177 | 191 |
| Vir: sodelujoči proizvajalci izvozniki, Eurostat, carinski organi EU. |

(430)

Uvoz iz zadevne države se je gibal na naslednji način:

Preglednica 3

Preglednica 3

Obseg uvoza in tržni delež

Obseg uvoza in tržni delež

2017

2018

2019

OP

Obseg uvoza iz zadevne države (v km kabla)

189 479

354 167

434 754

498 335

Indeks

Indeks

100

100

187

187

229

229

263

263

Tržni delež (v %)

14,8

23,0

26,3

28,3

Indeks

Indeks

100

100

155

155

177

177

191

191

Vir: sodelujoči proizvajalci izvozniki, Eurostat, carinski organi EU.

Vir

| (431) | Zaradi velike kitajske presežne zmogljivosti (ki naj bi bila po ocenah dvakrat večja od zmogljivosti celotnega trga EU, na podlagi analize trga, ki so jo predložili pritožniki (143)) se je uvoz iz zadevne države v obravnavanem obdobju povečal s približno 190 000 kilometrov kabla na približno 500 000 kilometrov kabla, kar pomeni zelo hitro dvainpolkratno povečanje. To 163-odstotno povečanje je več kot štirikrat večje od povečanja potrošnje, kar priča o globini in zagonu kitajskega prodora na ta trg. |
| --- | --- |

(431)

Zaradi velike kitajske presežne zmogljivosti (ki naj bi bila po ocenah dvakrat večja od zmogljivosti celotnega trga EU, na podlagi analize trga, ki so jo predložili pritožniki (143)) se je uvoz iz zadevne države v obravnavanem obdobju povečal s približno 190 000 kilometrov kabla na približno 500 000 kilometrov kabla, kar pomeni zelo hitro dvainpolkratno povečanje. To 163-odstotno povečanje je več kot štirikrat večje od povečanja potrošnje, kar priča o globini in zagonu kitajskega prodora na ta trg.

143

| (432) | Posledično se je tržni delež tega uvoza v obravnavanem obdobju povečal s 14,8 % na 28,3 %, kar prav tako pomeni znatno, tj. 91-odstotno povečanje. Opozoriti je treba, da se je obseg kitajskega uvoza vsako leto obravnavanega obdobja povečal, kar kaže na hitrost in obseg prodora na trg. |
| --- | --- |

(432)

Posledično se je tržni delež tega uvoza v obravnavanem obdobju povečal s 14,8 % na 28,3 %, kar prav tako pomeni znatno, tj. 91-odstotno povečanje. Opozoriti je treba, da se je obseg kitajskega uvoza vsako leto obravnavanega obdobja povečal, kar kaže na hitrost in obseg prodora na trg.

| (433) | Zbornica CCCME je v svojih pripombah na končno razkritje trdila, da je tržni delež industrije Unije podcenjen in da je tržni delež kitajskega uvoza napihnjen. V zvezi s tem je zbornica CCCME nadalje trdila, da bi morali tržni podatki temeljiti na kilometrih vlaken namesto na kilometrih kabla, zaradi česar bi bil tržni delež kitajskega uvoza manjši. |
| --- | --- |

(433)

Zbornica CCCME je v svojih pripombah na končno razkritje trdila, da je tržni delež industrije Unije podcenjen in da je tržni delež kitajskega uvoza napihnjen. V zvezi s tem je zbornica CCCME nadalje trdila, da bi morali tržni podatki temeljiti na kilometrih vlaken namesto na kilometrih kabla, zaradi česar bi bil tržni delež kitajskega uvoza manjši.

| (434) | V zvezi s tem je Komisija opozorila, da je preiskava pokazala, da je kilometer kabla najustreznejša merska enota za zadevni izdelek, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 402 do 404. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(434)

V zvezi s tem je Komisija opozorila, da je preiskava pokazala, da je kilometer kabla najustreznejša merska enota za zadevni izdelek, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 402 do 404. Trditev je bila zato zavrnjena.

4.6.2   Cene uvoza iz zadevne države, nelojalno nižanje prodajnih cen in znižanje cen

Cene uvoza iz zadevne države, nelojalno nižanje prodajnih cen in znižanje cen

| (435) | Komisija je cene uvoza določila na podlagi odgovorov na zahtevo po dodatnih informacijah sodelujočih izvoznikov iz uvodne izjave 47. |
| --- | --- |

(435)

Komisija je cene uvoza določila na podlagi odgovorov na zahtevo po dodatnih informacijah sodelujočih izvoznikov iz uvodne izjave 47.

| (436) | Povprečna cena uvoza iz zadevne države se je gibala, kot sledi:

  Preglednica 4


  Uvozne cene (v EUR/km kabla) | 2017 | 2018 | 2019 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kitajska | 452,9 | 401,9 | 468,5 | 349,1 |
| Indeks | 100 | 89 | 103 | 77 |
| Vir: sodelujoči proizvajalci izvozniki. |

(436)

Povprečna cena uvoza iz zadevne države se je gibala, kot sledi:

Preglednica 4

Preglednica 4

Uvozne cene (v EUR/km kabla)

Uvozne cene (v EUR/km kabla)

2017

2018

2019

OP

Kitajska

452,9

401,9

468,5

349,1

Indeks

Indeks

100

100

89

89

103

103

77

77

Vir: sodelujoči proizvajalci izvozniki.

Vir

| (437) | Cene uvoza iz Kitajske so se v obravnavanem obdobju znižale s 452 na 349 EUR/km kabla, tj. za 23 %. Ta razvoj bi bilo treba obravnavati ob upoštevanju povečane agresivnosti kitajskih proizvajalcev izvoznikov, ki je povezana s presežno zmogljivostjo v zadevni državi (glej uvodno izjavo 431). Ta kazalnik je treba nadalje obravnavati ob upoštevanju znatnih razlik v cenah za določeno dolžino med različnimi vrstami izdelka ter velikih razlik v ponudbi izdelkov iz leta v leto. Razlika v proizvodu je izhajala iz spremenljivosti in s tem cene vrst prodanih kablov, pa tudi iz dejstva, da se niso vsako leto objavili razpisi za vse vrste izdelkov oziroma se ti izdelki niso prodajali vsako leto. |
| --- | --- |

(437)

Cene uvoza iz Kitajske so se v obravnavanem obdobju znižale s 452 na 349 EUR/km kabla, tj. za 23 %. Ta razvoj bi bilo treba obravnavati ob upoštevanju povečane agresivnosti kitajskih proizvajalcev izvoznikov, ki je povezana s presežno zmogljivostjo v zadevni državi (glej uvodno izjavo 431). Ta kazalnik je treba nadalje obravnavati ob upoštevanju znatnih razlik v cenah za določeno dolžino med različnimi vrstami izdelka ter velikih razlik v ponudbi izdelkov iz leta v leto. Razlika v proizvodu je izhajala iz spremenljivosti in s tem cene vrst prodanih kablov, pa tudi iz dejstva, da se niso vsako leto objavili razpisi za vse vrste izdelkov oziroma se ti izdelki niso prodajali vsako leto.

| (438) | Da bi se izognila razlikam v naboru izdelkov, ki so del serije cen v zadevnem obdobju, ter da bi pridobila natančnejše in reprezentativnejše podatke, je Komisija analizirala tudi celovite informacije vzorčenih kitajskih izvoznikov in proizvajalcev Unije na podlagi bolj združenih skupin neposredno primerljivih izdelkov. Na podlagi tega je bilo opredeljenih 35 identičnih (primerljivih) skupin, ki jih prodajajo kitajski izvozniki in industrija Unije in za katere je bila v vsakem proučenem letu opravljena prodaja. Z drugimi besedami, Komisija je pridobila celotno časovno vrsto s ceno za posamezno vrsto izdelka za vsako leto v obravnavanem obdobju. Te cene se lahko štejejo za reprezentativne za celoten kitajski izvoz v tem obdobju, saj zajemajo 62 % izvoza vzorčenih družb v OP. Dobljena reprezentativna časovna vrsta se je gibala na naslednji način, in sicer na ponderirani združeni podlagi:

  Preglednica 4-bis

  Kitajski uvoz (v EUR/km kabla) | 2017 | 2018 | 2019 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečna cena | 854 | 720 | 593 | 320 |
| Indeks | 100 | 84 | 69 | 38 |
| Reprezentativnost | 94  % | 35  % | 59  % | 62  % |

(438)

Da bi se izognila razlikam v naboru izdelkov, ki so del serije cen v zadevnem obdobju, ter da bi pridobila natančnejše in reprezentativnejše podatke, je Komisija analizirala tudi celovite informacije vzorčenih kitajskih izvoznikov in proizvajalcev Unije na podlagi bolj združenih skupin neposredno primerljivih izdelkov. Na podlagi tega je bilo opredeljenih 35 identičnih (primerljivih) skupin, ki jih prodajajo kitajski izvozniki in industrija Unije in za katere je bila v vsakem proučenem letu opravljena prodaja. Z drugimi besedami, Komisija je pridobila celotno časovno vrsto s ceno za posamezno vrsto izdelka za vsako leto v obravnavanem obdobju. Te cene se lahko štejejo za reprezentativne za celoten kitajski izvoz v tem obdobju, saj zajemajo 62 % izvoza vzorčenih družb v OP. Dobljena reprezentativna časovna vrsta se je gibala na naslednji način, in sicer na ponderirani združeni podlagi:

Preglednica 4-bis

Preglednica 4-

Kitajski uvoz (v EUR/km kabla)

Kitajski uvoz (v EUR/km kabla)

2017

2018

2019

OP

Povprečna cena

854

720

593

320

Indeks

Indeks

100

100

84

84

69

69

38

38

Reprezentativnost

94  %

35  %

59  %

62  %

| (439) | To kaže na znaten in stalen padec cen kitajskega izvoza. Povedano drugače, če se prodaja istih vrst izdelka primerja za vsako leto posebej, je prišlo do jasnega in zaznavnega padca cen kitajskega uvoza v vsakem letu, te pa so bile precej nižje od cen proizvajalcev Unije v obdobju 2018-OP (preglednica 8-bis). |
| --- | --- |

(439)

To kaže na znaten in stalen padec cen kitajskega izvoza. Povedano drugače, če se prodaja istih vrst izdelka primerja za vsako leto posebej, je prišlo do jasnega in zaznavnega padca cen kitajskega uvoza v vsakem letu, te pa so bile precej nižje od cen proizvajalcev Unije v obdobju 2018-OP (preglednica 8-bis).

bis

| (440) | Komisija je ob upoštevanju navedenega nelojalno nižanje prodajnih cen v obdobju preiskave določila tako, da je primerjala:






  — | tehtane povprečne prodajne cene vzorčenih proizvajalcev Unije za posamezno vrsto izdelka, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije in prilagojene na raven cene franko tovarna, ter |
| --- | --- | --- |

(440)

Komisija je ob upoštevanju navedenega nelojalno nižanje prodajnih cen v obdobju preiskave določila tako, da je primerjala:

—

tehtane povprečne prodajne cene vzorčenih proizvajalcev Unije za posamezno vrsto izdelka, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije in prilagojene na raven cene franko tovarna, ter

| — | tehtano povprečje cen, ki ustreza uvozu vzorčenih kitajskih proizvajalcev za posamezno vrsto izdelka, zaračunano prvi neodvisni stranki na trgu Unije in določeno na osnovi stroškov, zavarovanja in prevoznine (CIF). |
| --- | --- |

—

tehtano povprečje cen, ki ustreza uvozu vzorčenih kitajskih proizvajalcev za posamezno vrsto izdelka, zaračunano prvi neodvisni stranki na trgu Unije in določeno na osnovi stroškov, zavarovanja in prevoznine (CIF).

| (441) | Med prilagoditvijo izvozne cene v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe za izračun dampinga je bila za izračun nelojalnega nižanja prodajnih cen in stopnje škode iz uvodne izjave 444 izvozna cena („računsko določena CIF“) izračunana na podlagi fakturirane vrednosti za prvo neodvisno stranko, od katere so bili odšteti popravki, povezani z uvozom, do točke CIF ter PSA-stroški in dobiček povezanega uvoznika, pri čemer se je po analogiji uporabil člen 2(9) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(441)

Med prilagoditvijo izvozne cene v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe za izračun dampinga je bila za izračun nelojalnega nižanja prodajnih cen in stopnje škode iz uvodne izjave 444 izvozna cena („računsko določena CIF“) izračunana na podlagi fakturirane vrednosti za prvo neodvisno stranko, od katere so bili odšteti popravki, povezani z uvozom, do točke CIF ter PSA-stroški in dobiček povezanega uvoznika, pri čemer se je po analogiji uporabil člen 2(9) osnovne uredbe.

| (442) | Skupina ZTT je v svojih pripombah na končno razkritje navedla, da so bili stroški po uvozu izračunani kot odstotek vrednosti CIF, in predlagala, naj jih Komisija dejansko izračuna sorazmerno glede na obseg izvoza, da bi bili skladni z istimi prilagoditvami izvozne cene v izračunu dampinga. Trdila je, da so bili ti stroški pomembnejši za obseg kot za vrednost izvoznih transakcij. |
| --- | --- |

(442)

Skupina ZTT je v svojih pripombah na končno razkritje navedla, da so bili stroški po uvozu izračunani kot odstotek vrednosti CIF, in predlagala, naj jih Komisija dejansko izračuna sorazmerno glede na obseg izvoza, da bi bili skladni z istimi prilagoditvami izvozne cene v izračunu dampinga. Trdila je, da so bili ti stroški pomembnejši za obseg kot za vrednost izvoznih transakcij.

| (443) | Ta trditev je bila utemeljena, zato je bila sprejeta. |
| --- | --- |

(443)

Ta trditev je bila utemeljena, zato je bila sprejeta.

| (444) | Primerjava cen je bila opravljena za vsako vrsto transakcije posebej na isti ravni trgovine, po potrebi ustrezno prilagojene. Rezultat primerjave je bil izražen kot odstotek prihodkov od prodaje vzorčenih proizvajalcev Unije v obdobju preiskave. Primerjava je pokazala, da je bila tehtana povprečna stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen za dva vzorčena proizvajalca izvoznika 30,0-odstotna oziroma 33,2-odstotna, kar je pomenilo, da je bila splošna stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen 31,5-odstotna. Kot je opisano v uvodni izjavi 502, analiza razpisov potrjuje obstoj nelojalnega nižanja prodajnih cen na ravni razpisov. |
| --- | --- |

(444)

Primerjava cen je bila opravljena za vsako vrsto transakcije posebej na isti ravni trgovine, po potrebi ustrezno prilagojene. Rezultat primerjave je bil izražen kot odstotek prihodkov od prodaje vzorčenih proizvajalcev Unije v obdobju preiskave. Primerjava je pokazala, da je bila tehtana povprečna stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen za dva vzorčena proizvajalca izvoznika 30,0-odstotna oziroma 33,2-odstotna, kar je pomenilo, da je bila splošna stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen 31,5-odstotna. Kot je opisano v uvodni izjavi 502, analiza razpisov potrjuje obstoj nelojalnega nižanja prodajnih cen na ravni razpisov.

| (445) | Skupina ZTT je v svojih pripombah na končno razkritje trdila tudi, da Komisija ni pojasnila združenih skupin kontrolnih številk izdelka, ki so bile zato poljubno oblikovane. Zbornica CCCME trdi, da uporaba teh skupin pomeni, da obstaja problem usklajevanja in primerljivosti cen industrije Unije in kitajskih cen. |
| --- | --- |

(445)

Skupina ZTT je v svojih pripombah na končno razkritje trdila tudi, da Komisija ni pojasnila združenih skupin kontrolnih številk izdelka, ki so bile zato poljubno oblikovane. Zbornica CCCME trdi, da uporaba teh skupin pomeni, da obstaja problem usklajevanja in primerljivosti cen industrije Unije in kitajskih cen.

| (446) | Komisija se s to trditvijo ni strinjala iz dveh razlogov. Prvič, te skupine niso bile uporabljene za izračun nelojalnega nižanja prodajnih in ciljnih cen. Drugič, uporabljene so bile prav za zagotovitev, da na gibanje cen v daljšem časovnem obdobju niso vplivale znatne spremembe v naboru izdelkov v tem obdobju, kar je povečalo točnost primerljivosti v daljšem časovnem obdobju, in sicer na podlagi skupin, ki so bile, kot je bilo pojasnjeno zgoraj, reprezentativne za zadevni izdelek. Ker ni bilo dokazov, da je bila skupina očitno neprimerna, je Komisija to trditev zavrnila. |
| --- | --- |

(446)

Komisija se s to trditvijo ni strinjala iz dveh razlogov. Prvič, te skupine niso bile uporabljene za izračun nelojalnega nižanja prodajnih in ciljnih cen. Drugič, uporabljene so bile prav za zagotovitev, da na gibanje cen v daljšem časovnem obdobju niso vplivale znatne spremembe v naboru izdelkov v tem obdobju, kar je povečalo točnost primerljivosti v daljšem časovnem obdobju, in sicer na podlagi skupin, ki so bile, kot je bilo pojasnjeno zgoraj, reprezentativne za zadevni izdelek. Ker ni bilo dokazov, da je bila skupina očitno neprimerna, je Komisija to trditev zavrnila.

| (447) | Skupina FTT je trdila tudi, da Komisija ni ugotovila nelojalnega nižanja prodajnih cen za približno 30 % njenega izvoza v Unijo, saj ni bilo ujemanja s kontrolnimi številkami izdelka, ki jih prodaja industrija Unije. Skupina FTT je menila, da Komisija ne bi smela omejiti svoje analize le na tiste vrste izdelkov ali tržne segmente, ki jih je industrija Unije dejansko prodajala. V zvezi s tem se je sklicevala na sodbo v zadevi Changshu City Standard Parts Factory in Ningbo Jinding Fastener Co. Ltd proti Svetu Evropske unije (144), v kateri je bilo navedeno, da bi bilo treba stopnjo dampinga izračunati za ves izvoz v Unijo, skupina FTT pa je nadalje trdila, da bi se morala ta zahteva po analogiji uporabljati tudi za nelojalno nižanje prodajnih cen. |
| --- | --- |

(447)

Skupina FTT je trdila tudi, da Komisija ni ugotovila nelojalnega nižanja prodajnih cen za približno 30 % njenega izvoza v Unijo, saj ni bilo ujemanja s kontrolnimi številkami izdelka, ki jih prodaja industrija Unije. Skupina FTT je menila, da Komisija ne bi smela omejiti svoje analize le na tiste vrste izdelkov ali tržne segmente, ki jih je industrija Unije dejansko prodajala. V zvezi s tem se je sklicevala na sodbo v zadevi Changshu City Standard Parts Factory in Ningbo Jinding Fastener Co. Ltd proti Svetu Evropske unije (144), v kateri je bilo navedeno, da bi bilo treba stopnjo dampinga izračunati za ves izvoz v Unijo, skupina FTT pa je nadalje trdila, da bi se morala ta zahteva po analogiji uporabljati tudi za nelojalno nižanje prodajnih cen.

144

| (448) | Komisija se ni strinjala z razlago sodbe Sodišča v zadevi Changshu City, ki jo je podala skupina FTT. Zahteva, da se upošteva ves izvoz, velja samo za izračun stopnje dampinga. Poleg tega je Komisija poudarila, da se pri oceni stopenj nelojalnega nižanja prodajnih in ciljnih cen za podlago pri primerjavi uporabijo modeli, ki se v Unijo izvažajo iz zadevnih držav. Neločljiv del primerjave izvoza proizvajalcev izvoznikov in prodaje industrije Unije je, da industrija Unije ne prodaja nujno vseh izvoženih modelov. V tem primeru je stopnja ujemanja znašala približno 70 % za vzorčene kitajske proizvajalce izvoznike, ki jo je Komisija štela za povsem zadostno za zagotovitev široke in poštene primerjave izvoženih modelov in modelov, ki jih je prodajala industrija Unije. Tretjič, v skladu z osnovno uredbo ni nujno, da Komisija izvede analizo cen za vsako vrsto izdelka posebej. Nasprotno, v skladu z zakonodajo se cena določi na podlagi podobnega izdelka. Nazadnje je Komisija ugotovila, da so bile vse oznake kontrolnih številk izdelka del zadevnega izdelka in so si vsaj v določeni meri konkurirale. Zato odstotek izvoženih izdelkov vzorčenih proizvajalcev izvoznikov, ki jih industrija Unije ne prodaja, ni ločena kategorija zadevnega izdelka, temveč v celoti konkurira preostalim kategorijam, pri katerih je bilo ugotovljeno ujemanje. |
| --- | --- |

(448)

Komisija se ni strinjala z razlago sodbe Sodišča v zadevi Changshu City, ki jo je podala skupina FTT. Zahteva, da se upošteva ves izvoz, velja samo za izračun stopnje dampinga. Poleg tega je Komisija poudarila, da se pri oceni stopenj nelojalnega nižanja prodajnih in ciljnih cen za podlago pri primerjavi uporabijo modeli, ki se v Unijo izvažajo iz zadevnih držav. Neločljiv del primerjave izvoza proizvajalcev izvoznikov in prodaje industrije Unije je, da industrija Unije ne prodaja nujno vseh izvoženih modelov. V tem primeru je stopnja ujemanja znašala približno 70 % za vzorčene kitajske proizvajalce izvoznike, ki jo je Komisija štela za povsem zadostno za zagotovitev široke in poštene primerjave izvoženih modelov in modelov, ki jih je prodajala industrija Unije. Tretjič, v skladu z osnovno uredbo ni nujno, da Komisija izvede analizo cen za vsako vrsto izdelka posebej. Nasprotno, v skladu z zakonodajo se cena določi na podlagi podobnega izdelka. Nazadnje je Komisija ugotovila, da so bile vse oznake kontrolnih številk izdelka del zadevnega izdelka in so si vsaj v določeni meri konkurirale. Zato odstotek izvoženih izdelkov vzorčenih proizvajalcev izvoznikov, ki jih industrija Unije ne prodaja, ni ločena kategorija zadevnega izdelka, temveč v celoti konkurira preostalim kategorijam, pri katerih je bilo ugotovljeno ujemanje.

| (449) | To je v skladu s cenami, opredeljenimi v uvodnih izjavah 438 in 439 zgoraj. |
| --- | --- |

(449)

To je v skladu s cenami, opredeljenimi v uvodnih izjavah 438 in 439 zgoraj.

4.7   Gospodarski položaj industrije Unije

Gospodarski položaj industrije Unije

4.7.1   Splošne pripombe

Splošne pripombe

| (450) | V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je pregled učinka dampinškega uvoza na industrijo Unije vključeval oceno vseh ekonomskih kazalnikov, ki so vplivali na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(450)

V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je pregled učinka dampinškega uvoza na industrijo Unije vključeval oceno vseh ekonomskih kazalnikov, ki so vplivali na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju.

| (451) | Komisija je prejela več pripomb strani v zvezi s škodo. Kitajska vlada je trdila, da uvoz iz Kitajske ni povzročil škode ali nevarnosti škode, saj so kazalniki kazali, da je bil položaj industrije Unije dober in da je imela industrija Unije s svojim tržnim deležem še vedno prevladujoč položaj. Družba Connect Com je opozorila, da je bilo zmanjšanje tržnega deleža industrije Unije zelo omejeno in se je zgodilo v okviru verjetno oligopolnega trga. |
| --- | --- |

(451)

Komisija je prejela več pripomb strani v zvezi s škodo. Kitajska vlada je trdila, da uvoz iz Kitajske ni povzročil škode ali nevarnosti škode, saj so kazalniki kazali, da je bil položaj industrije Unije dober in da je imela industrija Unije s svojim tržnim deležem še vedno prevladujoč položaj. Družba Connect Com je opozorila, da je bilo zmanjšanje tržnega deleža industrije Unije zelo omejeno in se je zgodilo v okviru verjetno oligopolnega trga.

| (452) | Navedla je, da bi bila škoda, tudi če bi obstajala, zanemarljiva, če bi dobiček dosegal minimalno 5-odstotno stopnjo dobička, in v zvezi s tem opozorila na sklep Komisije z dne 23. decembra 1988 o zaključku protidampinškega postopka v zvezi z nekaterimi brezžičnimi mobilnimi radiotelefoni s poreklom iz Kanade, Hongkonga in Japonske (145) ter na sodbo z dne 17. decembra 1997 v zadevi EFMA proti Svetu (146). Vendar je treba opozoriti, da je bila v sklepu o radiotelefonih stopnja dobička proučena ob upoštevanju drugih kazalnikov izboljšanja in da se je navedena sodba Sodišča nanašala na zahtevek, ki ga je Splošno sodišče zavrnilo, in sicer da bi moral biti ciljni dobiček, ki ga je Komisija določila med preiskavo, višji. Zato te precedenčne zadeve ne podpirajo mnenja, da bi bila škoda neznatna, kadar so stopnje dobička višje od 5 %. Škoda je ugotovljena na podlagi celovite ocene vseh dejavnikov iz člena 3(5) osnovne uredbe, analiziranih v okviru specifičnega trga in zadevne industrije. Poleg tega je bil dobiček, ki ga je ustvarila industrija, nižji od ciljnega dobička, določenega ob upoštevanju vseh elementov v zvezi z zadevno industrijo, kot zahteva člen 7(2c) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(452)

Navedla je, da bi bila škoda, tudi če bi obstajala, zanemarljiva, če bi dobiček dosegal minimalno 5-odstotno stopnjo dobička, in v zvezi s tem opozorila na sklep Komisije z dne 23. decembra 1988 o zaključku protidampinškega postopka v zvezi z nekaterimi brezžičnimi mobilnimi radiotelefoni s poreklom iz Kanade, Hongkonga in Japonske (145) ter na sodbo z dne 17. decembra 1997 v zadevi EFMA proti Svetu (146). Vendar je treba opozoriti, da je bila v sklepu o radiotelefonih stopnja dobička proučena ob upoštevanju drugih kazalnikov izboljšanja in da se je navedena sodba Sodišča nanašala na zahtevek, ki ga je Splošno sodišče zavrnilo, in sicer da bi moral biti ciljni dobiček, ki ga je Komisija določila med preiskavo, višji. Zato te precedenčne zadeve ne podpirajo mnenja, da bi bila škoda neznatna, kadar so stopnje dobička višje od 5 %. Škoda je ugotovljena na podlagi celovite ocene vseh dejavnikov iz člena 3(5) osnovne uredbe, analiziranih v okviru specifičnega trga in zadevne industrije. Poleg tega je bil dobiček, ki ga je ustvarila industrija, nižji od ciljnega dobička, določenega ob upoštevanju vseh elementov v zvezi z zadevno industrijo, kot zahteva člen 7(2c) osnovne uredbe.

145

146

| (453) | Komisija je za določitev škode razlikovala med makro- in mikroekonomskimi kazalniki škode. Makroekonomske kazalnike je ocenila na podlagi podatkov iz izpolnjenega vprašalnika, ki ga je predložil pritožnik in je zajemal podatke, ki so se nanašali na vse proizvajalce Unije. Komisija je mikroekonomske kazalnike ocenila na podlagi podatkov iz izpolnjenih vprašalnikov vzorčenih proizvajalcev Unije. |
| --- | --- |

(453)

Komisija je za določitev škode razlikovala med makro- in mikroekonomskimi kazalniki škode. Makroekonomske kazalnike je ocenila na podlagi podatkov iz izpolnjenega vprašalnika, ki ga je predložil pritožnik in je zajemal podatke, ki so se nanašali na vse proizvajalce Unije. Komisija je mikroekonomske kazalnike ocenila na podlagi podatkov iz izpolnjenih vprašalnikov vzorčenih proizvajalcev Unije.

| (454) | Makroekonomski kazalniki so: proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, produktivnost, višina stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga. |
| --- | --- |

(454)

Makroekonomski kazalniki so: proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, produktivnost, višina stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga.

| (455) | Mikroekonomski kazalniki so: povprečne cene na enoto, stroški na enoto, stroški dela, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala. |
| --- | --- |

(455)

Mikroekonomski kazalniki so: povprečne cene na enoto, stroški na enoto, stroški dela, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala.

4.8   Makroekonomski kazalniki

Makroekonomski kazalniki

4.8.1   Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

| (456) | Celotna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

  Preglednica 5


  Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti | 2017 | 2018 | 2019 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg proizvodnje (v km kabla) | 1 062 482 | 1 195 017 | 1 250 881 | 1 229 252 |
| Indeks | 100 | 112 | 118 | 116 |
| Proizvodna zmogljivost (v km kabla) | 1 585 738 | 1 748 667 | 2 019 526 | 2 084 082 |
| Indeks | 100 | 110 | 127 | 131 |
| Izkoriščenost zmogljivosti (v %) | 67 | 68 | 62 | 59 |
| Indeks | 100 | 102 | 92 | 88 |

(456)

Celotna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

Preglednica 5

Preglednica 5

Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

2017

2018

2019

OP

Obseg proizvodnje (v km kabla)

1 062 482

1 195 017

1 250 881

1 229 252

Indeks

Indeks

100

100

112

112

118

118

116

116

Proizvodna zmogljivost (v km kabla)

1 585 738

1 748 667

2 019 526

2 084 082

Indeks

Indeks

100

100

110

110

127

127

131

131

Izkoriščenost zmogljivosti (v %)

67

68

62

59

Indeks

Indeks

100

100

102

102

92

92

88

88

| (457) | V celotnem obravnavanem obdobju se je obseg proizvodnje industrije Unije povečal za 16 %. Podrobna analiza kaže, da se je proizvodnja Unije v obdobju 2017–2019 povečala za 18 %, medtem ko se je v obdobju preiskave rahlo zmanjšala za 2 odstotni točki. |
| --- | --- |

(457)

V celotnem obravnavanem obdobju se je obseg proizvodnje industrije Unije povečal za 16 %. Podrobna analiza kaže, da se je proizvodnja Unije v obdobju 2017–2019 povečala za 18 %, medtem ko se je v obdobju preiskave rahlo zmanjšala za 2 odstotni točki.

| (458) | Skupno povečanje v obravnavanem obdobju je bilo rezultat povečanja povpraševanja, opisanega v preglednici 2. Vendar je industriji Unije v obravnavanem obdobju uspelo povečati svojo proizvodnjo le za 16 %, medtem ko se je trg povečal za 38 %. Industrija Unije zato ni mogla v celoti izkoristiti rasti trga. |
| --- | --- |

(458)

Skupno povečanje v obravnavanem obdobju je bilo rezultat povečanja povpraševanja, opisanega v preglednici 2. Vendar je industriji Unije v obravnavanem obdobju uspelo povečati svojo proizvodnjo le za 16 %, medtem ko se je trg povečal za 38 %. Industrija Unije zato ni mogla v celoti izkoristiti rasti trga.

| (459) | V obravnavanem obdobju se je proizvodna zmogljivost Unije povečala za 31 %. To odraža naložbe nekaterih proizvajalcev Unije, s katerimi so sledili potencialu rasti trga. Ta poskus je oviral večji prodor kitajskih izdelkov, ki je temeljil na nepoštenih strategijah oblikovanja cen in vse bolj prevzemal tržne deleže industriji Unije. |
| --- | --- |

(459)

V obravnavanem obdobju se je proizvodna zmogljivost Unije povečala za 31 %. To odraža naložbe nekaterih proizvajalcev Unije, s katerimi so sledili potencialu rasti trga. Ta poskus je oviral večji prodor kitajskih izdelkov, ki je temeljil na nepoštenih strategijah oblikovanja cen in vse bolj prevzemal tržne deleže industriji Unije.

| (460) | Zato se je izkoriščenost zmogljivosti zmanjšala za 12 % in v OP dosegla raven, nižjo od 60 %. Proizvajalci Unije niso mogli povečati proizvodnje v skladu z rastjo trga. |
| --- | --- |

(460)

Zato se je izkoriščenost zmogljivosti zmanjšala za 12 % in v OP dosegla raven, nižjo od 60 %. Proizvajalci Unije niso mogli povečati proizvodnje v skladu z rastjo trga.

4.8.2   Obseg prodaje in tržni delež

Obseg prodaje in tržni delež

| (461) | Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:

  Preglednica 6


  Obseg prodaje in tržni delež | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg prodaje na trgu Unije (v km kabla) | 882 772 | 945 842 | 1 009 439 | 995 703 |
| Indeks | 100 | 107 | 114 | 113 |
| Zaprti trg | 61 505 | 59 802 | 62 710 | 54 205 |
| Indeks | 100 | 97 | 102 | 88 |
| Prodaja na zaprtem trgu kot % prodaje Unije | 7,0  % | 6,3  % | 6,2  % | 5,4  % |
| Indeks | 100 | 91 | 89 | 78 |
| Prodaja na prostem trgu | 821 268 | 886 040 | 946 729 | 941 498 |
| Indeks | 100 | 108 | 115 | 115 |
| Tržni delež prodaje na prostem trgu | 64,3  % | 57,6  % | 57,2  % | 53,5  % |
| Indeks | 100 | 90 | 89 | 83 |
| Vir: industrija Unije. |

(461)

Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:

Preglednica 6

Preglednica 6

Obseg prodaje in tržni delež

Obseg prodaje in tržni delež

2017

2018

2019

Obdobje preiskave

Obseg prodaje na trgu Unije (v km kabla)

882 772

945 842

1 009 439

995 703

Indeks

Indeks

100

100

107

107

114

114

113

113

Zaprti trg

61 505

59 802

62 710

54 205

Indeks

Indeks

100

100

97

97

102

102

88

88

Prodaja na zaprtem trgu kot % prodaje Unije

7,0  %

6,3  %

6,2  %

5,4  %

Indeks

Indeks

100

100

91

91

89

89

78

78

Prodaja na prostem trgu

821 268

886 040

946 729

941 498

Indeks

Indeks

100

100

108

108

115

115

115

115

Tržni delež prodaje na prostem trgu

64,3  %

57,6  %

57,2  %

53,5  %

Indeks

Indeks

100

100

90

90

89

89

83

83

Vir: industrija Unije.

Vir

| (462) | V celotnem obravnavanem obdobju se je obseg proizvodnje industrije Unije povečal za 13 %. Vendar se je tržni delež na prostem trgu zaradi povečanja potrošnje v zadevnem obdobju zmanjšal s 64,3 % na 53,5 %, kar pomeni zmanjšanje za več kot 10 odstotnih točk (–17 %). |
| --- | --- |

(462)

V celotnem obravnavanem obdobju se je obseg proizvodnje industrije Unije povečal za 13 %. Vendar se je tržni delež na prostem trgu zaradi povečanja potrošnje v zadevnem obdobju zmanjšal s 64,3 % na 53,5 %, kar pomeni zmanjšanje za več kot 10 odstotnih točk (–17 %).

| (463) | Obseg prodaje na prostem trgu Unije se je v obravnavanem obdobju prav tako povečal za 15 %. Prodaja v Uniji je zelo tesno sledila trendu proizvodnje Unije, saj industrija večinoma uporablja sistem proizvodnje po naročilu. |
| --- | --- |

(463)

Obseg prodaje na prostem trgu Unije se je v obravnavanem obdobju prav tako povečal za 15 %. Prodaja v Uniji je zelo tesno sledila trendu proizvodnje Unije, saj industrija večinoma uporablja sistem proizvodnje po naročilu.

| (464) | Zaprti trg industrije Unije (izražen kot odstotek celotne prodaje v Uniji) je bil v obravnavanem obdobju na zelo nizki ravni, pri čemer se je odstotek zmanjšal s 7 % leta 2017 na 5,4 % v OP. To je imelo majhen vpliv zaradi omejenega obsega tega trga. |
| --- | --- |

(464)

Zaprti trg industrije Unije (izražen kot odstotek celotne prodaje v Uniji) je bil v obravnavanem obdobju na zelo nizki ravni, pri čemer se je odstotek zmanjšal s 7 % leta 2017 na 5,4 % v OP. To je imelo majhen vpliv zaradi omejenega obsega tega trga.

4.8.3   Rast

Rast

| (465) | Industrija Unije zaradi zmanjšanja tržnega deleža obsega prodaje v Uniji v obravnavanem obdobju ni mogla izkoristiti rasti na trgu Unije. |
| --- | --- |

(465)

Industrija Unije zaradi zmanjšanja tržnega deleža obsega prodaje v Uniji v obravnavanem obdobju ni mogla izkoristiti rasti na trgu Unije.

4.8.4   Zaposlenost in produktivnost

Zaposlenost in produktivnost

| (466) | Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

  Preglednica 7


  Zaposlenost in produktivnost | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Število zaposlenih (v ekvivalentu polnega delovnega časa) | 4 088 | 4 589 | 4 815 | 4 659 |
| Indeks | 100 | 112 | 118 | 114 |
| Produktivnost (v km kabla/ekvivalent polnega delovnega časa) | 260 | 260 | 260 | 264 |
| Indeks | 100 | 100 | 100 | 102 |
| Vir: industrija Unije. |

(466)

Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

Preglednica 7

Preglednica 7

Zaposlenost in produktivnost

Zaposlenost in produktivnost

2017

2018

2019

Obdobje preiskave

Število zaposlenih (v ekvivalentu polnega delovnega časa)

4 088

4 589

4 815

4 659

Indeks

Indeks

100

100

112

112

118

118

114

114

Produktivnost (v km kabla/ekvivalent polnega delovnega časa)

260

260

260

264

Indeks

Indeks

100

100

100

100

100

100

102

102

Vir: industrija Unije.

Vir

| (467) | Zaposlenost v industriji Unije se je v obdobju 2017–2019 povečala za 18 % na podlagi EPDČ. Temu povečanju je sledilo zmanjšanje za 4 odstotne točke v obdobju preiskave. Ta razvoj večinoma sledi trendu obsega proizvodnje, prikazanemu v preglednici 4. |
| --- | --- |

(467)

Zaposlenost v industriji Unije se je v obdobju 2017–2019 povečala za 18 % na podlagi EPDČ. Temu povečanju je sledilo zmanjšanje za 4 odstotne točke v obdobju preiskave. Ta razvoj večinoma sledi trendu obsega proizvodnje, prikazanemu v preglednici 4.

| (468) | Ker so bili podatki za proizvodnjo in zaposlenost zelo podobni, je produktivnost, izražena v kilometrih kabla na zaposlenega, ostala večinoma stabilna. |
| --- | --- |

(468)

Ker so bili podatki za proizvodnjo in zaposlenost zelo podobni, je produktivnost, izražena v kilometrih kabla na zaposlenega, ostala večinoma stabilna.

4.8.5   Višina stopnje dampinga in okrevanje po preteklem dampingu

| (469) | Vse stopnje dampinga so bile znatno višje od stopnje de minimis. Višina dejanskih stopenj dampinga je glede na obseg in cene uvoza iz zadevne države znatno vplivala na industrijo Unije. |
| --- | --- |

(469)

Vse stopnje dampinga so bile znatno višje od stopnje de minimis. Višina dejanskih stopenj dampinga je glede na obseg in cene uvoza iz zadevne države znatno vplivala na industrijo Unije.

de minimis

| (470) | To je prva protidampinška preiskava zadevnega izdelka. Zato ni bilo na voljo nobenih podatkov za oceno učinkov morebitnega preteklega dampinga. |
| --- | --- |

(470)

To je prva protidampinška preiskava zadevnega izdelka. Zato ni bilo na voljo nobenih podatkov za oceno učinkov morebitnega preteklega dampinga.

4.9   Mikroekonomski kazalniki

Mikroekonomski kazalniki

4.9.1   Cene in dejavniki, ki vplivajo nanje

Cene in dejavniki, ki vplivajo nanje

| (471) | Tehtano povprečje prodajnih cen vzorčenih proizvajalcev Unije na enoto za nepovezane stranke v Uniji se je v obravnavanem obdobju gibalo na naslednji način:

  Preglednica 8


  Prodajne cene v Uniji | 2017 | 2018 | 2019 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji (v EUR/km kabla) | 816 | 861 | 944 | 821 |
| Indeks | 100 | 105 | 116 | 101 |
| Stroški proizvodnje na enoto (v EUR/km kabla) | 756 | 785 | 860 | 758 |
| Indeks | 100 | 104 | 114 | 100 |
| Vir: vzorčeni proizvajalci Unije. |

(471)

Tehtano povprečje prodajnih cen vzorčenih proizvajalcev Unije na enoto za nepovezane stranke v Uniji se je v obravnavanem obdobju gibalo na naslednji način:

Preglednica 8

Preglednica 8

Prodajne cene v Uniji

Prodajne cene v Uniji

2017

2018

2019

OP

Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji (v EUR/km kabla)

816

861

944

821

Indeks

Indeks

100

100

105

105

116

116

101

101

Stroški proizvodnje na enoto (v EUR/km kabla)

756

785

860

758

Indeks

Indeks

100

100

104

104

114

114

100

100

Vir: vzorčeni proizvajalci Unije.

Vir

| (472) | Prodajne cene na trgu Unije za nepovezane strani (prosti trg) so se v obdobju 2017–2019 zvišale za 16 % ter se nato v OP znižale in dosegle podobno raven kot cene, zabeležene leta 2017 (+1 %). Vendar je raven cen močno odvisna od kompleksnosti prodajanih izdelkov, saj se cena lahko močno razlikuje glede na značilnosti kabla (vključno s številom vlaken, številom in vrsto premazov itd.). |
| --- | --- |

(472)

Prodajne cene na trgu Unije za nepovezane strani (prosti trg) so se v obdobju 2017–2019 zvišale za 16 % ter se nato v OP znižale in dosegle podobno raven kot cene, zabeležene leta 2017 (+1 %). Vendar je raven cen močno odvisna od kompleksnosti prodajanih izdelkov, saj se cena lahko močno razlikuje glede na značilnosti kabla (vključno s številom vlaken, številom in vrsto premazov itd.).

| (473) | To je očitno pri primerjavi razvoja cen z razvojem stroškov proizvodnje, saj kompleksnejši kabli, ki se lahko prodajajo po višjih cenah, pomenijo tudi višje stroške proizvodnje. |
| --- | --- |

(473)

To je očitno pri primerjavi razvoja cen z razvojem stroškov proizvodnje, saj kompleksnejši kabli, ki se lahko prodajajo po višjih cenah, pomenijo tudi višje stroške proizvodnje.

| (474) | Stroški proizvodnje na enoto so se v obdobju 2017–2019 zvišali za 14 %, približno v skladu s povprečnimi cenami na prostem trgu Unije (16 %). Pozneje so se znižali za 14 %, prav tako v skladu s padcem cen v istem obdobju, tj. 2019–OP (15 %). Kot je določeno v uvodni izjavi 540, je preiskava potrdila, da so stroški glavne surovine (optičnih vlaken), kupljene od povezanih družb, izražali tržno ceno tega vložka. |
| --- | --- |

(474)

Stroški proizvodnje na enoto so se v obdobju 2017–2019 zvišali za 14 %, približno v skladu s povprečnimi cenami na prostem trgu Unije (16 %). Pozneje so se znižali za 14 %, prav tako v skladu s padcem cen v istem obdobju, tj. 2019–OP (15 %). Kot je določeno v uvodni izjavi 540, je preiskava potrdila, da so stroški glavne surovine (optičnih vlaken), kupljene od povezanih družb, izražali tržno ceno tega vložka.

| (475) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 438, je Komisija analizirala celovite informacije vzorčenih kitajskih izvoznikov in proizvajalcev Unije na podlagi bolj združenih skupin neposredno primerljivih izdelkov, da bi se izognila razlikam v naboru izdelkov, ki so del serije cen v zadevnem obdobju. Na podlagi tega je bilo opredeljenih 35 identičnih (primerljivih) skupin, ki jih prodajajo kitajski izvozniki in industrija Unije in za katere v vsakem letu obravnavanega obdobja obstaja celovita časovna vrsta. |
| --- | --- |

(475)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 438, je Komisija analizirala celovite informacije vzorčenih kitajskih izvoznikov in proizvajalcev Unije na podlagi bolj združenih skupin neposredno primerljivih izdelkov, da bi se izognila razlikam v naboru izdelkov, ki so del serije cen v zadevnem obdobju. Na podlagi tega je bilo opredeljenih 35 identičnih (primerljivih) skupin, ki jih prodajajo kitajski izvozniki in industrija Unije in za katere v vsakem letu obravnavanega obdobja obstaja celovita časovna vrsta.

| (476) | Te so reprezentativne za prodajo industrije EU v zadevnem obdobju, saj je bilo v obdobju preiskave prodanih več kot 34 % takih primerljivih izdelkov. Dobljena reprezentativna časovna vrsta je naslednja:

  Preglednica 8-bis

  Industrija Unije (v EUR/km kabla) | 2017 | 2018 | 2019 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečna cena | 817 | 780 | 792 | 719 |
| Indeks | 100 | 95 | 97 | 88 |
| Reprezentativnost | 42  % | 38  % | 35  % | 34  % |

(476)

Te so reprezentativne za prodajo industrije EU v zadevnem obdobju, saj je bilo v obdobju preiskave prodanih več kot 34 % takih primerljivih izdelkov. Dobljena reprezentativna časovna vrsta je naslednja:

Preglednica 8-bis

Preglednica 8-

Industrija Unije (v EUR/km kabla)

Industrija Unije (v EUR/km kabla)

2017

2018

2019

OP

Povprečna cena

817

780

792

719

Indeks

Indeks

100

100

95

95

97

97

88

88

Reprezentativnost

42  %

38  %

35  %

34  %

| (477) | To kaže na znaten padec cen industrije Unije, podoben padcu cen kitajskega izvoza iz uvodne izjave 438. |
| --- | --- |

(477)

To kaže na znaten padec cen industrije Unije, podoben padcu cen kitajskega izvoza iz uvodne izjave 438.

| (478) | Poleg tega glede na to, da stranke pogosto zaprosijo za vrste kablov iz optičnih vlaken, narejene po meri, ki so prilagojene njihovim posebnim potrebam, in ker nekatere države članice opredeljujejo tudi posebne tehnične zahteve, primerjava cen za isto stranko in državo članico sčasoma ustvari še natančnejšo sliko gibanja cen. Industrija Unije je v zvezi s tem predložila dodatne podrobne informacije. Cene najpomembnejših dvajsetih takih kombinacij skupin proizvodov, strank in držav članic so se gibale na naslednji način (147):

  Preglednica 8-ter

  Industrija Unije (v EUR/km kabla)









  2017 | 2018 | 2019 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 | 73 | 56 | 59 |

(478)

Poleg tega glede na to, da stranke pogosto zaprosijo za vrste kablov iz optičnih vlaken, narejene po meri, ki so prilagojene njihovim posebnim potrebam, in ker nekatere države članice opredeljujejo tudi posebne tehnične zahteve, primerjava cen za isto stranko in državo članico sčasoma ustvari še natančnejšo sliko gibanja cen. Industrija Unije je v zvezi s tem predložila dodatne podrobne informacije. Cene najpomembnejših dvajsetih takih kombinacij skupin proizvodov, strank in držav članic so se gibale na naslednji način (147):

147

Preglednica 8-ter

Preglednica 8-

Industrija Unije (v EUR/km kabla)

Industrija Unije (v EUR/km kabla)

2017

2018

2019

OP

100

100

73

73

56

56

59

59

| (479) | To spet kaže na jasen padec cen industrije Unije v tem obdobju po padcu cen kitajskega izvoza, omenjenega v uvodnih izjavah 435 do 438. |
| --- | --- |

(479)

To spet kaže na jasen padec cen industrije Unije v tem obdobju po padcu cen kitajskega izvoza, omenjenega v uvodnih izjavah 435 do 438.

4.9.2   Stroški dela

Stroški dela

| (480) | Povprečni stroški dela vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

  Preglednica 9


  Povprečni stroški dela na zaposlenega | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR/EPDČ) | 39 511 | 35 826 | 39 157 | 38 966 |
| Indeks | 100 | 91 | 99 | 99 |
| Vir: vzorčeni proizvajalci Unije. |

(480)

Povprečni stroški dela vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

Preglednica 9

Preglednica 9

Povprečni stroški dela na zaposlenega

Povprečni stroški dela na zaposlenega

2017

2018

2019

Obdobje preiskave

Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR/EPDČ)

39 511

35 826

39 157

38 966

Indeks

Indeks

100

100

91

91

99

99

99

99

Vir: vzorčeni proizvajalci Unije.

Vir

| (481) | Povprečni stroški dela na zaposlenega so v obdobju 2017–OP ostali razmeroma stabilni. Rahlo zvišanje leta 2018 je skladno s 13-odstotnim povečanjem števila EPDČ in izraža stroške te dodatne delovne sile. |
| --- | --- |

(481)

Povprečni stroški dela na zaposlenega so v obdobju 2017–OP ostali razmeroma stabilni. Rahlo zvišanje leta 2018 je skladno s 13-odstotnim povečanjem števila EPDČ in izraža stroške te dodatne delovne sile.

4.9.3   Zaloge

Zaloge

| (482) | Ravni zalog vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

  Preglednica 10


  Zaloge | 2017 | 2018 | 2019 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Končne zaloge (v km kabla) | 134 925 | 161 561 | 161 878 | 171 058 |
| Indeks | 100 | 120 | 120 | 127 |
| Končne zaloge kot delež proizvodnje | 12,7  % | 13,5  % | 12,9  % | 13,9  % |
| Indeks | 100 | 106 | 102 | 110 |
| Vir: vzorčeni proizvajalci Unije. |

(482)

Ravni zalog vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

Preglednica 10

Preglednica 10

Zaloge

Zaloge

2017

2018

2019

OP

Končne zaloge (v km kabla)

134 925

161 561

161 878

171 058

Indeks

Indeks

100

100

120

120

120

120

127

127

Končne zaloge kot delež proizvodnje

12,7  %

13,5  %

12,9  %

13,9  %

Indeks

Indeks

100

100

106

106

102

102

110

110

Vir: vzorčeni proizvajalci Unije.

vzorčeni proizvajalci Unije.

| (483) | Zaloge vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju povečale za 27 %. Medtem ko povečanje zalog pomeni manjši prihodek od prodaje nekaterih ponavljajočih se izdelkov in bi lahko bilo povezano z vse večjimi težavami industrije Unije pri prodaji njenih izdelkov zaradi zelo agresivne cenovne konkurenčnosti kitajskih proizvajalcev izvoznikov, je tudi povečanje v obdobju 2019–OP lahko povezano s sezonskim učinkom. Glede na to, da večina proizvodnje temelji na naročilih in specifikacijah strank, zaloge vsekakor niso glavni kazalnik škode. |
| --- | --- |

(483)

Zaloge vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju povečale za 27 %. Medtem ko povečanje zalog pomeni manjši prihodek od prodaje nekaterih ponavljajočih se izdelkov in bi lahko bilo povezano z vse večjimi težavami industrije Unije pri prodaji njenih izdelkov zaradi zelo agresivne cenovne konkurenčnosti kitajskih proizvajalcev izvoznikov, je tudi povečanje v obdobju 2019–OP lahko povezano s sezonskim učinkom. Glede na to, da večina proizvodnje temelji na naročilih in specifikacijah strank, zaloge vsekakor niso glavni kazalnik škode.

4.9.4   Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala

| (484) | Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

  Preglednica 11


  Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb | 2017 | 2018 | 2019 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobičkonosnost prodaje nepovezanim strankam v Uniji (v % prihodka od prodaje) | 8,1 | 8,4 | 8,5 | 7,9 |
| Indeks | 100 | 104 | 104 | 97 |
| Denarni tok (v EUR) | 33 254 746 | 48 644 480 | 41 707 715 | 39 805 852 |
| Indeks | 100 | 146 | 125 | 120 |
| Naložbe (v EUR) | 60 405 839 | 67 794 023 | 82 761 718 | 59 886 812 |
| Indeks | 100 | 112 | 137 | 99 |
| Donosnost naložb (v %) | 34 | 36 | 24 | 20 |
| Indeks | 100 | 105 | 70 | 58 |
| Vir: vzorčeni proizvajalci Unije. |

(484)

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

Preglednica 11

Preglednica 11

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb

2017

2018

2019

OP

Dobičkonosnost prodaje nepovezanim strankam v Uniji (v % prihodka od prodaje)

8,1

8,4

8,5

7,9

Indeks

Indeks

100

100

104

104

104

104

97

97

Denarni tok (v EUR)

33 254 746

48 644 480

41 707 715

39 805 852

Indeks

Indeks

100

100

146

146

125

125

120

120

Naložbe (v EUR)

60 405 839

67 794 023

82 761 718

59 886 812

Indeks

Indeks

100

100

112

112

137

137

99

99

Donosnost naložb (v %)

34

36

24

20

Indeks

Indeks

100

100

105

105

70

70

58

58

Vir: vzorčeni proizvajalci Unije.

Vir

| (485) | Komisija je dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot delež prihodkov od te prodaje. |
| --- | --- |

(485)

Komisija je dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot delež prihodkov od te prodaje.

| (486) | Dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev je bila pozitivna, vendar nenormalno majhna v celotnem obravnavanem obdobju in se je zmanjšala z 8,1 % leta 2017 na 7,9 % v obdobju preiskave. |
| --- | --- |

(486)

Dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev je bila pozitivna, vendar nenormalno majhna v celotnem obravnavanem obdobju in se je zmanjšala z 8,1 % leta 2017 na 7,9 % v obdobju preiskave.

| (487) | Skupina ZTT je v svojih pripombah na končno razkritje trdila, da je industrija Unije z obratnim inženiringom ustvarila zelo visoke dobičke z zaračunavanjem pretiranih cen na trgu Unije, zaradi česar obstaja resen dvom o škodi za industrijo Unije, in trdila, da je nelojalno nižanje prodajnih cen posledica nerazumnega oblikovanja cen industrije Unije in ne poceni uvoza iz Kitajske. |
| --- | --- |

(487)

Skupina ZTT je v svojih pripombah na končno razkritje trdila, da je industrija Unije z obratnim inženiringom ustvarila zelo visoke dobičke z zaračunavanjem pretiranih cen na trgu Unije, zaradi česar obstaja resen dvom o škodi za industrijo Unije, in trdila, da je nelojalno nižanje prodajnih cen posledica nerazumnega oblikovanja cen industrije Unije in ne poceni uvoza iz Kitajske.

| (488) | Komisija se s to trditvijo ni strinjala. Obratni inženiring je bil delen in ni temeljil na celoviti oceni stroškov in cen. Komisija je preverila stopnje dobička na podlagi celovite tovrstne analize in ugotovila, da so dejansko takšne, kot so bile opisane. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(488)

Komisija se s to trditvijo ni strinjala. Obratni inženiring je bil delen in ni temeljil na celoviti oceni stroškov in cen. Komisija je preverila stopnje dobička na podlagi celovite tovrstne analize in ugotovila, da so dejansko takšne, kot so bile opisane. Trditev je bila zato zavrnjena.

| (489) | Pritožniki so trdili, da bi bila za potrebne naložbe in raziskave v sektorju potrebna 15-odstotna stopnja dobička. Preiskava je pokazala, da bi bilo treba raven že načrtovanih naložb, ki bi se izvedle v običajnih okoliščinah, da bi se sledilo razvoju trga, vzdrževati s povprečno 13,4-odstotnim dobičkom na podlagi obravnavanega obdobja. Te naložbe so zajemale naslednje točke: stroški zamenjave in vzdrževanja obratov, da se zagotovi učinkovitost obstoječih zmogljivosti, pri čemer se zmogljivost prilagodi spreminjajoči se ponudbi izdelkov; povečanje zmogljivosti; izdatki za raziskave in razvoj (inovacije izdelkov in procesov). |
| --- | --- |

(489)

Pritožniki so trdili, da bi bila za potrebne naložbe in raziskave v sektorju potrebna 15-odstotna stopnja dobička. Preiskava je pokazala, da bi bilo treba raven že načrtovanih naložb, ki bi se izvedle v običajnih okoliščinah, da bi se sledilo razvoju trga, vzdrževati s povprečno 13,4-odstotnim dobičkom na podlagi obravnavanega obdobja. Te naložbe so zajemale naslednje točke: stroški zamenjave in vzdrževanja obratov, da se zagotovi učinkovitost obstoječih zmogljivosti, pri čemer se zmogljivost prilagodi spreminjajoči se ponudbi izdelkov; povečanje zmogljivosti; izdatki za raziskave in razvoj (inovacije izdelkov in procesov).

| (490) | Komisija je ugotovila, da je zgoraj navedeni obseg v skladu s preteklimi dobički brez kitajskega dampinškega uvoza, ki, kot je poudarjeno v analizi v preglednici 11-bis, znaša 12 %. |
| --- | --- |

(490)

Komisija je ugotovila, da je zgoraj navedeni obseg v skladu s preteklimi dobički brez kitajskega dampinškega uvoza, ki, kot je poudarjeno v analizi v preglednici 11-bis, znaša 12 %.

bis

| (491) | Iz tega je razvidno, da stopnja dobička v razponu 8 % v obravnavanem obdobju ne zadostuje za ohranitev dejavnosti na rastočem visokotehnološkem trgu in torej pomeni škodo za industrijo Unije.

  Preglednica 11-bis

  Dobičkonosnost industrije Unije pred letom 2017 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Stopnja dobička (v %) | 10,4 | 12,6 | 12,4 |

(491)

Iz tega je razvidno, da stopnja dobička v razponu 8 % v obravnavanem obdobju ne zadostuje za ohranitev dejavnosti na rastočem visokotehnološkem trgu in torej pomeni škodo za industrijo Unije.

Preglednica 11-bis

Preglednica 11-

Dobičkonosnost industrije Unije pred letom 2017

Dobičkonosnost industrije Unije pred letom 2017

2014

2015

2016

Stopnja dobička (v %)

10,4

12,6

12,4

| (492) | Vendar to ni bilo zaznano v obravnavanem primeru. Dobičkonosnost se je v primerjavi z obdobjem 2014–2016 dejansko zmanjšala. Nižja stopnja dobička v celotnem obravnavanem obdobju izraža znatno cenovno škodo v celotnem obravnavanem obdobju. Zaradi negativnega pritiska, ki ga je povzročil uvoz iz Kitajske (v smislu večjega obsega in nizkih cen), industrija Unije ni mogla zvišati cen, da bi zmanjšala stroške in posledično dosegla normalne stopnje dobička, ki jih je dosegala pred najintenzivnejšo širitvijo, vsekakor pa dobička ni mogla povečati. |
| --- | --- |

(492)

Vendar to ni bilo zaznano v obravnavanem primeru. Dobičkonosnost se je v primerjavi z obdobjem 2014–2016 dejansko zmanjšala. Nižja stopnja dobička v celotnem obravnavanem obdobju izraža znatno cenovno škodo v celotnem obravnavanem obdobju. Zaradi negativnega pritiska, ki ga je povzročil uvoz iz Kitajske (v smislu večjega obsega in nizkih cen), industrija Unije ni mogla zvišati cen, da bi zmanjšala stroške in posledično dosegla normalne stopnje dobička, ki jih je dosegala pred najintenzivnejšo širitvijo, vsekakor pa dobička ni mogla povečati.

| (493) | Po povečanju leta 2018 se je denarni tok v drugi polovici obravnavanega obdobja zmanjšal. |
| --- | --- |

(493)

Po povečanju leta 2018 se je denarni tok v drugi polovici obravnavanega obdobja zmanjšal.

| (494) | Zaradi neposrednega pritiska uvoženega blaga je morala industrija Unije odložiti naložbe, vključno z nekaterimi, že načrtovanimi in odobrenimi. Te naložbe, katerih cilj je bil povečati obstoječo proizvodno zmogljivost Unije, so bile v obravnavanem obdobju ustavljene (tudi ko se je izvajanje že začelo), kar je neposreden učinek spremenjenih tržnih razmer, ki so nastale zaradi agresivnega oblikovanja cen kitajskega uvoza. Zato so se naložbe proti koncu obravnavanega obdobja močno zmanjšale, kar je v nasprotju s trendom iz prejšnjih let in splošno rastjo trga. |
| --- | --- |

(494)

Zaradi neposrednega pritiska uvoženega blaga je morala industrija Unije odložiti naložbe, vključno z nekaterimi, že načrtovanimi in odobrenimi. Te naložbe, katerih cilj je bil povečati obstoječo proizvodno zmogljivost Unije, so bile v obravnavanem obdobju ustavljene (tudi ko se je izvajanje že začelo), kar je neposreden učinek spremenjenih tržnih razmer, ki so nastale zaradi agresivnega oblikovanja cen kitajskega uvoza. Zato so se naložbe proti koncu obravnavanega obdobja močno zmanjšale, kar je v nasprotju s trendom iz prejšnjih let in splošno rastjo trga.

| (495) | Donosnost izvedenih naložb se je v obravnavanem obdobju razvijala negativno in se dejansko znižala za 42 %. Ta negativni razvoj kaže, da se je kljub nadaljnjim naložbam za ohranitev in izboljšanje učinkovitosti in konkurenčnosti donosnost zadevnih naložb v obravnavanem obdobju močno zmanjšala zaradi nezmožnosti industrije Unije, da bi izboljšala stopnjo dobičkonosnosti. |
| --- | --- |

(495)

Donosnost izvedenih naložb se je v obravnavanem obdobju razvijala negativno in se dejansko znižala za 42 %. Ta negativni razvoj kaže, da se je kljub nadaljnjim naložbam za ohranitev in izboljšanje učinkovitosti in konkurenčnosti donosnost zadevnih naložb v obravnavanem obdobju močno zmanjšala zaradi nezmožnosti industrije Unije, da bi izboljšala stopnjo dobičkonosnosti.

| (496) | Zaradi tako hitrega upada donosnosti naložb je očitno ogrožena zmožnost vzorčenih proizvajalcev za zbiranje kapitala v prihodnosti, če se stanje ne bo izboljšalo. |
| --- | --- |

(496)

Zaradi tako hitrega upada donosnosti naložb je očitno ogrožena zmožnost vzorčenih proizvajalcev za zbiranje kapitala v prihodnosti, če se stanje ne bo izboljšalo.

4.10   Analiza prodaje na podlagi razpisov

Analiza prodaje na podlagi razpisov

| (497) | Velika večina kablov iz optičnih vlaken se prodaja prek razpisnih postopkov. Za pridobitev potrebnega vpogleda v ta pomemben vidik trga in za dopolnitev preostale analize škode je Komisija od kitajskih proizvajalcev izvoznikov, vzorčenih proizvajalcev Unije, uvoznikov in uporabnikov zahtevala podrobne informacije o razpisih. Zastavljena so bila vprašanja o naravi, postopku, časovnem okviru in drugih ustreznih značilnostih, ki so zajemala zaključene in tekoče razpise. Naročniki so pokazali zelo majhno pripravljenost na sodelovanje s Komisijo. V preiskavi ni sodeloval noben javni naročnik, od velikih telekomunikacijskih operaterjev pa je le Deutsche Telekom predložil podrobne informacije o razpisih. |
| --- | --- |

(497)

Velika večina kablov iz optičnih vlaken se prodaja prek razpisnih postopkov. Za pridobitev potrebnega vpogleda v ta pomemben vidik trga in za dopolnitev preostale analize škode je Komisija od kitajskih proizvajalcev izvoznikov, vzorčenih proizvajalcev Unije, uvoznikov in uporabnikov zahtevala podrobne informacije o razpisih. Zastavljena so bila vprašanja o naravi, postopku, časovnem okviru in drugih ustreznih značilnostih, ki so zajemala zaključene in tekoče razpise. Naročniki so pokazali zelo majhno pripravljenost na sodelovanje s Komisijo. V preiskavi ni sodeloval noben javni naročnik, od velikih telekomunikacijskih operaterjev pa je le Deutsche Telekom predložil podrobne informacije o razpisih.

| (498) | Komisija je po neuvedbi začasnih ukrepov od vzorčenih proizvajalcev Unije zahtevala dodatne podrobne informacije o vseh razpisih, v katerih so sodelovali v obravnavanem obdobju, vključno z informacijami o ponudbah, cenah in konkurentih, če so bile na voljo. |
| --- | --- |

(498)

Komisija je po neuvedbi začasnih ukrepov od vzorčenih proizvajalcev Unije zahtevala dodatne podrobne informacije o vseh razpisih, v katerih so sodelovali v obravnavanem obdobju, vključno z informacijami o ponudbah, cenah in konkurentih, če so bile na voljo.

| (499) | Predložene informacije so pokazale zelo raznoliko in razdrobljeno sliko z zelo velikim številom razpisov, ki se vsako leto organizirajo v različnih državah članicah, številnimi naročniki in ponudniki ter različno dolgimi trajanji razpisov in razpisnimi pogoji. Kar zadeva naročnike, so lahko razpisi bodisi javni, ki jih organizirajo občine ali drugi javni subjekti, bodisi zasebni, ki jih organizirajo veliki telekomunikacijski operaterji ali omrežni operaterji. Obstajajo tudi številne druge manjše vrste ponudb, kotacije, e-dražbe in manjše količine, ki se lahko pridobijo z neposrednim stikom s strankami. Vsak razpisni postopek je posebej prilagojen naročniku, ki lahko uporabi različne postopke, odvisno od zadevnega razpisa in razvoja trga. Obstaja tudi veliko različnih akterjev, ki oddajajo ponudbe v okviru razpisov. Kitajski proizvajalci izvozniki sodelujejo neposredno (tudi prek svojih hčerinskih družb) in posredno s povezovanjem z lokalnimi družbami v različnih državah članicah. Proizvajalcem Unije konkurirajo tudi uvozniki, trgovci in distributerji. Včasih so vključeni tudi monterji, prek katerih poteka prodaja izbranih dobaviteljev telekomunikacijskim operaterjem. |
| --- | --- |

(499)

Predložene informacije so pokazale zelo raznoliko in razdrobljeno sliko z zelo velikim številom razpisov, ki se vsako leto organizirajo v različnih državah članicah, številnimi naročniki in ponudniki ter različno dolgimi trajanji razpisov in razpisnimi pogoji. Kar zadeva naročnike, so lahko razpisi bodisi javni, ki jih organizirajo občine ali drugi javni subjekti, bodisi zasebni, ki jih organizirajo veliki telekomunikacijski operaterji ali omrežni operaterji. Obstajajo tudi številne druge manjše vrste ponudb, kotacije, e-dražbe in manjše količine, ki se lahko pridobijo z neposrednim stikom s strankami. Vsak razpisni postopek je posebej prilagojen naročniku, ki lahko uporabi različne postopke, odvisno od zadevnega razpisa in razvoja trga. Obstaja tudi veliko različnih akterjev, ki oddajajo ponudbe v okviru razpisov. Kitajski proizvajalci izvozniki sodelujejo neposredno (tudi prek svojih hčerinskih družb) in posredno s povezovanjem z lokalnimi družbami v različnih državah članicah. Proizvajalcem Unije konkurirajo tudi uvozniki, trgovci in distributerji. Včasih so vključeni tudi monterji, prek katerih poteka prodaja izbranih dobaviteljev telekomunikacijskim operaterjem.

| (500) | Preiskava je tudi pokazala, da več razpisov, organiziranih v Uniji, vključuje zelo visoke zneske. Trije vzorčeni proizvajalci Unije so skupaj poročali o več kot 500 razpisih, na katerih so neposredno sodelovali v obdobju preiskave. Eden od sodelujočih nepovezanih uvoznikov sodeluje na 150–200 razpisih na leto, pri čemer se osredotoča samo na nemški trg. |
| --- | --- |

(500)

Preiskava je tudi pokazala, da več razpisov, organiziranih v Uniji, vključuje zelo visoke zneske. Trije vzorčeni proizvajalci Unije so skupaj poročali o več kot 500 razpisih, na katerih so neposredno sodelovali v obdobju preiskave. Eden od sodelujočih nepovezanih uvoznikov sodeluje na 150–200 razpisih na leto, pri čemer se osredotoča samo na nemški trg.

| (501) | Trajanje razpisov je zelo raznoliko – od takojšnje dobave do treh let. Pri daljših razpisih so cene sicer dogovorjene, vendar količine niso določene, zato lahko naročniki ob padcu cen objavijo dodatne razpise, ki nadomestijo obstoječe. Čeprav torej razpisi zagotavljajo neke vrste splošno „zgornjo mejo“ za cenovne pogoje, se lahko cene med trajanjem razpisa dinamično spreminjajo, kar se tudi dejansko dogaja. Zato se običajno prilagajajo in v veliki meri odražajo trenutne tržne razmere. |
| --- | --- |

(501)

Trajanje razpisov je zelo raznoliko – od takojšnje dobave do treh let. Pri daljših razpisih so cene sicer dogovorjene, vendar količine niso določene, zato lahko naročniki ob padcu cen objavijo dodatne razpise, ki nadomestijo obstoječe. Čeprav torej razpisi zagotavljajo neke vrste splošno „zgornjo mejo“ za cenovne pogoje, se lahko cene med trajanjem razpisa dinamično spreminjajo, kar se tudi dejansko dogaja. Zato se običajno prilagajajo in v veliki meri odražajo trenutne tržne razmere.

| (502) | Komisija je analizirala podrobne informacije o razpisih, ki so jih sporočili vzorčeni proizvajalci Unije v odgovor na njeno zahtevo. Od sporočenih razpisov, v katerih so proizvajalci Unije predložili ponudbo v obravnavanem obdobju, je Komisija analizirala tiste, za katere so obstajali konkretni dokazi o sodelovanju Kitajske. V obravnavanem obdobju je bilo 55 takih razpisov. Analizirani razpisi znašajo 45 % prodaje vzorčenih proizvajalcev Unije in 14 % celotne potrošnje EU v obdobju preiskave. Za te razpise je bila opravljena podrobna analiza škode v zvezi s ceno in obsegom za posamezen razpis, ki je pokazala znatne izgube prodaje (med 25 % in 100 %) in/ali znižanje cen (med 5 % in 55 %) in/ali nelojalno nižanje prodajnih cen (med 8 % in 39 %). Ta analiza, izvedena za vsak posamezen razpis, je nadalje potrdila znižanje cen in nelojalno nižanje prodajnih cen, ki sta bila že ugotovljena za celotno obdobje. |
| --- | --- |

(502)

Komisija je analizirala podrobne informacije o razpisih, ki so jih sporočili vzorčeni proizvajalci Unije v odgovor na njeno zahtevo. Od sporočenih razpisov, v katerih so proizvajalci Unije predložili ponudbo v obravnavanem obdobju, je Komisija analizirala tiste, za katere so obstajali konkretni dokazi o sodelovanju Kitajske. V obravnavanem obdobju je bilo 55 takih razpisov. Analizirani razpisi znašajo 45 % prodaje vzorčenih proizvajalcev Unije in 14 % celotne potrošnje EU v obdobju preiskave. Za te razpise je bila opravljena podrobna analiza škode v zvezi s ceno in obsegom za posamezen razpis, ki je pokazala znatne izgube prodaje (med 25 % in 100 %) in/ali znižanje cen (med 5 % in 55 %) in/ali nelojalno nižanje prodajnih cen (med 8 % in 39 %). Ta analiza, izvedena za vsak posamezen razpis, je nadalje potrdila znižanje cen in nelojalno nižanje prodajnih cen, ki sta bila že ugotovljena za celotno obdobje.

| (503) | Družba Connect Com je predložila pripombe v zvezi z razpisnimi postopki in poudarila, da proizvajalci Unije, ki jih je zastopal pritožnik, na splošno niso izgubili velikega števila razpisov, ampak samo enega ali nekaj velikih zasebnih razpisov. Poudarila je, da se je pritožba nanašala na eno povabilo k predložitvi ponudb in določanje cen enega kitajskega proizvajalca kot dokaza nelojalnega nižanja prodajnih cen. Predložila je obvestilo o oddaji naročil v nemškem okrožju, kjer so bile cene izbranega ponudnika izrecno navedene. Navedla je, da je pritožnik iz svoje predstavitve izpustil celoten tržni segment javnih razpisov. Po navedbah družbe Connect Com proizvajalci Unije, ki jih je zastopal pritožnik, niso bili uspešni na teh razpisih, ker niso izpolnili zahtevanih meril (npr. skladišča, zaloge, širok nabor izdelkov, logistični koncept). Družba Connect Com je poudarila zlasti majhno skladiščno zmogljivost družb Prysmian in Corning. Trdila je, da bi bilo zanikanje obstoja tržnega segmenta javnih naročil napačno, saj se cene na trgih javnih in zasebnih razpisov večinoma ujemajo ali so medsebojno odvisne. Po navedbah družbe Connect Com ne bi bilo prav uvesti protidampinških dajatev na celotnem trgu, ki je segmentiran na javne in zasebne razpise. Naveden je bil sklic na uvodno izjavo 42 Sklepa Komisije z dne 20. marca 1998 o ustavitvi protidampinškega postopka za uvoz volframovega oksida in volframove kisline s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (98/230/ES) (148). Družba Connect Com je na podlagi navedenega sklepa trdila, da v primeru segmentiranih trgov industrija Unije na splošno ne utrpi škode, če ima kljub določenemu upadu prodaje v enem tržnem segmentu (v tem primeru so to zasebni razpisi) prodajne možnosti v drugem tržnem segmentu (v tem primeru javni razpisi), ki nadomestijo zmanjšanje obsega prodaje. |
| --- | --- |

(503)

Družba Connect Com je predložila pripombe v zvezi z razpisnimi postopki in poudarila, da proizvajalci Unije, ki jih je zastopal pritožnik, na splošno niso izgubili velikega števila razpisov, ampak samo enega ali nekaj velikih zasebnih razpisov. Poudarila je, da se je pritožba nanašala na eno povabilo k predložitvi ponudb in določanje cen enega kitajskega proizvajalca kot dokaza nelojalnega nižanja prodajnih cen. Predložila je obvestilo o oddaji naročil v nemškem okrožju, kjer so bile cene izbranega ponudnika izrecno navedene. Navedla je, da je pritožnik iz svoje predstavitve izpustil celoten tržni segment javnih razpisov. Po navedbah družbe Connect Com proizvajalci Unije, ki jih je zastopal pritožnik, niso bili uspešni na teh razpisih, ker niso izpolnili zahtevanih meril (npr. skladišča, zaloge, širok nabor izdelkov, logistični koncept). Družba Connect Com je poudarila zlasti majhno skladiščno zmogljivost družb Prysmian in Corning. Trdila je, da bi bilo zanikanje obstoja tržnega segmenta javnih naročil napačno, saj se cene na trgih javnih in zasebnih razpisov večinoma ujemajo ali so medsebojno odvisne. Po navedbah družbe Connect Com ne bi bilo prav uvesti protidampinških dajatev na celotnem trgu, ki je segmentiran na javne in zasebne razpise. Naveden je bil sklic na uvodno izjavo 42 Sklepa Komisije z dne 20. marca 1998 o ustavitvi protidampinškega postopka za uvoz volframovega oksida in volframove kisline s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (98/230/ES) (148). Družba Connect Com je na podlagi navedenega sklepa trdila, da v primeru segmentiranih trgov industrija Unije na splošno ne utrpi škode, če ima kljub določenemu upadu prodaje v enem tržnem segmentu (v tem primeru so to zasebni razpisi) prodajne možnosti v drugem tržnem segmentu (v tem primeru javni razpisi), ki nadomestijo zmanjšanje obsega prodaje.

148

| (504) | Trditve in analiza iz uvodne izjave 502 so v nasprotju s temi trditvami. Kljub znatnim prizadevanjem industrije Unije za ohranitev cenovne konkurenčnosti so velike deleže trgov prevzeli kitajski izvozniki, s ponudbami katerih se industrija Unije v smislu cen ni mogla kosati. Kar zadeva sklep Komisije iz leta 1998 v zvezi z uvozom volframovega oksida in volframove kisline, je Komisija v navedenem primeru ugotovila, da je treba zmanjšanje tržnega deleža industrije Unije na odprtem trgu obravnavati ob upoštevanju težnje industrije Unije, da vse večji delež svoje proizvodnje zadevnega izdelka uporabi za proizvodnjo izdelkov na koncu proizvodne verige uporabi. Osnovno dejansko stanje v zvezi s tema različnima tržnima segmentoma industrije Unije (odprti trg in uporaba za lastne potrebe) se razlikuje od konkurenčnega položaja v tem primeru, ko se velikost zaprtega trga v obravnavanem obdobju rahlo zmanjšuje in predstavlja zelo majhen del proizvodnje zadevnega izdelka. Zato so bile te trditve zavrnjene. |
| --- | --- |

(504)

Trditve in analiza iz uvodne izjave 502 so v nasprotju s temi trditvami. Kljub znatnim prizadevanjem industrije Unije za ohranitev cenovne konkurenčnosti so velike deleže trgov prevzeli kitajski izvozniki, s ponudbami katerih se industrija Unije v smislu cen ni mogla kosati. Kar zadeva sklep Komisije iz leta 1998 v zvezi z uvozom volframovega oksida in volframove kisline, je Komisija v navedenem primeru ugotovila, da je treba zmanjšanje tržnega deleža industrije Unije na odprtem trgu obravnavati ob upoštevanju težnje industrije Unije, da vse večji delež svoje proizvodnje zadevnega izdelka uporabi za proizvodnjo izdelkov na koncu proizvodne verige uporabi. Osnovno dejansko stanje v zvezi s tema različnima tržnima segmentoma industrije Unije (odprti trg in uporaba za lastne potrebe) se razlikuje od konkurenčnega položaja v tem primeru, ko se velikost zaprtega trga v obravnavanem obdobju rahlo zmanjšuje in predstavlja zelo majhen del proizvodnje zadevnega izdelka. Zato so bile te trditve zavrnjene.

| (505) | Družba Connect Com je v svojih pripombah na končno razkritje trdila, da Komisija ni razkrila informacij o tem, na koliko razpisih je bil izbran kitajski proizvajalec in iz katerega razloga, ter ponovila svojo trditev, da cena nikoli ni bila edino odločilno merilo, temveč sta prevladali kakovost in logistika. Poleg tega je družba Connect Com zahtevala razkritje rezultatov analize iz uvodne izjave 502. |
| --- | --- |

(505)

Družba Connect Com je v svojih pripombah na končno razkritje trdila, da Komisija ni razkrila informacij o tem, na koliko razpisih je bil izbran kitajski proizvajalec in iz katerega razloga, ter ponovila svojo trditev, da cena nikoli ni bila edino odločilno merilo, temveč sta prevladali kakovost in logistika. Poleg tega je družba Connect Com zahtevala razkritje rezultatov analize iz uvodne izjave 502.

| (506) | V zvezi s tem je Komisija zbrala podrobne informacije o razpisih v obravnavanem obdobju. Komisija je preverila in analizirala te informacije, ki so zelo zaupne in jih zato ni mogoče razkriti zainteresiranim stranem, razen povzetka iz zgornjih uvodnih izjav. |
| --- | --- |

(506)

V zvezi s tem je Komisija zbrala podrobne informacije o razpisih v obravnavanem obdobju. Komisija je preverila in analizirala te informacije, ki so zelo zaupne in jih zato ni mogoče razkriti zainteresiranim stranem, razen povzetka iz zgornjih uvodnih izjav.

| (507) | Analiza razpisov kaže na postopek pospešene zamenjave izdelkov industrije Unije s kitajskimi izdelki, kar potrjujejo javni razpisi ob koncu obdobja preiskave. To je razkrilo znižanje cen in nadaljnje znatne izgube količin za industrijo Unije, ki so skladne s splošno sliko škode in jo potrjujejo. |
| --- | --- |

(507)

Analiza razpisov kaže na postopek pospešene zamenjave izdelkov industrije Unije s kitajskimi izdelki, kar potrjujejo javni razpisi ob koncu obdobja preiskave. To je razkrilo znižanje cen in nadaljnje znatne izgube količin za industrijo Unije, ki so skladne s splošno sliko škode in jo potrjujejo.

4.11   Sklep o škodi

Sklep o škodi

| (508) | Več kazalnikov je kazalo pozitiven trend, kot na primer proizvodnja, zmogljivost, obseg prodaje na trgu Unije in zaposlenost. Vendar se razvoj teh kazalnikov ni ujemal s povečanjem potrošnje in dejansko bi se morali taki kazalniki bolj povečati, da bi lahko industrija Unije v celoti izkoristila rast trga. Dejansko je industrija Unije kljub povečanju obsega prodaje izgubila 10,8 odstotne točke tržnega deleža (s 64,3 % na 53,5 %) na rastočem trgu. To je povezano s cenovnim pritiskom, ki so ga ustvarjali kitajski izvozniki z znatnim nelojalnim nižanjem prodajnih cen, vsekakor pa z znižanjem cen v celotnem obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(508)

Več kazalnikov je kazalo pozitiven trend, kot na primer proizvodnja, zmogljivost, obseg prodaje na trgu Unije in zaposlenost. Vendar se razvoj teh kazalnikov ni ujemal s povečanjem potrošnje in dejansko bi se morali taki kazalniki bolj povečati, da bi lahko industrija Unije v celoti izkoristila rast trga. Dejansko je industrija Unije kljub povečanju obsega prodaje izgubila 10,8 odstotne točke tržnega deleža (s 64,3 % na 53,5 %) na rastočem trgu. To je povezano s cenovnim pritiskom, ki so ga ustvarjali kitajski izvozniki z znatnim nelojalnim nižanjem prodajnih cen, vsekakor pa z znižanjem cen v celotnem obravnavanem obdobju.

| (509) | To je povzročilo finančno škodo v obliki nižjih dobičkov ter zmanjšanja naložb in njihove donosnosti. |
| --- | --- |

(509)

To je povzročilo finančno škodo v obliki nižjih dobičkov ter zmanjšanja naložb in njihove donosnosti.

| (510) | Poleg navedenega, kot je pojasnjeno zgoraj v uvodni izjavi 502, analize prodaje prek razpisov kažejo, da sta zmanjševanje tržnega deleža in nižanje cen vse hitrejša ter se bosta nadaljevala zaradi izjemno agresivnega vedenja kitajskih proizvajalcev izvoznikov. |
| --- | --- |

(510)

Poleg navedenega, kot je pojasnjeno zgoraj v uvodni izjavi 502, analize prodaje prek razpisov kažejo, da sta zmanjševanje tržnega deleža in nižanje cen vse hitrejša ter se bosta nadaljevala zaradi izjemno agresivnega vedenja kitajskih proizvajalcev izvoznikov.

| (511) | Zbornica CCCME je v svojih pripombah na končno razkritje trdila, da več ključnih kazalnikov ni pokazalo, da je industrija Unije utrpela škodo, saj sta obseg proizvodnje in zaposlenost ostala stabilna, njena zmogljivost se je povečala, prodajne cene so ostale stabilne z rahlim znižanjem, dobičkonosnost in naložbe pa so ostale na visoki ravni. |
| --- | --- |

(511)

Zbornica CCCME je v svojih pripombah na končno razkritje trdila, da več ključnih kazalnikov ni pokazalo, da je industrija Unije utrpela škodo, saj sta obseg proizvodnje in zaposlenost ostala stabilna, njena zmogljivost se je povečala, prodajne cene so ostale stabilne z rahlim znižanjem, dobičkonosnost in naložbe pa so ostale na visoki ravni.

| (512) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 508, je treba te kazalnike oceniti glede na povečano potrošnjo na rastočem trgu in ta analiza je pokazala, da industrija Unije ni mogla ustrezno izkoristiti rastočega trga, kar priča o dejanskih negativnih učinkih na rast industrije Unije. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(512)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 508, je treba te kazalnike oceniti glede na povečano potrošnjo na rastočem trgu in ta analiza je pokazala, da industrija Unije ni mogla ustrezno izkoristiti rastočega trga, kar priča o dejanskih negativnih učinkih na rast industrije Unije. Trditev je bila zato zavrnjena.

| (513) | Zbornica CCCME je trdila tudi, da samo merila tržnega deleža ne morejo biti podlaga za ugotovitve o znatni škodi, ker se je povpraševanje povečalo, pa se je povečala prodaja vseh udeležencev na trgu, kar kaže na odprt in konkurenčen trg. Poleg tega je zbornica CCCME trdila, da prihodnje poslabšanje položaja industrije Unije ne more biti podlaga za znatno škodo, saj v tej preiskavi ni bila ocenjena nevarnost škode niti niso bili izpolnjeni dokazni standardi, ki se zahtevajo za tak primer. |
| --- | --- |

(513)

Zbornica CCCME je trdila tudi, da samo merila tržnega deleža ne morejo biti podlaga za ugotovitve o znatni škodi, ker se je povpraševanje povečalo, pa se je povečala prodaja vseh udeležencev na trgu, kar kaže na odprt in konkurenčen trg. Poleg tega je zbornica CCCME trdila, da prihodnje poslabšanje položaja industrije Unije ne more biti podlaga za znatno škodo, saj v tej preiskavi ni bila ocenjena nevarnost škode niti niso bili izpolnjeni dokazni standardi, ki se zahtevajo za tak primer.

| (514) | V zvezi s tem Komisija opozarja, da ugotovitev o znatni škodi ne temelji samo na tržnih deležih, temveč na vseh gospodarskih kazalnikih, ocenjenih v uvodnih izjavah 426, 431, 437, 444 in 490, ki so med drugim vključevali dejanske negativne učinke na rast, padec cen, nelojalno nižanje prodajnih cen, nelojalno nižanje ciljnih cen in zmanjšane dobičke, ki kažejo na znatno škodo. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(514)

V zvezi s tem Komisija opozarja, da ugotovitev o znatni škodi ne temelji samo na tržnih deležih, temveč na vseh gospodarskih kazalnikih, ocenjenih v uvodnih izjavah 426, 431, 437, 444 in 490, ki so med drugim vključevali dejanske negativne učinke na rast, padec cen, nelojalno nižanje prodajnih cen, nelojalno nižanje ciljnih cen in zmanjšane dobičke, ki kažejo na znatno škodo. Trditev je bila zato zavrnjena.

| (515) | Ob upoštevanju navedenega je Komisija v tej fazi sklenila, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(515)

Ob upoštevanju navedenega je Komisija v tej fazi sklenila, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.

5.   VZROČNA ZVEZA

VZROČNA ZVEZA

| (516) | Komisija je v skladu s členom 3(6) osnovne uredbe proučila, ali je dampinški uvoz iz zadevne države povzročil znatno škodo industriji Unije. V skladu s členom 3(7) osnovne uredbe je proučila tudi druge znane dejavnike, ki bi lahko hkrati povzročili škodo industriji Unije. Zagotovila je, da morebitna škoda, ki so jo povzročili drugi dejavniki in ne dampinški uvoz iz zadevne države, ni bila pripisana temu dampinškemu uvozu. Ti dejavniki so: uvoz iz tretjih držav, izvozna uspešnost industrije Unije, prodaja za lastne potrebe in cene surovin. |
| --- | --- |

(516)

Komisija je v skladu s členom 3(6) osnovne uredbe proučila, ali je dampinški uvoz iz zadevne države povzročil znatno škodo industriji Unije. V skladu s členom 3(7) osnovne uredbe je proučila tudi druge znane dejavnike, ki bi lahko hkrati povzročili škodo industriji Unije. Zagotovila je, da morebitna škoda, ki so jo povzročili drugi dejavniki in ne dampinški uvoz iz zadevne države, ni bila pripisana temu dampinškemu uvozu. Ti dejavniki so: uvoz iz tretjih držav, izvozna uspešnost industrije Unije, prodaja za lastne potrebe in cene surovin.

5.1   Učinki dampinškega uvoza

Učinki dampinškega uvoza

| (517) | Zmanjšanje tržnega deleža industrije Unije v celotnem obravnavanem obdobju je bilo sočasno in neposredno povezano z znatnim prodorom precejšnjega obsega uvoza iz Kitajske na trg Unije, kar je znatno nelojalno nižalo cene industrije Unije in v vsakem primeru povzročilo precejšnje znižanje prodajnih cen v Uniji. |
| --- | --- |

(517)

Zmanjšanje tržnega deleža industrije Unije v celotnem obravnavanem obdobju je bilo sočasno in neposredno povezano z znatnim prodorom precejšnjega obsega uvoza iz Kitajske na trg Unije, kar je znatno nelojalno nižalo cene industrije Unije in v vsakem primeru povzročilo precejšnje znižanje prodajnih cen v Uniji.

| (518) | Obseg uvoza iz Kitajske se je povečal (kot je prikazano v preglednici 3) s približno 189 000 kilometrov kabla leta 2017 na približno 498 000 kilometrov kabla v obdobju preiskave, kar pomeni dvainpolkratno povečanje (+163 %). Tržni delež se je v istem obdobju povečal s 14,8 % na 28,3 %, tj. za skoraj dvakrat (+91 %). V istem obdobju (kot je prikazano v preglednici 6) se je prodaja industrije Unije na prostem trgu povečala za samo 14 %, njen tržni delež pa se je zmanjšal s 64,3 % na 53,5 %, tj. za 10,8 odstotne točke (–17 %). Prodaja na manjšem zaprtem trgu se je rahlo zmanjšala (–12 %). Dampinški uvoz se je povečal v absolutnem in relativnem smislu. Kot je prikazano v preglednici 1, se je potrošnja na trgu Unije v obravnavanem obdobju povečala za 38 %, in očitno je, da je to rast večinoma izkoriščal uvoz iz Kitajske. |
| --- | --- |

(518)

Obseg uvoza iz Kitajske se je povečal (kot je prikazano v preglednici 3) s približno 189 000 kilometrov kabla leta 2017 na približno 498 000 kilometrov kabla v obdobju preiskave, kar pomeni dvainpolkratno povečanje (+163 %). Tržni delež se je v istem obdobju povečal s 14,8 % na 28,3 %, tj. za skoraj dvakrat (+91 %). V istem obdobju (kot je prikazano v preglednici 6) se je prodaja industrije Unije na prostem trgu povečala za samo 14 %, njen tržni delež pa se je zmanjšal s 64,3 % na 53,5 %, tj. za 10,8 odstotne točke (–17 %). Prodaja na manjšem zaprtem trgu se je rahlo zmanjšala (–12 %). Dampinški uvoz se je povečal v absolutnem in relativnem smislu. Kot je prikazano v preglednici 1, se je potrošnja na trgu Unije v obravnavanem obdobju povečala za 38 %, in očitno je, da je to rast večinoma izkoriščal uvoz iz Kitajske.

| (519) | Cene dampinškega uvoza so se v obravnavanem obdobju znatno znižale, na primer za 62 % glede na preglednico 4-bis. Primerljive prodajne cene industrije Unije na trgu Unije nepovezanim stranem (prosti trg) so se v tem obdobju na podlagi analize v preglednici 8-bis skupno znižale za 12 %, na podlagi natančnejše analize v preglednici 8-ter pa za 41 %. Raven cen je v veliki meri odvisna od zapletenosti prodajanih vrst izdelka, za proučevanje cenovnih trendov pa je najbolj natančna primerjava med izdelki, proizvedenimi na domačem trgu, in uvoženimi izdelki iz zadevne države glede na vrsto izdelka (na podlagi vzorčenih družb). V obdobju preiskave to kaže tehtane povprečne stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen za dva vzorčena proizvajalca izvoznika med 30,0 % in 33,2 %. |
| --- | --- |

(519)

Cene dampinškega uvoza so se v obravnavanem obdobju znatno znižale, na primer za 62 % glede na preglednico 4-bis. Primerljive prodajne cene industrije Unije na trgu Unije nepovezanim stranem (prosti trg) so se v tem obdobju na podlagi analize v preglednici 8-bis skupno znižale za 12 %, na podlagi natančnejše analize v preglednici 8-ter pa za 41 %. Raven cen je v veliki meri odvisna od zapletenosti prodajanih vrst izdelka, za proučevanje cenovnih trendov pa je najbolj natančna primerjava med izdelki, proizvedenimi na domačem trgu, in uvoženimi izdelki iz zadevne države glede na vrsto izdelka (na podlagi vzorčenih družb). V obdobju preiskave to kaže tehtane povprečne stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen za dva vzorčena proizvajalca izvoznika med 30,0 % in 33,2 %.

bis

bis

ter

| (520) | Zaradi tega agresivnega ravnanja se je začel tržni delež industrije Unije na začetku obravnavanega obdobja zmanjševati, v OP pa so bili na trgu še vedno na voljo kitajski izdelki po izjemno nizkih cenah (precej nižjih od stroškov proizvodnje industrije Unije). To je med drugim potekalo prek mehanizmov, opisanih v oddelku o razpisih (uvodne izjave 499 do 502), ter povzročilo znižanje cen, zmanjšanje obsega prodaje in tržnega deleža ter finančno škodo v smislu zmanjšane dobičkonosnosti in zmanjševanja naložb, kar je ogrozilo obstoj industrije Unije. |
| --- | --- |

(520)

Zaradi tega agresivnega ravnanja se je začel tržni delež industrije Unije na začetku obravnavanega obdobja zmanjševati, v OP pa so bili na trgu še vedno na voljo kitajski izdelki po izjemno nizkih cenah (precej nižjih od stroškov proizvodnje industrije Unije). To je med drugim potekalo prek mehanizmov, opisanih v oddelku o razpisih (uvodne izjave 499 do 502), ter povzročilo znižanje cen, zmanjšanje obsega prodaje in tržnega deleža ter finančno škodo v smislu zmanjšane dobičkonosnosti in zmanjševanja naložb, kar je ogrozilo obstoj industrije Unije.

| (521) | Kot je opisano v uvodni izjavi 494, so obstajali tudi dokazi, da so bile nekatere načrtovane naložbe in projekti širitve industrije Unije odpovedani ali začasno ustavljeni zaradi povečanja uvoza iz Kitajske po agresivnih cenah in posledične izgube tržnega deleža industrije Unije. |
| --- | --- |

(521)

Kot je opisano v uvodni izjavi 494, so obstajali tudi dokazi, da so bile nekatere načrtovane naložbe in projekti širitve industrije Unije odpovedani ali začasno ustavljeni zaradi povečanja uvoza iz Kitajske po agresivnih cenah in posledične izgube tržnega deleža industrije Unije.

5.2   Učinki drugih dejavnikov

Učinki drugih dejavnikov

5.2.1   Uvoz iz tretjih držav

Uvoz iz tretjih držav

| (522) | Uvoz iz drugih tretjih držav se je v obravnavanem obdobju gibal, kot je navedeno v nadaljevanju.

  Preglednica 12


  Uvoz iz tretjih držav











  Država | | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Koreja | Obseg (v km kabla) | 20 450 | 51 339 | 44 405 | 45 908 |
| | Indeks | 100 | 251 | 217 | 224 |
| | Tržni delež (v %) | 1,6 | 3,3 | 2,7 | 2,6 |
| | Povprečna cena (v EUR/km kabla) | 796 | 873 | 1 627 | 1 073 |
| | Indeks | 100 | 110 | 204 | 135 |
| Turčija | Obseg (v km kabla) | 26 732 | 32 932 | 22 922 | 37 008 |
| | Indeks | 100 | 123 | 86 | 138 |
| | Tržni delež (v %) | 2,1 | 2,1 | 1,4 | 2,1 |
| | Povprečna cena (v EUR/km kabla) | 428 | 501 | 776 | 594 |
| | Indeks | 100 | 117 | 181 | 139 |
| Norveška | Obseg (v km kabla) | 12 143 | 11 622 | 22 728 | 26 471 |
| | Indeks | 100 | 96 | 187 | 218 |
| | Tržni delež (v %) | 1,0 | 0,8 | 1,4 | 1,5 |
| | Povprečna cena (v EUR/km kabla) | 330 | 271 | 279 | 261 |
| | Indeks | 100 | 82 | 85 | 79 |
| Druge tretje države | Obseg (v km kabla) | 126 307 | 114 520 | 77 787 | 107 334 |
| | Indeks | 100 | 91 | 62 | 85 |
| | Tržni delež (v %) | 9,9 | 7,4 | 4,7 | 6,1 |
| | Povprečna cena (v EUR/km kabla) | 1 631 | 1 728 | 2 447 | 1 218 |
| | Indeks | 100 | 106 | 150 | 75 |
| Skupaj za vse tretje države, razen za zadevno državo | Obseg (v km kabla) | 185 633 | 210 414 | 167 842 | 216 721 |
| | Indeks | 100 | 113 | 90 | 117 |
| | Tržni delež (v %) | 14,5 | 13,7 | 10,1 | 12,3 |
| | Povprečna cena (v EUR/km kabla) | 1 280 | 1 247 | 1 708 | 964 |
| | Indeks | 100 | 97 | 133 | 75 |
| Vir: podatki carinskih organov EU, Comext (Eurostat). |

(522)

Uvoz iz drugih tretjih držav se je v obravnavanem obdobju gibal, kot je navedeno v nadaljevanju.

Preglednica 12

Preglednica 12

Uvoz iz tretjih držav

Uvoz iz tretjih držav

Država

2017

2018

2019

Obdobje preiskave

Koreja

Obseg (v km kabla)

20 450

51 339

44 405

45 908

Indeks

Indeks

100

100

251

251

217

217

224

224

Tržni delež (v %)

1,6

3,3

2,7

2,6

Povprečna cena (v EUR/km kabla)

796

873

1 627

1 073

Indeks

Indeks

100

100

110

110

204

204

135

135

Turčija

Obseg (v km kabla)

26 732

32 932

22 922

37 008

Indeks

Indeks

100

100

123

123

86

86

138

138

Tržni delež (v %)

2,1

2,1

1,4

2,1

Povprečna cena (v EUR/km kabla)

428

501

776

594

Indeks

Indeks

100

100

117

117

181

181

139

139

Norveška

Obseg (v km kabla)

12 143

11 622

22 728

26 471

Indeks

Indeks

100

100

96

96

187

187

218

218

Tržni delež (v %)

1,0

0,8

1,4

1,5

Povprečna cena (v EUR/km kabla)

330

271

279

261

Indeks

Indeks

100

100

82

82

85

85

79

79

Druge tretje države

Obseg (v km kabla)

126 307

114 520

77 787

107 334

Indeks

Indeks

100

100

91

91

62

62

85

85

Tržni delež (v %)

9,9

7,4

4,7

6,1

Povprečna cena (v EUR/km kabla)

1 631

1 728

2 447

1 218

Indeks

Indeks

100

100

106

106

150

150

75

75

Skupaj za vse tretje države, razen za zadevno državo

Obseg (v km kabla)

185 633

210 414

167 842

216 721

Indeks

Indeks

100

100

113

113

90

90

117

117

Tržni delež (v %)

14,5

13,7

10,1

12,3

Povprečna cena (v EUR/km kabla)

1 280

1 247

1 708

964

Indeks

Indeks

100

100

97

97

133

133

75

75

Vir: podatki carinskih organov EU, Comext (Eurostat).

Vir:

| (523) | Uvoz iz Koreje se je v obravnavanem obdobju povečal s približno 20 000 kilometrov kabla leta 2017 na približno 45 000 kilometrov kabla v obdobju preiskave. Tržni delež tega uvoza se je povečal z 1,6 % leta 2017 na 2,6 % v obdobju preiskave. Povprečne cene Koreje se zdijo precej višje od cen industrije Unije in proizvajalcev izvoznikov. Zato je videti, da uvoz iz Koreje glede na visoke cene in omejen obseg ni vplival na škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(523)

Uvoz iz Koreje se je v obravnavanem obdobju povečal s približno 20 000 kilometrov kabla leta 2017 na približno 45 000 kilometrov kabla v obdobju preiskave. Tržni delež tega uvoza se je povečal z 1,6 % leta 2017 na 2,6 % v obdobju preiskave. Povprečne cene Koreje se zdijo precej višje od cen industrije Unije in proizvajalcev izvoznikov. Zato je videti, da uvoz iz Koreje glede na visoke cene in omejen obseg ni vplival na škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.

| (524) | Zdi se, da se je uvoz iz Turčije prodajal po nizkih cenah, čeprav so bile te v obdobju 2018–OP višje od cen kitajskega uvoza in so se postopno zviševale. Tržni delež turških izvoznikov je bil v obravnavanem obdobju večinoma stabilen – nekoliko višji od 2 %. Ti trendi temeljijo na statističnih podatkih, ki vključujejo veliko vrst izdelkov, zato Komisija glede na splošno omejen obseg ne more natančno oceniti vpliva tega uvoza na položaj industrije Unije. Čeprav ni mogoče izključiti, da je morda turški uvoz prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije, glede na relativni obseg uvoza zadevnega izdelka in stabilen tržni delež v celotnem obdobju, je Komisija sklenila, da tudi če je ta uvoz omejeno vplival na položaj industrije, ni zmanjšal vzročne zveze med dampinškim uvozom iz Kitajske in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(524)

Zdi se, da se je uvoz iz Turčije prodajal po nizkih cenah, čeprav so bile te v obdobju 2018–OP višje od cen kitajskega uvoza in so se postopno zviševale. Tržni delež turških izvoznikov je bil v obravnavanem obdobju večinoma stabilen – nekoliko višji od 2 %. Ti trendi temeljijo na statističnih podatkih, ki vključujejo veliko vrst izdelkov, zato Komisija glede na splošno omejen obseg ne more natančno oceniti vpliva tega uvoza na položaj industrije Unije. Čeprav ni mogoče izključiti, da je morda turški uvoz prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije, glede na relativni obseg uvoza zadevnega izdelka in stabilen tržni delež v celotnem obdobju, je Komisija sklenila, da tudi če je ta uvoz omejeno vplival na položaj industrije, ni zmanjšal vzročne zveze med dampinškim uvozom iz Kitajske in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.

| (525) | Poleg tega se je tudi uvoz iz Norveške v obravnavanem obdobju povečal. Norveške cene, ki so bile že leta 2017 nizke, so se v obravnavanem obdobju še naprej zniževale (–21 % v obdobju 2017–OP), pri čemer je bila raven cen precej nižja od ravni industrije Unije in kitajskih izvoznikov. Tržni delež norveških izvoznikov se je v istem obdobju povečal z 1 % na 1,5 %. Ti trendi temeljijo na statističnih podatkih, ki vključujejo veliko vrst izdelkov, zato Komisija glede na splošno omejen obseg ne more natančno oceniti vpliva tega uvoza na položaj industrije Unije. Čeprav ni mogoče izključiti, da je morda norveški uvoz prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije, glede na relativni obseg uvoza zadevnega izdelka, je Komisija sklenila, da tudi če je ta uvoz omejeno vplival na položaj industrije, ni zmanjšal vzročne zveze med dampinškim uvozom iz Kitajske in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(525)

Poleg tega se je tudi uvoz iz Norveške v obravnavanem obdobju povečal. Norveške cene, ki so bile že leta 2017 nizke, so se v obravnavanem obdobju še naprej zniževale (–21 % v obdobju 2017–OP), pri čemer je bila raven cen precej nižja od ravni industrije Unije in kitajskih izvoznikov. Tržni delež norveških izvoznikov se je v istem obdobju povečal z 1 % na 1,5 %. Ti trendi temeljijo na statističnih podatkih, ki vključujejo veliko vrst izdelkov, zato Komisija glede na splošno omejen obseg ne more natančno oceniti vpliva tega uvoza na položaj industrije Unije. Čeprav ni mogoče izključiti, da je morda norveški uvoz prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije, glede na relativni obseg uvoza zadevnega izdelka, je Komisija sklenila, da tudi če je ta uvoz omejeno vplival na položaj industrije, ni zmanjšal vzročne zveze med dampinškim uvozom iz Kitajske in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.

| (526) | Uvoz iz drugih tretjih držav se je v obravnavanem obdobju v absolutnem smislu nekoliko zmanjšal in pri tem izgubil velik tržni delež. Povprečne cene so bile visoke in zato nič ne kaže, da bi povzročile znatno škodo industriji Unije. |
| --- | --- |

(526)

Uvoz iz drugih tretjih držav se je v obravnavanem obdobju v absolutnem smislu nekoliko zmanjšal in pri tem izgubil velik tržni delež. Povprečne cene so bile visoke in zato nič ne kaže, da bi povzročile znatno škodo industriji Unije.

| (527) | Kitajska vlada je v svojih pripombah na končno razkritje trdila, da Komisija ni ugotovila, da bi uvoz zadevnega izdelka iz Kitajske vplival na industrijo Unije, in zlasti trdila, da sta bila povečanje ravni zalog in znižanje stopenj izkoriščenosti zmogljivosti posledica nerazumnega povečanja zmogljivosti s strani industrije Unije, kar je povzročilo presežno zmogljivost. Poleg tega je zbornica CCCME trdila, da ni bilo nikakršne korelacije med uvozom iz Kitajske in razvojem industrije Unije. Zbornica CCCME je zlasti trdila, da je industrija Unije ob največjem povečanju obsega uvoza iz Kitajske v letih 2017 in 2018 povečala svojo dobičkonosnost. Zbornica CCCME in kitajska vlada sta trdili tudi, da so proizvajalci Unije v obdobju 2018–2019, ko se je kitajski uvoz povečal in cene znižale, zvišali prodajne cene, ne da bi izgubili tržni delež. |
| --- | --- |

(527)

Kitajska vlada je v svojih pripombah na končno razkritje trdila, da Komisija ni ugotovila, da bi uvoz zadevnega izdelka iz Kitajske vplival na industrijo Unije, in zlasti trdila, da sta bila povečanje ravni zalog in znižanje stopenj izkoriščenosti zmogljivosti posledica nerazumnega povečanja zmogljivosti s strani industrije Unije, kar je povzročilo presežno zmogljivost. Poleg tega je zbornica CCCME trdila, da ni bilo nikakršne korelacije med uvozom iz Kitajske in razvojem industrije Unije. Zbornica CCCME je zlasti trdila, da je industrija Unije ob največjem povečanju obsega uvoza iz Kitajske v letih 2017 in 2018 povečala svojo dobičkonosnost. Zbornica CCCME in kitajska vlada sta trdili tudi, da so proizvajalci Unije v obdobju 2018–2019, ko se je kitajski uvoz povečal in cene znižale, zvišali prodajne cene, ne da bi izgubili tržni delež.

| (528) | V zvezi s tem je Komisija opozorila, da velika večina trga temelji na dolgoročnih dobavnih pogodbah, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 497 do 507. Poleg tega je bila dobičkonosnost industrije Unije v celotnem obravnavanem obdobju nižja od ciljnega dobička, kar kaže na obstoj škode v tem obdobju. Zato je Komisija menila, da zgoraj navedeni argumenti zbornice CCCME in kitajske vlade ne kažejo na odsotnost vzročne zveze med dampingom in škodo. Dejansko le potrjujejo, da je med povečanjem uvoza zadevnega izdelka iz Kitajske in trenutkom, ko je škoda postala znatna in jo je bilo mogoče ugotoviti iz ustreznih gibanj, prišlo do določene zamude. |
| --- | --- |

(528)

V zvezi s tem je Komisija opozorila, da velika večina trga temelji na dolgoročnih dobavnih pogodbah, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 497 do 507. Poleg tega je bila dobičkonosnost industrije Unije v celotnem obravnavanem obdobju nižja od ciljnega dobička, kar kaže na obstoj škode v tem obdobju. Zato je Komisija menila, da zgoraj navedeni argumenti zbornice CCCME in kitajske vlade ne kažejo na odsotnost vzročne zveze med dampingom in škodo. Dejansko le potrjujejo, da je med povečanjem uvoza zadevnega izdelka iz Kitajske in trenutkom, ko je škoda postala znatna in jo je bilo mogoče ugotoviti iz ustreznih gibanj, prišlo do določene zamude.

| (529) | Družba Eku Kabel je v svojih pripombah na končno razkritje trdila, da se je obseg uvoza kablov iz optičnih vlaken v letih 2018 in 2019 zmanjšal in da bi se lahko v letu 2020 zabeležilo nadaljnje zmanjšanje ter da se zaradi tega upada uvoza ne bi smele uvesti dajatve. |
| --- | --- |

(529)

Družba Eku Kabel je v svojih pripombah na končno razkritje trdila, da se je obseg uvoza kablov iz optičnih vlaken v letih 2018 in 2019 zmanjšal in da bi se lahko v letu 2020 zabeležilo nadaljnje zmanjšanje ter da se zaradi tega upada uvoza ne bi smele uvesti dajatve.

| (530) | Preiskava je razkrila stalno povečevanje obsega uvoza kablov iz optičnih vlaken iz LRK v celotnem obravnavanem obdobju. Če pa se okoliščine spremenijo, se ukrepi lahko pregledajo v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(530)

Preiskava je razkrila stalno povečevanje obsega uvoza kablov iz optičnih vlaken iz LRK v celotnem obravnavanem obdobju. Če pa se okoliščine spremenijo, se ukrepi lahko pregledajo v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe.

| (531) | Glede na navedeno uvoz iz držav razen Kitajske ne bi mogel povzročiti ugotovljenega poslabšanja uspešnosti industrije Unije ter v nobenem primeru ne bi zmanjšal vzročne zveze med slabšanjem položaja industrije Unije in prodorom kitajskega uvoza. |
| --- | --- |

(531)

Glede na navedeno uvoz iz držav razen Kitajske ne bi mogel povzročiti ugotovljenega poslabšanja uspešnosti industrije Unije ter v nobenem primeru ne bi zmanjšal vzročne zveze med slabšanjem položaja industrije Unije in prodorom kitajskega uvoza.

5.2.2   Izvozna uspešnost industrije Unije

| (532) | Obseg izvoza industrije Unije se je v obravnavanem obdobju gibal na naslednji način:

  Preglednica 13


  Izvozna uspešnost proizvajalcev Unije | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg izvoza (v km kabla) | 85 676 | 99 295 | 95 397 | 108 672 |
| Indeks | 100 | 116 | 111 | 127 |
| Povprečna cena (v EUR/km kabla) | 1 329 | 1 111 | 1 282 | 949 |
| Indeks | 100 | 84 | 96 | 71 |
| Vir: industrija Unije. |

(532)

Obseg izvoza industrije Unije se je v obravnavanem obdobju gibal na naslednji način:

Preglednica 13

Preglednica 13

Izvozna uspešnost proizvajalcev Unije

Izvozna uspešnost proizvajalcev Unije

2017

2018

2019

Obdobje preiskave

Obseg izvoza (v km kabla)

85 676

99 295

95 397

108 672

Indeks

Indeks

100

100

116

116

111

111

127

127

Povprečna cena (v EUR/km kabla)

1 329

1 111

1 282

949

Indeks

Indeks

100

100

84

84

96

96

71

71

Vir: industrija Unije.

Vir

| (533) | Izvoz industrije Unije se je v obravnavanem obdobju povečal za 27 %, in sicer s približno 85 000 kilometrov kabla leta 2017 na približno 108 000 kilometrov kabla v obdobju preiskave. |
| --- | --- |

(533)

Izvoz industrije Unije se je v obravnavanem obdobju povečal za 27 %, in sicer s približno 85 000 kilometrov kabla leta 2017 na približno 108 000 kilometrov kabla v obdobju preiskave.

| (534) | Povprečna cena tega izvoza vzorčenih proizvajalcev Unije se je v obravnavanem obdobju znižala za 29 %, in sicer s 1 329 EUR/kilometer kabla leta 2017 na 949 EUR/kilometer kabla v obdobju preiskave. Ravni cen so bile višje od ravni v Uniji. |
| --- | --- |

(534)

Povprečna cena tega izvoza vzorčenih proizvajalcev Unije se je v obravnavanem obdobju znižala za 29 %, in sicer s 1 329 EUR/kilometer kabla leta 2017 na 949 EUR/kilometer kabla v obdobju preiskave. Ravni cen so bile višje od ravni v Uniji.

| (535) | Glede na povečevanje izvoza in razmeroma visoke ravni cen je jasno, da ta izvoz ne bi povzročil škode industriji Unije. |
| --- | --- |

(535)

Glede na povečevanje izvoza in razmeroma visoke ravni cen je jasno, da ta izvoz ne bi povzročil škode industriji Unije.

5.2.3   Obseg za lastno uporabo

Obseg za lastno uporabo

| (536) | Kot je prikazano v preglednici 5, se je uporaba industrije Unije za lastne potrebe v obravnavanem obdobju zmanjšala za 12 %. |
| --- | --- |

(536)

Kot je prikazano v preglednici 5, se je uporaba industrije Unije za lastne potrebe v obravnavanem obdobju zmanjšala za 12 %.

| (537) | Ob upoštevanju omejene velikosti trga (ocenjene na manj kot 5 % proizvodnje Unije v OP) je Komisija ugotovila, da rahlo zmanjšanje uporabe za lastne potrebe ni povzročilo znatne škode industriji Unije. |
| --- | --- |

(537)

Ob upoštevanju omejene velikosti trga (ocenjene na manj kot 5 % proizvodnje Unije v OP) je Komisija ugotovila, da rahlo zmanjšanje uporabe za lastne potrebe ni povzročilo znatne škode industriji Unije.

5.2.4   Cena surovin

Cena surovin

| (538) | Glavna surovina, ki jo uporablja industrija Unije, so optična vlakna, proizvedena v Uniji ali uvožena. Več uvoznikov je trdilo, da vzorčeni proizvajalci Unije kupujejo vlakna od svojih povezanih družb zunaj Unije po transfernih cenah, ki ne ustrezajo tržni ceni te surovine. Dejansko so uvozniki menili, da so bile te transferne cene previsoke in so vodile do nizke stopnje dobička vzorčenih proizvajalcev EU. |
| --- | --- |

(538)

Glavna surovina, ki jo uporablja industrija Unije, so optična vlakna, proizvedena v Uniji ali uvožena. Več uvoznikov je trdilo, da vzorčeni proizvajalci Unije kupujejo vlakna od svojih povezanih družb zunaj Unije po transfernih cenah, ki ne ustrezajo tržni ceni te surovine. Dejansko so uvozniki menili, da so bile te transferne cene previsoke in so vodile do nizke stopnje dobička vzorčenih proizvajalcev EU.

| (539) | Zlasti družbi Connect Com in Cable 77 sta izrazili pomisleke glede notranjih transfernih cen za transakcije med družbami, ki so potekale znotraj skupin Prysmian in Corning. |
| --- | --- |

(539)

Zlasti družbi Connect Com in Cable 77 sta izrazili pomisleke glede notranjih transfernih cen za transakcije med družbami, ki so potekale znotraj skupin Prysmian in Corning.

| (540) | Da bi Komisija proučila to trditev, je od vzorčenih proizvajalcev EU zahtevala dodatne informacije o njihovih nakupih optičnih vlaken, ki so se v OP uporabljala za proizvodnjo kablov iz optičnih vlaken. Zahtevala je tudi informacije o optičnih vlaknih, ki jih proizvajajo povezane družbe vzorčenih proizvajalcev EU, ter o prodaji teh vlaken (obseg in količina) povezanim in nepovezanim strankam v EU in zunaj nje. S primerjavo prodaje istovrstnih vlaken povezanim in nepovezanim strankam je Komisija ugotovila, da so bile cene enako visoke in da je zato prodaja vlaken povezanim družbam potekala pod običajnimi tržnimi pogoji. Podatki o tej dejavnosti so specifični za posamezno družbo in zaupni, zato jih ni mogoče razkriti. |
| --- | --- |

(540)

Da bi Komisija proučila to trditev, je od vzorčenih proizvajalcev EU zahtevala dodatne informacije o njihovih nakupih optičnih vlaken, ki so se v OP uporabljala za proizvodnjo kablov iz optičnih vlaken. Zahtevala je tudi informacije o optičnih vlaknih, ki jih proizvajajo povezane družbe vzorčenih proizvajalcev EU, ter o prodaji teh vlaken (obseg in količina) povezanim in nepovezanim strankam v EU in zunaj nje. S primerjavo prodaje istovrstnih vlaken povezanim in nepovezanim strankam je Komisija ugotovila, da so bile cene enako visoke in da je zato prodaja vlaken povezanim družbam potekala pod običajnimi tržnimi pogoji. Podatki o tej dejavnosti so specifični za posamezno družbo in zaupni, zato jih ni mogoče razkriti.

| (541) | Zato je sklenila, da znatna škoda, ki jo je utrpela industrija Unije, ni bila posledica vpliva transfernih cen na dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije. |
| --- | --- |

(541)

Zato je sklenila, da znatna škoda, ki jo je utrpela industrija Unije, ni bila posledica vpliva transfernih cen na dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije.

5.3   Sklep o vzročni zvezi

Sklep o vzročni zvezi

| (542) | Komisija je opredelila učinke vseh znanih dejavnikov na položaj industrije Unije in jih ločila od škodljivih učinkov dampinškega uvoza. Noben od drugih dejavnikov ni pojasnil negativnega razvoja industrije Unije v smislu izgube tržnega deleža, znižanja cen in nizke dobičkonosnosti ter zmanjšanja naložb in njihove donosnosti. |
| --- | --- |

(542)

Komisija je opredelila učinke vseh znanih dejavnikov na položaj industrije Unije in jih ločila od škodljivih učinkov dampinškega uvoza. Noben od drugih dejavnikov ni pojasnil negativnega razvoja industrije Unije v smislu izgube tržnega deleža, znižanja cen in nizke dobičkonosnosti ter zmanjšanja naložb in njihove donosnosti.

| (543) | Negativni vpliv na dobičkonosnost, ki sta ga povzročila dampinški uvoz in stalen cenovni pritisk, industriji Unije ni omogočal, da bi izvedla potrebne naložbe za dolgoročno preživetje panoge. To potrjujeta trend zmanjševanja, kot je opisan v uvodni izjavi 486, in odpoved načrtovanih naložb, obravnavana v uvodni izjavi 494. |
| --- | --- |

(543)

Negativni vpliv na dobičkonosnost, ki sta ga povzročila dampinški uvoz in stalen cenovni pritisk, industriji Unije ni omogočal, da bi izvedla potrebne naložbe za dolgoročno preživetje panoge. To potrjujeta trend zmanjševanja, kot je opisan v uvodni izjavi 486, in odpoved načrtovanih naložb, obravnavana v uvodni izjavi 494.

| (544) | Na podlagi zgoraj navedenega je Komisija v tej fazi sklenila, da je dampinški uvoz iz zadevne države povzročil znatno škodo industriji Unije. Drugi znani dejavniki, posamično ali skupaj, niso mogli zmanjšati vzročne zveze med dampinškim uvozom in znatno škodo. |
| --- | --- |

(544)

Na podlagi zgoraj navedenega je Komisija v tej fazi sklenila, da je dampinški uvoz iz zadevne države povzročil znatno škodo industriji Unije. Drugi znani dejavniki, posamično ali skupaj, niso mogli zmanjšati vzročne zveze med dampinškim uvozom in znatno škodo.

6.   STOPNJA UKREPOV

STOPNJA UKREPOV

| (545) | Komisija je za določitev stopnje ukrepov proučila, ali bi dajatev, nižja od stopnje dampinga, zadostovala za odpravo škode, ki jo je povzročil dampinški uvoz industriji Unije. |
| --- | --- |

(545)

Komisija je za določitev stopnje ukrepov proučila, ali bi dajatev, nižja od stopnje dampinga, zadostovala za odpravo škode, ki jo je povzročil dampinški uvoz industriji Unije.

| (546) | Najprej je določila znesek dajatve, ki je potreben za odpravo škode, povzročene industriji Unije, če ni izkrivljanj iz člena 7(2a) osnovne uredbe. V tem primeru bi se škoda odpravila, če bi industrija Unije lahko pokrila proizvodne stroške, vključno s tistimi stroški, ki izhajajo iz večstranskih okoljskih sporazumov in njihovih protokolov, katerih pogodbenica je Unija, ter iz konvencij MOD iz Priloge Ia osnovne uredbe, in bi lahko ustvarila razumen dobiček (v nadaljnjem besedilu: ciljni dobiček). |
| --- | --- |

(546)

Najprej je določila znesek dajatve, ki je potreben za odpravo škode, povzročene industriji Unije, če ni izkrivljanj iz člena 7(2a) osnovne uredbe. V tem primeru bi se škoda odpravila, če bi industrija Unije lahko pokrila proizvodne stroške, vključno s tistimi stroški, ki izhajajo iz večstranskih okoljskih sporazumov in njihovih protokolov, katerih pogodbenica je Unija, ter iz konvencij MOD iz Priloge Ia osnovne uredbe, in bi lahko ustvarila razumen dobiček (v nadaljnjem besedilu: ciljni dobiček).

| (547) | Komisija je v skladu s členom 7(2c) osnovne uredbe pri določitvi ciljnega dobička upoštevala naslednje dejavnike:






  — | stopnjo dobičkonosnosti pred povečanjem uvoza iz države v preiskavi, |
| --- | --- | --- |

(547)

Komisija je v skladu s členom 7(2c) osnovne uredbe pri določitvi ciljnega dobička upoštevala naslednje dejavnike:

—

stopnjo dobičkonosnosti pred povečanjem uvoza iz države v preiskavi,

| — | stopnjo dobičkonosnosti, ki je potrebna za kritje vseh stroškov, naložb, raziskav in razvoja ter inovacij, in |
| --- | --- |

—

stopnjo dobičkonosnosti, ki je potrebna za kritje vseh stroškov, naložb, raziskav in razvoja ter inovacij, in

| — | stopnjo dobičkonosnosti, ki se pričakuje v običajnih konkurenčnih pogojih. |
| --- | --- |

—

stopnjo dobičkonosnosti, ki se pričakuje v običajnih konkurenčnih pogojih.

Taka stopnja dobička ne bi smela biti nižja od 6 %.

| (548) | Pritožniki so trdili, da je bil v tej industriji, ki je zelo kapitalsko intenzivna in zahteva zelo visoke ravni naložb, zlasti glede na prihodnjo revolucijo 5G, potreben najmanj 15-odstotni ciljni dobiček. |
| --- | --- |

(548)

Pritožniki so trdili, da je bil v tej industriji, ki je zelo kapitalsko intenzivna in zahteva zelo visoke ravni naložb, zlasti glede na prihodnjo revolucijo 5G, potreben najmanj 15-odstotni ciljni dobiček.

| (549) | Komisija je proučila to trditev skupaj s predloženimi pripombami in podatki, ki so bili na voljo v spisu zadeve, glede na zahteve iz člena 7(2c) osnovne uredbe, da bi določila ciljni dobiček. |
| --- | --- |

(549)

Komisija je proučila to trditev skupaj s predloženimi pripombami in podatki, ki so bili na voljo v spisu zadeve, glede na zahteve iz člena 7(2c) osnovne uredbe, da bi določila ciljni dobiček.

| (550) | Zbornica CCCME je trdila, da je bil 15-odstotni ciljni dobiček, naveden v pritožbi, močno napihnjen. Pritožnik je odgovoril, da ta ciljni dobiček zadostuje zgolj za kritje stroškov razvoja in izvajanja agende Unije za digitalizacijo in prehoda na 5G. Zbornica CCCME je odgovorila, da prihodnje naložbene priložnosti ne morejo upravičiti zanašanja na nerealno visoko stopnjo dobička in da je bila industrija Unije od leta 2016 sposobna razvijati tehnologijo 4G z nižjimi stopnjami dobička. |
| --- | --- |

(550)

Zbornica CCCME je trdila, da je bil 15-odstotni ciljni dobiček, naveden v pritožbi, močno napihnjen. Pritožnik je odgovoril, da ta ciljni dobiček zadostuje zgolj za kritje stroškov razvoja in izvajanja agende Unije za digitalizacijo in prehoda na 5G. Zbornica CCCME je odgovorila, da prihodnje naložbene priložnosti ne morejo upravičiti zanašanja na nerealno visoko stopnjo dobička in da je bila industrija Unije od leta 2016 sposobna razvijati tehnologijo 4G z nižjimi stopnjami dobička.

| (551) | Preiskava je pokazala, da so se cene industrije Unije v obravnavanem obdobju znižale zaradi dampinškega uvoza. Zato se dobiček v tem obdobju ni štel za primerno podlago za določitev ciljnega dobička. Zato je Komisija proučila dobičkonosnost industrije Unije na podlagi dobička, doseženega pred obravnavanim obdobjem. |
| --- | --- |

(551)

Preiskava je pokazala, da so se cene industrije Unije v obravnavanem obdobju znižale zaradi dampinškega uvoza. Zato se dobiček v tem obdobju ni štel za primerno podlago za določitev ciljnega dobička. Zato je Komisija proučila dobičkonosnost industrije Unije na podlagi dobička, doseženega pred obravnavanim obdobjem.

| (552) | Med letoma 2015 in 2016 so vzorčeni proizvajalci Unije uspeli ohraniti stalen 12,6-odstotni oziroma 12,4-odstotni dobiček. Ti leti predstavljata obdobje tik pred obravnavanim obdobjem in občutnim povečanjem znatnega obsega škodljivega uvoza iz Kitajske leta 2017. Zato se je leto 2016 štelo za najbolj reprezentativno leto za dobičkonosnost v običajnih konkurenčnih pogojih v tej industriji. Na tej podlagi je Komisija menila, da bi 12,4-odstotni ciljni dobiček izražal stopnjo dobičkonosnosti pred povečanjem uvoza iz zadevne države in stopnjo dobičkonosnosti, ki se pričakuje v običajnih konkurenčnih pogojih. |
| --- | --- |

(552)

Med letoma 2015 in 2016 so vzorčeni proizvajalci Unije uspeli ohraniti stalen 12,6-odstotni oziroma 12,4-odstotni dobiček. Ti leti predstavljata obdobje tik pred obravnavanim obdobjem in občutnim povečanjem znatnega obsega škodljivega uvoza iz Kitajske leta 2017. Zato se je leto 2016 štelo za najbolj reprezentativno leto za dobičkonosnost v običajnih konkurenčnih pogojih v tej industriji. Na tej podlagi je Komisija menila, da bi 12,4-odstotni ciljni dobiček izražal stopnjo dobičkonosnosti pred povečanjem uvoza iz zadevne države in stopnjo dobičkonosnosti, ki se pričakuje v običajnih konkurenčnih pogojih.

| (553) | Kitajska vlada je v svojih pripombah na končno razkritje trdila, da je Komisija uporabila pretirano visoko ciljno stopnjo dobička. Poleg tega je zbornica CCCME nasprotovala uporabi 12,4-odstotne stopnje dobička, pri čemer je trdila, da je bil kitajski uvoz v letih 2016 in 2017 podoben in da je dobiček iz pritožbe za leto 2016 znašal med 5 in 10 %. Zato je zbornica CCCME menila, da bi bilo ustrezneje uporabiti leto 2017 kot izhodiščno leto za ciljni dobiček. |
| --- | --- |

(553)

Kitajska vlada je v svojih pripombah na končno razkritje trdila, da je Komisija uporabila pretirano visoko ciljno stopnjo dobička. Poleg tega je zbornica CCCME nasprotovala uporabi 12,4-odstotne stopnje dobička, pri čemer je trdila, da je bil kitajski uvoz v letih 2016 in 2017 podoben in da je dobiček iz pritožbe za leto 2016 znašal med 5 in 10 %. Zato je zbornica CCCME menila, da bi bilo ustrezneje uporabiti leto 2017 kot izhodiščno leto za ciljni dobiček.

| (554) | Podatki zbornice CCCME kažejo več kot 40-odstotno povečanje med letoma 2016 in 2017, kar kaže, da ravni uvoza v teh dveh letih očitno nista bili podobni. Glede na to znatno povečanje izvoza iz Kitajske in njegov enako velik obseg v letu 2017 je na konkurenčne pogoje vplival dampinški uvoz, pri čemer je bila izključena uporaba tega leta kot referenčnega obdobja za dobičkonosnost. Preiskava je na podlagi izpolnjenih vprašalnikov, ki so jih predložile te strani in ki jih je preverila Komisija, potrdila 12,4-odstotno stopnjo dobička vzorčene industrije Unije v letu 2016. Trditve zbornice CCCME in kitajske vlade v zvezi s tem se zato zavrnejo. |
| --- | --- |

(554)

Podatki zbornice CCCME kažejo več kot 40-odstotno povečanje med letoma 2016 in 2017, kar kaže, da ravni uvoza v teh dveh letih očitno nista bili podobni. Glede na to znatno povečanje izvoza iz Kitajske in njegov enako velik obseg v letu 2017 je na konkurenčne pogoje vplival dampinški uvoz, pri čemer je bila izključena uporaba tega leta kot referenčnega obdobja za dobičkonosnost. Preiskava je na podlagi izpolnjenih vprašalnikov, ki so jih predložile te strani in ki jih je preverila Komisija, potrdila 12,4-odstotno stopnjo dobička vzorčene industrije Unije v letu 2016. Trditve zbornice CCCME in kitajske vlade v zvezi s tem se zato zavrnejo.

| (555) | Kitajska vlada je nadalje trdila, da stopnja odprave škode ni bila v skladu s položajem industrije. |
| --- | --- |

(555)

Kitajska vlada je nadalje trdila, da stopnja odprave škode ni bila v skladu s položajem industrije.

| (556) | Ta trditev ni bila utemeljena in se zato ne more sprejeti iz formalnih razlogov. V vsakem primeru ta raven izhaja neposredno iz analize informacij, ki so jih predložile strani, kot je pojasnjeno zgoraj, in je zato popolnoma skladna. |
| --- | --- |

(556)

Ta trditev ni bila utemeljena in se zato ne more sprejeti iz formalnih razlogov. V vsakem primeru ta raven izhaja neposredno iz analize informacij, ki so jih predložile strani, kot je pojasnjeno zgoraj, in je zato popolnoma skladna.

| (557) | Ta stopnja ciljnega dobička se zdi primerna tudi, če se primerja z dobičkom, ki ga industrija potrebuje za ohranitev ravni naložb, potrebnih za zagotovitev dolgoročne sposobnosti preživetja, kot je navedeno v uvodni izjavi 489. |
| --- | --- |

(557)

Ta stopnja ciljnega dobička se zdi primerna tudi, če se primerja z dobičkom, ki ga industrija potrebuje za ohranitev ravni naložb, potrebnih za zagotovitev dolgoročne sposobnosti preživetja, kot je navedeno v uvodni izjavi 489.

| (558) | V skladu s členom 7(2d) osnovne uredbe je Komisija ocenila prihodnje stroške, ki izhajajo iz večstranskih okoljskih sporazumov in njihovih protokolov, katerih pogodbenica je Unija, ter iz konvencij MOD iz Priloge Ia, ki jih bo imela industrija Unije v obdobju uporabe ukrepa na podlagi člena 11(2). Industrija Unije ni poročala o takih prihodnjih stroških. |
| --- | --- |

(558)

V skladu s členom 7(2d) osnovne uredbe je Komisija ocenila prihodnje stroške, ki izhajajo iz večstranskih okoljskih sporazumov in njihovih protokolov, katerih pogodbenica je Unija, ter iz konvencij MOD iz Priloge Ia, ki jih bo imela industrija Unije v obdobju uporabe ukrepa na podlagi člena 11(2). Industrija Unije ni poročala o takih prihodnjih stroških.

| (559) | Komisija je na podlagi tega izračunala neškodljivo ceno podobnega izdelka za industrijo Unije. |
| --- | --- |

(559)

Komisija je na podlagi tega izračunala neškodljivo ceno podobnega izdelka za industrijo Unije.

| (560) | Nato je določila stopnjo odprave škode na podlagi primerjave med tehtano povprečno uvozno ceno sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, kot je bila ugotovljena za izračune nelojalnega nižanja prodajnih cen, in tehtano povprečno neškodljivo ceno podobnega izdelka, ki sta ga vzorčena proizvajalca Unije prodajala na trgu Unije v obdobju preiskave. Kakršna koli razlika, ki je izhajala iz te primerjave, je bila izražena kot odstotek tehtane povprečne uvozne vrednosti CIF. |
| --- | --- |

(560)

Nato je določila stopnjo odprave škode na podlagi primerjave med tehtano povprečno uvozno ceno sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, kot je bila ugotovljena za izračune nelojalnega nižanja prodajnih cen, in tehtano povprečno neškodljivo ceno podobnega izdelka, ki sta ga vzorčena proizvajalca Unije prodajala na trgu Unije v obdobju preiskave. Kakršna koli razlika, ki je izhajala iz te primerjave, je bila izražena kot odstotek tehtane povprečne uvozne vrednosti CIF.

| (561) | Skupina FTT je v svojih pripombah na končno razkritje trdila, da se pri ugotavljanju nelojalnega nižanja prodajnih in ciljnih cen PSA-stroški ter dobiček njenih povezanih uvoznikov v Uniji ne bi smeli odšteti. V zvezi s tem se je sklicevala na sodbi Sodišča v zadevah Jindal in Hansol (zadeva T-301/16, Jindal Saw Ltd in Jindal Saw Italia SpA proti Evropski komisiji ter zadeva T-383/17, Hansol Paper Co. Ltd proti Evropski komisiji). To bi moralo veljati zlasti, če prodajne cene industrije Unije ne vključujejo le neposredne prodaje proizvodnih subjektov, temveč tudi prodajo prek povezanih prodajnih subjektov. Poleg tega je skupina ZTT, tudi v zvezi z zadevo Jindal, trdila, da mora Komisija pri ugotavljanju nelojalnega nižanja prodajnih cen zagotoviti, da se primerjava med izvoznimi cenami in prodajnimi cenami industrije Unije opravi na isti ravni trgovanja. Poleg tega je bilo navedeno, da tudi če je bila ciljna cena za izračun stopnje odprave škode izračunana na podlagi proizvodnih stroškov in ciljnega dobička, ni bilo jasno, ali so stroški vključevali tudi PSA-stroške ali dobiček povezanih trgovinskih subjektov industrije Unije. Trdilo se je, da glede na to, da so se PSA-stroški in dobiček odšteli od izvozne cene skupine ZTT, je treba podobno odšteti tudi PSA-stroške in dobiček od trgovinskih subjektov proizvajalcev kablov iz optičnih vlaken iz Unije. |
| --- | --- |

(561)

Skupina FTT je v svojih pripombah na končno razkritje trdila, da se pri ugotavljanju nelojalnega nižanja prodajnih in ciljnih cen PSA-stroški ter dobiček njenih povezanih uvoznikov v Uniji ne bi smeli odšteti. V zvezi s tem se je sklicevala na sodbi Sodišča v zadevah Jindal in Hansol (zadeva T-301/16, Jindal Saw Ltd in Jindal Saw Italia SpA proti Evropski komisiji ter zadeva T-383/17, Hansol Paper Co. Ltd proti Evropski komisiji). To bi moralo veljati zlasti, če prodajne cene industrije Unije ne vključujejo le neposredne prodaje proizvodnih subjektov, temveč tudi prodajo prek povezanih prodajnih subjektov. Poleg tega je skupina ZTT, tudi v zvezi z zadevo Jindal, trdila, da mora Komisija pri ugotavljanju nelojalnega nižanja prodajnih cen zagotoviti, da se primerjava med izvoznimi cenami in prodajnimi cenami industrije Unije opravi na isti ravni trgovanja. Poleg tega je bilo navedeno, da tudi če je bila ciljna cena za izračun stopnje odprave škode izračunana na podlagi proizvodnih stroškov in ciljnega dobička, ni bilo jasno, ali so stroški vključevali tudi PSA-stroške ali dobiček povezanih trgovinskih subjektov industrije Unije. Trdilo se je, da glede na to, da so se PSA-stroški in dobiček odšteli od izvozne cene skupine ZTT, je treba podobno odšteti tudi PSA-stroške in dobiček od trgovinskih subjektov proizvajalcev kablov iz optičnih vlaken iz Unije.

| (562) | Kar zadeva elemente, ki so se upoštevali pri izračunu nelojalnega nižanja prodajnih cen (zlasti izvozno ceno), mora Komisija opredeliti točko, na kateri se prvič pojavi (ali bi se lahko pojavilo) konkuriranje proizvajalcem Unije na trgu Unije. Ta točka je nakupna cena prvega nepovezanega uvoznika, saj se lahko družba načeloma odloči, ali bo nabavo opravila pri industriji Unije ali pri čezmorskih dobaviteljih. V tem primeru nominalne vrednosti uvozne cene za izvozno prodajo ni vedno mogoče upoštevati, ker sta proizvajalec izvoznik in uvoznik povezana. Za določitev zanesljive uvozne cene po običajnih tržnih pogojih je zato treba kot izhodišče za računsko določitev tovrstne cene uporabiti ceno pri nadaljnji prodaji povezanega uvoznika prvi neodvisni stranki. Pri izvedbi te rekonstrukcije se upoštevajo pravila za računsko določitev izvozne cene iz člena 2(9) osnovne uredbe in se uporabljajo po analogiji določitve izvozne cene za namene dampinga. Z uporabo člena 2(9) osnovne uredbe se lahko po analogiji določi cena, ki je popolnoma primerljiva s ceno, ki se uporablja za proučitev prodaje nepovezanim strankam in s prodajno ceno industrije Unije. Da bi se omogočila poštena primerjava, je zato treba od cene pri nadaljnji prodaji nepovezanim strankam, ki jo je opravil povezani uvoznik, odbiti PSA-stroške in dobiček, da bi se dobila zanesljiva cena. |
| --- | --- |

(562)

Kar zadeva elemente, ki so se upoštevali pri izračunu nelojalnega nižanja prodajnih cen (zlasti izvozno ceno), mora Komisija opredeliti točko, na kateri se prvič pojavi (ali bi se lahko pojavilo) konkuriranje proizvajalcem Unije na trgu Unije. Ta točka je nakupna cena prvega nepovezanega uvoznika, saj se lahko družba načeloma odloči, ali bo nabavo opravila pri industriji Unije ali pri čezmorskih dobaviteljih. V tem primeru nominalne vrednosti uvozne cene za izvozno prodajo ni vedno mogoče upoštevati, ker sta proizvajalec izvoznik in uvoznik povezana. Za določitev zanesljive uvozne cene po običajnih tržnih pogojih je zato treba kot izhodišče za računsko določitev tovrstne cene uporabiti ceno pri nadaljnji prodaji povezanega uvoznika prvi neodvisni stranki. Pri izvedbi te rekonstrukcije se upoštevajo pravila za računsko določitev izvozne cene iz člena 2(9) osnovne uredbe in se uporabljajo po analogiji določitve izvozne cene za namene dampinga. Z uporabo člena 2(9) osnovne uredbe se lahko po analogiji določi cena, ki je popolnoma primerljiva s ceno, ki se uporablja za proučitev prodaje nepovezanim strankam in s prodajno ceno industrije Unije. Da bi se omogočila poštena primerjava, je zato treba od cene pri nadaljnji prodaji nepovezanim strankam, ki jo je opravil povezani uvoznik, odbiti PSA-stroške in dobiček, da bi se dobila zanesljiva cena.

| (563) | Tak odbitek se uporablja tudi za izračun nelojalnega nižanja ciljnih cen (149). Ciljna cena industrije Unije temelji na njenih proizvodnih stroških in ciljnem dobičku, ne da bi se upoštevalo, ali se nato v Uniji proda povezanim ali nepovezanim strankam, kar po definiciji ne vključuje PSA-stroškov in dobička povezanih uvoznikov v Uniji, zato jo je treba primerjati s ceno CIF (z vsemi stroški) izvoza. |
| --- | --- |

(563)

Tak odbitek se uporablja tudi za izračun nelojalnega nižanja ciljnih cen (149). Ciljna cena industrije Unije temelji na njenih proizvodnih stroških in ciljnem dobičku, ne da bi se upoštevalo, ali se nato v Uniji proda povezanim ali nepovezanim strankam, kar po definiciji ne vključuje PSA-stroškov in dobička povezanih uvoznikov v Uniji, zato jo je treba primerjati s ceno CIF (z vsemi stroški) izvoza.

149

| (564) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 508, je bil padec cen na trgu Unije jasno ugotovljen. Poleg tega je bilo samo približno 30 % celotnega izvoza vzorčenih kitajskih izvoznikov opravljenih prek povezanih uvoznikov v Uniji, zato je primerjava na podlagi cene z iztovorjenimi cenami na meji EU za ves uvoz primerna. Nazadnje je treba opozoriti, da ugotovitev nelojalnega nižanja prodajnih cen ne bi bila ogrožena, tudi če bi se izračuni prilagodili za PSA-stroške in dobiček trgovcev v Uniji. |
| --- | --- |

(564)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 508, je bil padec cen na trgu Unije jasno ugotovljen. Poleg tega je bilo samo približno 30 % celotnega izvoza vzorčenih kitajskih izvoznikov opravljenih prek povezanih uvoznikov v Uniji, zato je primerjava na podlagi cene z iztovorjenimi cenami na meji EU za ves uvoz primerna. Nazadnje je treba opozoriti, da ugotovitev nelojalnega nižanja prodajnih cen ne bi bila ogrožena, tudi če bi se izračuni prilagodili za PSA-stroške in dobiček trgovcev v Uniji.

| (565) | Stopnja odprave škode za „druge sodelujoče družbe“ in „vse druge družbe“ je opredeljena enako kot stopnja dampinga za te družbe. Ugotovljene so bile naslednje stopnje škode, ki kažejo, da so bile višje od stopenj dampinga, zato bi morala raven ukrepov ustrezati stopnjam dampinga:







  Družba | Stopnja dampinga | Stopnja odprave škode |
| --- | --- | --- | --- |
| Skupina FTT:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd |

(565)

Stopnja odprave škode za „druge sodelujoče družbe“ in „vse druge družbe“ je opredeljena enako kot stopnja dampinga za te družbe. Ugotovljene so bile naslednje stopnje škode, ki kažejo, da so bile višje od stopenj dampinga, zato bi morala raven ukrepov ustrezati stopnjam dampinga:

Družba

Stopnja dampinga

Stopnja odprave škode

Skupina FTT:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd

44,0  %

61,3  %

Skupina ZTT:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd

19,7  %

42,0  %

Druge sodelujoče družbe

31,2  %

52,7  %

Vse druge družbe

44,0  %

61,3  %

7.   INTERES UNIJE

INTERES UNIJE

| (566) | Komisija je v skladu s členom 21 osnovne uredbe proučila, ali bi lahko kljub ugotovitvi o škodljivem dampingu jasno sklenila, da sprejetje ukrepov v tem primeru ni v interesu Unije. Določitev interesa Unije je temeljila na presoji vseh različnih zadevnih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov, uporabnikov in drugih zadevnih gospodarskih subjektov. |
| --- | --- |

(566)

Komisija je v skladu s členom 21 osnovne uredbe proučila, ali bi lahko kljub ugotovitvi o škodljivem dampingu jasno sklenila, da sprejetje ukrepov v tem primeru ni v interesu Unije. Določitev interesa Unije je temeljila na presoji vseh različnih zadevnih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov, uporabnikov in drugih zadevnih gospodarskih subjektov.

| (567) | V zvezi z interesom Unije je bilo predloženih več pripomb. Kitajska vlada je zlasti trdila, da uvoz iz Kitajske učinkovito spodbuja razvoj tehnologije v panogi in konkurenco na trgu Unije. Po navedbah kitajske vlade bi industrija kablov iz optičnih vlaken v Uniji, če bi bila preveč zaščitena, le nazadovala v primerjavi s tretjimi državami, zato Unija nima interesa za izvedbo protidampinške preiskave v sektorju, ki bi škodovala dvostranskemu sodelovanju med Kitajsko in Unijo na digitalnem področju. |
| --- | --- |

(567)

V zvezi z interesom Unije je bilo predloženih več pripomb. Kitajska vlada je zlasti trdila, da uvoz iz Kitajske učinkovito spodbuja razvoj tehnologije v panogi in konkurenco na trgu Unije. Po navedbah kitajske vlade bi industrija kablov iz optičnih vlaken v Uniji, če bi bila preveč zaščitena, le nazadovala v primerjavi s tretjimi državami, zato Unija nima interesa za izvedbo protidampinške preiskave v sektorju, ki bi škodovala dvostranskemu sodelovanju med Kitajsko in Unijo na digitalnem področju.

| (568) | Tudi družba Connect Com je trdila, da bi protidampinški ukrepi škodovali industriji, saj uvozniki iz Kitajske na razpisih ne bi mogli več oddajati privlačnih ponudb. Posledično bi se raven cen v razpisnih postopkih zvišala, kar bi imelo negativne posledice za javne proračune. |
| --- | --- |

(568)

Tudi družba Connect Com je trdila, da bi protidampinški ukrepi škodovali industriji, saj uvozniki iz Kitajske na razpisih ne bi mogli več oddajati privlačnih ponudb. Posledično bi se raven cen v razpisnih postopkih zvišala, kar bi imelo negativne posledice za javne proračune.

| (569) | Zbornica CCCME je opozorila, da bi bilo za agendo EU za digitalizacijo in prehod na 5G najbolj koristno, če se dobave visokokakovostnih kablov iz optičnih vlaken iz Kitajske ne bi dodatno omejevale. |
| --- | --- |

(569)

Zbornica CCCME je opozorila, da bi bilo za agendo EU za digitalizacijo in prehod na 5G najbolj koristno, če se dobave visokokakovostnih kablov iz optičnih vlaken iz Kitajske ne bi dodatno omejevale.

| (570) | Družba Cable 77 je poudarila, da bi uvedba protidampinških dajatev za kable iz optičnih vlaken vplivala tudi na druge panoge in da bi bilo treba dajatve, če bi se uvedle za kable, uvesti tudi za vlakna, saj proizvajalci Unije uporabljajo tudi vlakna, proizvedena zunaj Unije. |
| --- | --- |

(570)

Družba Cable 77 je poudarila, da bi uvedba protidampinških dajatev za kable iz optičnih vlaken vplivala tudi na druge panoge in da bi bilo treba dajatve, če bi se uvedle za kable, uvesti tudi za vlakna, saj proizvajalci Unije uporabljajo tudi vlakna, proizvedena zunaj Unije.

| (571) | Vendar, kot je podrobno opisano v naslednjih uvodnih izjavah, Komisija ni našla utemeljenih razlogov za sklep, da uvedba ukrepov na uvoz kablov iz optičnih vlaken s poreklom iz Kitajske ni v interesu Unije. |
| --- | --- |

(571)

Vendar, kot je podrobno opisano v naslednjih uvodnih izjavah, Komisija ni našla utemeljenih razlogov za sklep, da uvedba ukrepov na uvoz kablov iz optičnih vlaken s poreklom iz Kitajske ni v interesu Unije.

7.1   Interes industrije Unije

Interes industrije Unije

| (572) | V Uniji kable iz optičnih vlaken proizvaja 29 družb, ki zaposlujejo 4700 ljudi. Proizvajalci so močno razpršeni po vsej Uniji. |
| --- | --- |

(572)

V Uniji kable iz optičnih vlaken proizvaja 29 družb, ki zaposlujejo 4700 ljudi. Proizvajalci so močno razpršeni po vsej Uniji.

| (573) | Uvedba ukrepov bi industriji Unije omogočila, da ohrani konkurenčni položaj na trgu in ponovno pridobi izgubljen tržni delež ter hkrati izboljša svojo dobičkonosnost na trajnostno raven. |
| --- | --- |

(573)

Uvedba ukrepov bi industriji Unije omogočila, da ohrani konkurenčni položaj na trgu in ponovno pridobi izgubljen tržni delež ter hkrati izboljša svojo dobičkonosnost na trajnostno raven.

| (574) | Odsotnost ukrepov bi verjetno imela znaten negativen učinek na industrijo Unije v smislu nadaljnjega zniževanja cen ter manjše prodajo in proizvodnjo, pri čemer bi se dodatno poslabšal finančni položaja v smislu dobičkonosnosti in naložb, kar bi ogrozilo njeno prihodnost. |
| --- | --- |

(574)

Odsotnost ukrepov bi verjetno imela znaten negativen učinek na industrijo Unije v smislu nadaljnjega zniževanja cen ter manjše prodajo in proizvodnjo, pri čemer bi se dodatno poslabšal finančni položaja v smislu dobičkonosnosti in naložb, kar bi ogrozilo njeno prihodnost.

7.2   Interes nepovezanih uvoznikov

Interes nepovezanih uvoznikov

| (575) | Sektor uvoza je pokazal razmeroma majhno pripravljenost za sodelovanje. Obrazec za vzorčenje je v roku predložilo pet nepovezanih uvoznikov. Od teh petih uvoznikov so štirje predložili izpolnjen vprašalnik. Po začetku protisubvencijske preiskave v zvezi s kabli iz optičnih vlaken iz Kitajske se je javil še en uvoznik, ki je zaprosil za sodelovanje tudi v sedanji preiskavi. Komisija je temu uvozniku za sedanjo preiskavo dodelila status zainteresirane strani, ki je veljal od dneva, ko se je javil, in proučila informacije, predložene za to preiskavo, brez poseganja v postopkovne korake, ki so se že iztekli. |
| --- | --- |

(575)

Sektor uvoza je pokazal razmeroma majhno pripravljenost za sodelovanje. Obrazec za vzorčenje je v roku predložilo pet nepovezanih uvoznikov. Od teh petih uvoznikov so štirje predložili izpolnjen vprašalnik. Po začetku protisubvencijske preiskave v zvezi s kabli iz optičnih vlaken iz Kitajske se je javil še en uvoznik, ki je zaprosil za sodelovanje tudi v sedanji preiskavi. Komisija je temu uvozniku za sedanjo preiskavo dodelila status zainteresirane strani, ki je veljal od dneva, ko se je javil, in proučila informacije, predložene za to preiskavo, brez poseganja v postopkovne korake, ki so se že iztekli.

| (576) | Pet sodelujočih uvoznikov je predstavljalo približno 12 % kitajskega uvoza. Dva uvoznika sta v izpolnjenem vprašalniku navedla popolne informacije, medtem ko preostali trije niso mogli predložiti točnih podatkov o dobičku za izdelek v preiskavi v OP. Vsi sodelujoči uvozniki so nasprotovali ukrepom. |
| --- | --- |

(576)

Pet sodelujočih uvoznikov je predstavljalo približno 12 % kitajskega uvoza. Dva uvoznika sta v izpolnjenem vprašalniku navedla popolne informacije, medtem ko preostali trije niso mogli predložiti točnih podatkov o dobičku za izdelek v preiskavi v OP. Vsi sodelujoči uvozniki so nasprotovali ukrepom.

| (577) | Sodelujoči uvozniki so v štirih različnih državah članicah, na katere se osredotoča tudi večina njihove dejavnosti. 70–90 % kablov iz optičnih vlaken uvozijo iz Kitajske, preostali del pa kupujejo od proizvajalcev Unije in proizvajalcev v drugih tretjih državah. Poudarili so pomen različnih virov dobave. Za uvoz kablov iz optičnih vlaken iz tretjih držav se v Uniji ne plačuje carina. |
| --- | --- |

(577)

Sodelujoči uvozniki so v štirih različnih državah članicah, na katere se osredotoča tudi večina njihove dejavnosti. 70–90 % kablov iz optičnih vlaken uvozijo iz Kitajske, preostali del pa kupujejo od proizvajalcev Unije in proizvajalcev v drugih tretjih državah. Poudarili so pomen različnih virov dobave. Za uvoz kablov iz optičnih vlaken iz tretjih držav se v Uniji ne plačuje carina.

| (578) | Pomemben del dejavnosti sodelujočih uvoznikov je sodelovanje na razpisih za manjše projekte. Poleg teh ponudb strankam ponujajo tudi dodatne izdelke (npr. vode, priključke in omarice) in kompleksne storitve. V povprečju zadevni izdelek predstavlja približno tretjino njihovega celotnega prihodka. |
| --- | --- |

(578)

Pomemben del dejavnosti sodelujočih uvoznikov je sodelovanje na razpisih za manjše projekte. Poleg teh ponudb strankam ponujajo tudi dodatne izdelke (npr. vode, priključke in omarice) in kompleksne storitve. V povprečju zadevni izdelek predstavlja približno tretjino njihovega celotnega prihodka.

| (579) | Nobeden od uvoznikov ni trdil, da je pandemija COVID-19 pomembno vplivala na njegovo poslovno dejavnost. En uvoznik je navedel, da je prišlo marca 2020 do določenega upada zaradi omejitve gibanja, vendar je poudaril, da se je zaradi krize pomen vlaken za projekte na področju „optike do doma“ (FTTH) še povečal. |
| --- | --- |

(579)

Nobeden od uvoznikov ni trdil, da je pandemija COVID-19 pomembno vplivala na njegovo poslovno dejavnost. En uvoznik je navedel, da je prišlo marca 2020 do določenega upada zaradi omejitve gibanja, vendar je poudaril, da se je zaradi krize pomen vlaken za projekte na področju „optike do doma“ (FTTH) še povečal.

| (580) | Uvozniki menijo, da je njihova konkurenčna prednost pred proizvajalci Unije v učinkoviti prodajni strukturi in logistiki. Skrajšali so dobavne roke z vzdrževanjem velikih količin zalog v skladiščih, njihov cilj pa je odzivati se hitro in prožno na potrebe strank. |
| --- | --- |

(580)

Uvozniki menijo, da je njihova konkurenčna prednost pred proizvajalci Unije v učinkoviti prodajni strukturi in logistiki. Skrajšali so dobavne roke z vzdrževanjem velikih količin zalog v skladiščih, njihov cilj pa je odzivati se hitro in prožno na potrebe strank.

| (581) | Uvozniki so trdili, da ne morejo kupiti vseh kablov iz optičnih vlaken od industrije Unije, ker industrija ne more dobaviti zahtevanih količin v zahtevanih rokih. Trdili so tudi, da so morali zaradi pomanjkanja kablov iz optičnih vlaken in njihove glavne surovine (optičnih vlaken) na trgu v obdobju 2017–2018, ko industrija Unije ni mogla zadostiti njihovemu povpraševanju, poiskati druge dobavitelje. Nekateri uvozniki so poudarili, da se z uvajanjem optičnih omrežij in omrežij 5G povečuje povpraševanje po kablih iz optičnih vlaken, pričakuje pa se, da se bo še naprej povečevalo. Trdili so, da bi to povečano povpraševanje, v kombinaciji z morebitnimi ukrepi trgovinske zaščite, lahko vodilo do novega pomanjkanja na trgu ter zamud pri širitvi omrežij iz optičnih vlaken in omrežij 5G. |
| --- | --- |

(581)

Uvozniki so trdili, da ne morejo kupiti vseh kablov iz optičnih vlaken od industrije Unije, ker industrija ne more dobaviti zahtevanih količin v zahtevanih rokih. Trdili so tudi, da so morali zaradi pomanjkanja kablov iz optičnih vlaken in njihove glavne surovine (optičnih vlaken) na trgu v obdobju 2017–2018, ko industrija Unije ni mogla zadostiti njihovemu povpraševanju, poiskati druge dobavitelje. Nekateri uvozniki so poudarili, da se z uvajanjem optičnih omrežij in omrežij 5G povečuje povpraševanje po kablih iz optičnih vlaken, pričakuje pa se, da se bo še naprej povečevalo. Trdili so, da bi to povečano povpraševanje, v kombinaciji z morebitnimi ukrepi trgovinske zaščite, lahko vodilo do novega pomanjkanja na trgu ter zamud pri širitvi omrežij iz optičnih vlaken in omrežij 5G.

| (582) | Industrija Unije je ovrgla trditev o težavah z dobavo in navedla, da ima industrija Unije veliko prostih zmogljivosti. Dejansko je preiskava pokazala, da je bila izkoriščenost zmogljivosti industrije Unije v OP 59-odstotna in da je proizvodna zmogljivost za kable iz optičnih vlaken 2 milijonov kilometrov kabla, kar je precej več od ocenjene potrošnje kablov iz optičnih vlaken v Uniji za prihodnja leta. Industrija Unije je predložila dokaze, da imajo proizvajalci Unije zmogljivost za proizvodnjo več kablov iz optičnih vlaken, če bi bilo to potrebno. Poleg tega v tretjih državah obstajajo alternativni viri dobave. |
| --- | --- |

(582)

Industrija Unije je ovrgla trditev o težavah z dobavo in navedla, da ima industrija Unije veliko prostih zmogljivosti. Dejansko je preiskava pokazala, da je bila izkoriščenost zmogljivosti industrije Unije v OP 59-odstotna in da je proizvodna zmogljivost za kable iz optičnih vlaken 2 milijonov kilometrov kabla, kar je precej več od ocenjene potrošnje kablov iz optičnih vlaken v Uniji za prihodnja leta. Industrija Unije je predložila dokaze, da imajo proizvajalci Unije zmogljivost za proizvodnjo več kablov iz optičnih vlaken, če bi bilo to potrebno. Poleg tega v tretjih državah obstajajo alternativni viri dobave.

| (583) | Uvozniki so tudi trdili, da imajo s svojimi strankami sklenjene dolgoročne pogodbe o dobavi, v katerih so dogovorjene fiksne cene za skupno obdobje od dveh do štirih let in ki ne vključujejo klavzule o prilagoditvi cen v primeru nepredvidenih zvišanj njihovih nakupnih cen. Zato ne bi bilo mogoče prenesti višjih stroškov na njihove stranke. Poleg tega so uvozniki trdili, da ne morejo sodelovati na razpisih, ki so objavljeni med sedanjo preiskavo, saj ne vedo, po kakšni ceni bodo plačali kable iz optičnih vlaken v primeru uvedbe ukrepov. |
| --- | --- |

(583)

Uvozniki so tudi trdili, da imajo s svojimi strankami sklenjene dolgoročne pogodbe o dobavi, v katerih so dogovorjene fiksne cene za skupno obdobje od dveh do štirih let in ki ne vključujejo klavzule o prilagoditvi cen v primeru nepredvidenih zvišanj njihovih nakupnih cen. Zato ne bi bilo mogoče prenesti višjih stroškov na njihove stranke. Poleg tega so uvozniki trdili, da ne morejo sodelovati na razpisih, ki so objavljeni med sedanjo preiskavo, saj ne vedo, po kakšni ceni bodo plačali kable iz optičnih vlaken v primeru uvedbe ukrepov.

| (584) | Uvozniki so tudi trdili, da se glede virov nabave v primeru veljavnih pogodb ne bi bilo mogoče preusmeriti na druge tretje države, saj so bili za kable opravljeni zapleteni postopki odobritve, zaradi česar obstaja tveganje velikih zamud in precejšnjih težav pri postopku pihanja, ki mora biti prilagojen togosti kabla, ki se od dobavitelja do dobavitelja razlikuje, tudi za izdelke z enako tehnično specifikacijo. |
| --- | --- |

(584)

Uvozniki so tudi trdili, da se glede virov nabave v primeru veljavnih pogodb ne bi bilo mogoče preusmeriti na druge tretje države, saj so bili za kable opravljeni zapleteni postopki odobritve, zaradi česar obstaja tveganje velikih zamud in precejšnjih težav pri postopku pihanja, ki mora biti prilagojen togosti kabla, ki se od dobavitelja do dobavitelja razlikuje, tudi za izdelke z enako tehnično specifikacijo.

| (585) | Poleg tega so nekateri uvozniki trdili tudi, da so kitajski kabli kakovostnejši od kablov, ki jih proizvaja industrija Unije. Čeprav so tehnične specifikacije enake, trdijo, da se kitajski kabli iz optičnih vlaken proizvajajo na novejših proizvodnih linijah ter da za končno obdelavo, zvijanje in tehnične značilnosti velja višji standard. Ti uvozniki tudi trdijo, da se razlika v kakovosti ne nanaša le na izdelek, ampak da kitajski proizvajalci bolj prožno in pravočasno zadovoljujejo individualne potrebe strank ter zagotavljajo boljše poprodajne storitve. Poleg tega en uvoznik trdi, da je razlika v ceni med kabli iz optičnih vlaken iz Unije in Kitajske manjša, kot je navedeno v pritožbi. Ta uvoznik tudi trdi, da proizvajalci Unije dobavljajo druge izdelke (vode, vstopne jaške in zapirala), ter meni, da bi ukrepi omogočili proizvajalcem Unije, da te druge izdelke vežejo na kable iz optičnih vlaken in jih prodajajo v okviru projekta. Meni tudi, da bi ukrepi odvračali proizvajalce Unije od inovacij, saj bi jih ščitili pred konkurenco. Po njegovem mnenju bi to pripeljalo do upočasnitve vzpostavljanja omrežij. |
| --- | --- |

(585)

Poleg tega so nekateri uvozniki trdili tudi, da so kitajski kabli kakovostnejši od kablov, ki jih proizvaja industrija Unije. Čeprav so tehnične specifikacije enake, trdijo, da se kitajski kabli iz optičnih vlaken proizvajajo na novejših proizvodnih linijah ter da za končno obdelavo, zvijanje in tehnične značilnosti velja višji standard. Ti uvozniki tudi trdijo, da se razlika v kakovosti ne nanaša le na izdelek, ampak da kitajski proizvajalci bolj prožno in pravočasno zadovoljujejo individualne potrebe strank ter zagotavljajo boljše poprodajne storitve. Poleg tega en uvoznik trdi, da je razlika v ceni med kabli iz optičnih vlaken iz Unije in Kitajske manjša, kot je navedeno v pritožbi. Ta uvoznik tudi trdi, da proizvajalci Unije dobavljajo druge izdelke (vode, vstopne jaške in zapirala), ter meni, da bi ukrepi omogočili proizvajalcem Unije, da te druge izdelke vežejo na kable iz optičnih vlaken in jih prodajajo v okviru projekta. Meni tudi, da bi ukrepi odvračali proizvajalce Unije od inovacij, saj bi jih ščitili pred konkurenco. Po njegovem mnenju bi to pripeljalo do upočasnitve vzpostavljanja omrežij.

| (586) | Sodelujoči uvozniki so v svojih pripombah na končno razkritje trdili, da je predlagana raven dajatev znatno presegla njihove izračunane stopnje, kar bi jim povzročilo precejšnje izgube, saj dajatev ne bi mogli prenesti na svoje stranke, s katerimi imajo obstoječe dolgoročne pogodbe s fiksnimi cenami. Zato bi lahko dajatve sčasoma privedle do stečaja uvoznikov in distributerjev. Trdili so tudi, da proizvajalci Unije niso bili sposobni ali pripravljeni pravočasno dobaviti kablov iz optičnih vlaken, ki bi ustrezali njihovim zahtevam, in da bi v primeru uvedbe ukrepov prišlo do pomanjkanja kablov iz optičnih vlaken ter znatne zamude pri pripravi in postavitvi omrežij. En uvoznik je trdil tudi, da proizvajalci Unije niso mogli povečati svojih proizvodnih zmogljivosti, da bi nadomestili izgubo kakovostnih izdelkov iz LRK. Sodelujoči uvoznik je izrazil tudi svoje nestrinjanje z ugotovitvijo, da bi za distributerja zadostovala 10-odstotna stopnja, in trdil, da je pri stroških skladiščenja in predfinanciranja potrebna veliko višja stopnja, in sicer od 20- do 25-odstotna. Nekateri sodelujoči uvozniki so trdili tudi, da bi bili, če bi bile uvedene dajatve, prisiljeni uvažati iz drugih tretjih držav, čeprav bi to povzročilo resne težave, zamude in dodatne stroške, kakovost izdelka pa bi bila nižja. Več sodelujočih uvoznikov je menilo, da jim različne stopnje dajatev, predlagane za sodelujoče kitajske proizvajalce, niso razumljive in da jih dojemajo kot neenako obravnavo. Trdili so tudi, da bi ukrepi povzročili monopol ali oligopol na trgu. |
| --- | --- |

(586)

Sodelujoči uvozniki so v svojih pripombah na končno razkritje trdili, da je predlagana raven dajatev znatno presegla njihove izračunane stopnje, kar bi jim povzročilo precejšnje izgube, saj dajatev ne bi mogli prenesti na svoje stranke, s katerimi imajo obstoječe dolgoročne pogodbe s fiksnimi cenami. Zato bi lahko dajatve sčasoma privedle do stečaja uvoznikov in distributerjev. Trdili so tudi, da proizvajalci Unije niso bili sposobni ali pripravljeni pravočasno dobaviti kablov iz optičnih vlaken, ki bi ustrezali njihovim zahtevam, in da bi v primeru uvedbe ukrepov prišlo do pomanjkanja kablov iz optičnih vlaken ter znatne zamude pri pripravi in postavitvi omrežij. En uvoznik je trdil tudi, da proizvajalci Unije niso mogli povečati svojih proizvodnih zmogljivosti, da bi nadomestili izgubo kakovostnih izdelkov iz LRK. Sodelujoči uvoznik je izrazil tudi svoje nestrinjanje z ugotovitvijo, da bi za distributerja zadostovala 10-odstotna stopnja, in trdil, da je pri stroških skladiščenja in predfinanciranja potrebna veliko višja stopnja, in sicer od 20- do 25-odstotna. Nekateri sodelujoči uvozniki so trdili tudi, da bi bili, če bi bile uvedene dajatve, prisiljeni uvažati iz drugih tretjih držav, čeprav bi to povzročilo resne težave, zamude in dodatne stroške, kakovost izdelka pa bi bila nižja. Več sodelujočih uvoznikov je menilo, da jim različne stopnje dajatev, predlagane za sodelujoče kitajske proizvajalce, niso razumljive in da jih dojemajo kot neenako obravnavo. Trdili so tudi, da bi ukrepi povzročili monopol ali oligopol na trgu.

| (587) | Komisija je ugotovila, da čeprav imajo sodelujoči uvozniki stabilne vezi s svojimi dobavitelji kablov iz optičnih vlaken na Kitajskem, z njimi nimajo sklenjenih dolgoročnih pogodb, v katerih bi bile določene količine ali nakupne cene. Dejansko oddajajo redna naročila za večje količine kablov iz optičnih vlaken in od kitajskih proizvajalcev za vsako naročilo prejmejo cenovno ponudbo. Čeprav uvozniki trdijo, da bi bila zamenjava dobaviteljev draga in zamudna, vsi kupujejo tudi od drugih virov (tj. v Uniji, Združenih državah, Indiji, Kazahstanu, Belorusiji in Ukrajini) in so med domnevnim pomanjkanjem v obdobju 2017–2018 uspešno našli nove dobavitelje. To kaže, da čeprav bi uvozniki dejansko morali plačati višjo ceno za naročila, ki so bila pred uvedbo ukrepov že oddana, niso pa bila še prejeta, zanje ne bi bilo pretežko preiti na nove dobavitelje v razmeroma kratkem času. |
| --- | --- |

(587)

Komisija je ugotovila, da čeprav imajo sodelujoči uvozniki stabilne vezi s svojimi dobavitelji kablov iz optičnih vlaken na Kitajskem, z njimi nimajo sklenjenih dolgoročnih pogodb, v katerih bi bile določene količine ali nakupne cene. Dejansko oddajajo redna naročila za večje količine kablov iz optičnih vlaken in od kitajskih proizvajalcev za vsako naročilo prejmejo cenovno ponudbo. Čeprav uvozniki trdijo, da bi bila zamenjava dobaviteljev draga in zamudna, vsi kupujejo tudi od drugih virov (tj. v Uniji, Združenih državah, Indiji, Kazahstanu, Belorusiji in Ukrajini) in so med domnevnim pomanjkanjem v obdobju 2017–2018 uspešno našli nove dobavitelje. To kaže, da čeprav bi uvozniki dejansko morali plačati višjo ceno za naročila, ki so bila pred uvedbo ukrepov že oddana, niso pa bila še prejeta, zanje ne bi bilo pretežko preiti na nove dobavitelje v razmeroma kratkem času.

| (588) | Čeprav bodo imeli protidampinški ukrepi verjetno določen negativni vpliv na uvoznike in lahko zmanjšajo njihovo dobičkonosnost, bodo uvozniki glede na svoje visoke, več kot 20-odstotne stopnje dobička, ki so bile potrjene v pripombah, omenjenih v uvodni izjavi 586, lahko prevzeli del zvišanja stroškov, ki bi ga povzročila dajatev, in/ali del tega zvišanja prenesli na svoje stranke. Poleg tega imajo možnost, da poiščejo alternativne vire dobave, tudi iz drugih tretjih držav in industrije Unije. Zato bi kombinacija drugih virov dobave izdelka v preiskavi in možnosti prevzema in/ali vsaj delnega prenosa učinka dajatev na stranke pomenila, da uvedba ukrepov ne vpliva nesorazmerno na nepovezane uvoznike. Različne stopnje dajatev odražajo razlike v vedenju izvoznikov in vplivu kitajskega izvoza na industrijo Unije, ne pa diskriminacije. |
| --- | --- |

(588)

Čeprav bodo imeli protidampinški ukrepi verjetno določen negativni vpliv na uvoznike in lahko zmanjšajo njihovo dobičkonosnost, bodo uvozniki glede na svoje visoke, več kot 20-odstotne stopnje dobička, ki so bile potrjene v pripombah, omenjenih v uvodni izjavi 586, lahko prevzeli del zvišanja stroškov, ki bi ga povzročila dajatev, in/ali del tega zvišanja prenesli na svoje stranke. Poleg tega imajo možnost, da poiščejo alternativne vire dobave, tudi iz drugih tretjih držav in industrije Unije. Zato bi kombinacija drugih virov dobave izdelka v preiskavi in možnosti prevzema in/ali vsaj delnega prenosa učinka dajatev na stranke pomenila, da uvedba ukrepov ne vpliva nesorazmerno na nepovezane uvoznike. Različne stopnje dajatev odražajo razlike v vedenju izvoznikov in vplivu kitajskega izvoza na industrijo Unije, ne pa diskriminacije.

| (589) | Nadalje je treba opozoriti, da trditve v zvezi z razlikami v kakovosti, pomanjkanjem ponudbe, nezmožnostjo ali nepripravljenostjo industrije Unije za oskrbo trga, cenovnimi razlikami, dobičkonosnostjo uvoznikov, tveganji monopola ali oligopola, spodbudami za inovacije in časom vzpostavljanja telekomunikacijskih omrežij niso bile utemeljene in jih zato ni mogoče sprejeti. |
| --- | --- |

(589)

Nadalje je treba opozoriti, da trditve v zvezi z razlikami v kakovosti, pomanjkanjem ponudbe, nezmožnostjo ali nepripravljenostjo industrije Unije za oskrbo trga, cenovnimi razlikami, dobičkonosnostjo uvoznikov, tveganji monopola ali oligopola, spodbudami za inovacije in časom vzpostavljanja telekomunikacijskih omrežij niso bile utemeljene in jih zato ni mogoče sprejeti.

| (590) | Opozoriti je treba tudi, da je preiskava pokazala, da je eden od pomembnih vidikov škode v tem primeru prav dejstvo, da industrija Unije ne more doseči stopnje dobička, ki bi ji omogočila, da med drugim še naprej vlaga v nadaljnjo zmogljivost za zadovoljitev naraščajočega povpraševanja na rastočem trgu Unije. Pričakovani učinek ukrepov je prav ponovna vzpostavitev enakih konkurenčnih pogojev in omogočanje takšnih dobičkov, naložb in povečanja zmogljivosti. |
| --- | --- |

(590)

Opozoriti je treba tudi, da je preiskava pokazala, da je eden od pomembnih vidikov škode v tem primeru prav dejstvo, da industrija Unije ne more doseči stopnje dobička, ki bi ji omogočila, da med drugim še naprej vlaga v nadaljnjo zmogljivost za zadovoljitev naraščajočega povpraševanja na rastočem trgu Unije. Pričakovani učinek ukrepov je prav ponovna vzpostavitev enakih konkurenčnih pogojev in omogočanje takšnih dobičkov, naložb in povečanja zmogljivosti.

| (591) | Družba Cable 77 prav tako meni, da bi morala v primeru dajatev za kable veljati tudi dajatev za vlakna, in sicer na precej višji ravni kot za kable. V zvezi s tem Komisija opozarja, da ta preiskava zajema kable iz optičnih vlaken, zato se lahko ukrepi uvedejo le za zadevni izdelek. Vlakna so dejansko vložek v proizvodnji kablov iz optičnih vlaken, ne pa tudi zadevni izdelek. |
| --- | --- |

(591)

Družba Cable 77 prav tako meni, da bi morala v primeru dajatev za kable veljati tudi dajatev za vlakna, in sicer na precej višji ravni kot za kable. V zvezi s tem Komisija opozarja, da ta preiskava zajema kable iz optičnih vlaken, zato se lahko ukrepi uvedejo le za zadevni izdelek. Vlakna so dejansko vložek v proizvodnji kablov iz optičnih vlaken, ne pa tudi zadevni izdelek.

| (592) | Družba Connect Com je v svojih pripombah na končno razkritje trdila, da so se stroški surovin znatno povečali v vseh sektorjih in da je to vplivalo tudi na proizvodnjo širokopasovnih kablov. V zvezi s tem je družba Connect Com navedla primere zvišanja cen nerazkritega kitajskega dobavitelja od drugega četrtletja leta 2020 do drugega četrtletja leta 2021. V zvezi s tem je družba Connect Com trdila, da je v Evropi nujno treba razširiti širokopasovna kabelska omrežja, vendar proizvajalci Unije povpraševanju kratkoročno ne morejo zadostiti po konkurenčnih in sprejemljivih cenah, zato se dajatve ne bi smele uvesti ali bi jih bilo treba vsaj začasno opustiti. |
| --- | --- |

(592)

Družba Connect Com je v svojih pripombah na končno razkritje trdila, da so se stroški surovin znatno povečali v vseh sektorjih in da je to vplivalo tudi na proizvodnjo širokopasovnih kablov. V zvezi s tem je družba Connect Com navedla primere zvišanja cen nerazkritega kitajskega dobavitelja od drugega četrtletja leta 2020 do drugega četrtletja leta 2021. V zvezi s tem je družba Connect Com trdila, da je v Evropi nujno treba razširiti širokopasovna kabelska omrežja, vendar proizvajalci Unije povpraševanju kratkoročno ne morejo zadostiti po konkurenčnih in sprejemljivih cenah, zato se dajatve ne bi smele uvesti ali bi jih bilo treba vsaj začasno opustiti.

| (593) | Niti reprezentativnost niti učinek tega zvišanja cen na uporabnike in uvoznike nista bila utemeljena. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(593)

Niti reprezentativnost niti učinek tega zvišanja cen na uporabnike in uvoznike nista bila utemeljena. Trditev je bila zato zavrnjena.

7.3   Interes uporabnikov in distributerjev

Interes uporabnikov in distributerjev

| (594) | Izdelek v preiskavi kupuje več industrij, večinoma veliki telekomunikacijski operaterji, javni organi (kot so občine), odgovorni za širitev širokopasovnega omrežja, monterji in operaterji ter distributerji. |
| --- | --- |

(594)

Izdelek v preiskavi kupuje več industrij, večinoma veliki telekomunikacijski operaterji, javni organi (kot so občine), odgovorni za širitev širokopasovnega omrežja, monterji in operaterji ter distributerji.

| (595) | V preiskavi je sodelovalo malo uporabnikov: dva velika telekomunikacijska operaterja (Deutsche Telekom iz Nemčije in Proximus iz Belgije), pet omrežnih monterjev in operaterjev, en distributer in majhen uporabnik. Sodelujoči uporabniki skupaj predstavljajo manj kot 12 % celotnega obsega uvoza kablov iz optičnih vlaken iz Kitajske in manj kot 9 % celotnega obsega porabe kablov iz optičnih vlaken v EU v OP. |
| --- | --- |

(595)

V preiskavi je sodelovalo malo uporabnikov: dva velika telekomunikacijska operaterja (Deutsche Telekom iz Nemčije in Proximus iz Belgije), pet omrežnih monterjev in operaterjev, en distributer in majhen uporabnik. Sodelujoči uporabniki skupaj predstavljajo manj kot 12 % celotnega obsega uvoza kablov iz optičnih vlaken iz Kitajske in manj kot 9 % celotnega obsega porabe kablov iz optičnih vlaken v EU v OP.

| (596) | Številni izpolnjeni vprašalniki uporabnikov so bili zelo pomanjkljivi in niso vsebovali trditev ali informacij o interesu Unije. Nobeden od javnih organov, ki kupujejo kable iz optičnih vlaken, ni sodeloval v preiskavi. |
| --- | --- |

(596)

Številni izpolnjeni vprašalniki uporabnikov so bili zelo pomanjkljivi in niso vsebovali trditev ali informacij o interesu Unije. Nobeden od javnih organov, ki kupujejo kable iz optičnih vlaken, ni sodeloval v preiskavi.

| (597) | BYCN Axione in še en uporabnik, ki kable iz optičnih vlaken večinoma kupujeta od proizvajalcev Unije, nista nasprotovala ukrepom. Deutsche Telekom in španski distributer Comercial Electro Industrial S.A. („Comel“) sta nasprotovala uvedbi ukrepov. |
| --- | --- |

(597)

BYCN Axione in še en uporabnik, ki kable iz optičnih vlaken večinoma kupujeta od proizvajalcev Unije, nista nasprotovala ukrepom. Deutsche Telekom in španski distributer Comercial Electro Industrial S.A. („Comel“) sta nasprotovala uvedbi ukrepov.

| (598) | Deutsche Telekom pričakuje povečanje povpraševanja po kablih iz optičnih vlaken zaradi množičnega uvajanja 5G in trdi, da so kabli iz optičnih vlaken svetovni trg s standardizirano tehnologijo ter globalno uporabo in globalnimi dobavitelji. Trdi tudi, da lahko protidampinške dajatve na kable iz optičnih vlaken iz Kitajske pripeljejo do precejšnjih težav pri zadostitvi povpraševanja po kablih v Uniji in ovirajo ali povzročijo zamude pri uvajanju omrežij ter vodijo do precejšnjega povišanja stroškov za stranke v EU. Poleg tega trdi, da so se cene znižale zaradi obstoječih presežnih zmogljivosti in da so med domnevnim pomanjkanjem dobave pred nekaj leti vsi akterji vlagali v povečanje zmogljivosti. |
| --- | --- |

(598)

Deutsche Telekom pričakuje povečanje povpraševanja po kablih iz optičnih vlaken zaradi množičnega uvajanja 5G in trdi, da so kabli iz optičnih vlaken svetovni trg s standardizirano tehnologijo ter globalno uporabo in globalnimi dobavitelji. Trdi tudi, da lahko protidampinške dajatve na kable iz optičnih vlaken iz Kitajske pripeljejo do precejšnjih težav pri zadostitvi povpraševanja po kablih v Uniji in ovirajo ali povzročijo zamude pri uvajanju omrežij ter vodijo do precejšnjega povišanja stroškov za stranke v EU. Poleg tega trdi, da so se cene znižale zaradi obstoječih presežnih zmogljivosti in da so med domnevnim pomanjkanjem dobave pred nekaj leti vsi akterji vlagali v povečanje zmogljivosti.

| (599) | Komisija je sklenila, da bi protidampinške dajatve neizogibno povzročile stroške za uporabnike, ki kupujejo kable iz optičnih vlaken iz Kitajske, vendar da je bilo to posledica nepoštenega izvoznega ravnanja kitajskih izvoznikov. Poleg tega je bilo v preiskavi ugotovljeno, da kabli iz optičnih vlaken predstavljajo samo majhen delež celotnih stroškov uvajanja pri projektih digitalnih omrežij – v primeru 5G precej manj kot 5 %. Nakupi izdelka v preiskavi s strani sodelujočih telekomunikacijskih operaterjev pomenijo zanemarljiv delež prihodkov družbe in družba velik del kablov iz optičnih vlaken kupuje iz drugih virov. Kar zadeva trditev drugega uporabnika, da je težko zamenjati dobavitelja, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 587, je bilo ugotovljeno, da drugi uvozniki kupujejo tudi od drugih virov v tretjih državah. Poleg tega imajo uporabniki možnost, da poiščejo alternativne vire dobave, vključno z dobavitelji iz drugih tretjih držav. Ker se pričakuje, da se bo povpraševanje po kablih iz optičnih vlaken v prihodnjih letih povečalo, bodo uporabniki in distributerji konkurirali na večjem trgu kot prej. To je zanje priložnost, da ohranijo in razvijajo svoje dejavnosti, tudi če se njihove cene zvišajo zaradi protidampinških dajatev. |
| --- | --- |

(599)

Komisija je sklenila, da bi protidampinške dajatve neizogibno povzročile stroške za uporabnike, ki kupujejo kable iz optičnih vlaken iz Kitajske, vendar da je bilo to posledica nepoštenega izvoznega ravnanja kitajskih izvoznikov. Poleg tega je bilo v preiskavi ugotovljeno, da kabli iz optičnih vlaken predstavljajo samo majhen delež celotnih stroškov uvajanja pri projektih digitalnih omrežij – v primeru 5G precej manj kot 5 %. Nakupi izdelka v preiskavi s strani sodelujočih telekomunikacijskih operaterjev pomenijo zanemarljiv delež prihodkov družbe in družba velik del kablov iz optičnih vlaken kupuje iz drugih virov. Kar zadeva trditev drugega uporabnika, da je težko zamenjati dobavitelja, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 587, je bilo ugotovljeno, da drugi uvozniki kupujejo tudi od drugih virov v tretjih državah. Poleg tega imajo uporabniki možnost, da poiščejo alternativne vire dobave, vključno z dobavitelji iz drugih tretjih držav. Ker se pričakuje, da se bo povpraševanje po kablih iz optičnih vlaken v prihodnjih letih povečalo, bodo uporabniki in distributerji konkurirali na večjem trgu kot prej. To je zanje priložnost, da ohranijo in razvijajo svoje dejavnosti, tudi če se njihove cene zvišajo zaradi protidampinških dajatev.

| (600) | Poudarjeno je tudi, da obstoj presežne zmogljivosti zaradi Kitajske ne upravičuje nepoštenih trgovinskih praks, ki povzročajo škodo industriji Unije, ki ogroža njeno prihodnost ter raznolikost ponudbe in s tem konkurenco na trgu Unije. |
| --- | --- |

(600)

Poudarjeno je tudi, da obstoj presežne zmogljivosti zaradi Kitajske ne upravičuje nepoštenih trgovinskih praks, ki povzročajo škodo industriji Unije, ki ogroža njeno prihodnost ter raznolikost ponudbe in s tem konkurenco na trgu Unije.

| (601) | Zato je Komisija sklenila, da uvedba ukrepov ne vpliva nesorazmerno na uporabnike in distributerje. |
| --- | --- |

(601)

Zato je Komisija sklenila, da uvedba ukrepov ne vpliva nesorazmerno na uporabnike in distributerje.

7.4   Drugi dejavniki

Drugi dejavniki

| (602) | Kabli iz optičnih vlaken so potrebni za izgradnjo hitrih širokopasovnih omrežij, zaradi česar so zelo pomembni za državljane, podjetja in javne subjekte v EU, ki so odvisni od teh omrežij zaradi dela od doma, učenja doma, vodenja podjetja ali zagotavljanja storitev. Naložbe v okviru programa NextGenerationEU (150) so ena od glavnih prednostnih nalog Evropske unije, katere cilj je tudi vzpostaviti visokotehnološko širokopasovno infrastrukturo, ki bi dosegla vse kotičke v EU. Kabli iz optičnih vlaken so tako ključni za digitalno desetletje EU (151) in tudi za njeno digitalno suverenost. |
| --- | --- |

(602)

Kabli iz optičnih vlaken so potrebni za izgradnjo hitrih širokopasovnih omrežij, zaradi česar so zelo pomembni za državljane, podjetja in javne subjekte v EU, ki so odvisni od teh omrežij zaradi dela od doma, učenja doma, vodenja podjetja ali zagotavljanja storitev. Naložbe v okviru programa NextGenerationEU (150) so ena od glavnih prednostnih nalog Evropske unije, katere cilj je tudi vzpostaviti visokotehnološko širokopasovno infrastrukturo, ki bi dosegla vse kotičke v EU. Kabli iz optičnih vlaken so tako ključni za digitalno desetletje EU (151) in tudi za njeno digitalno suverenost.

150

151

| (603) | Glede na pomen izdelka v preiskavi je Komisija ob upoštevanju zgoraj navedenih javnih ciljev skrbno proučila vpliv možnih ukrepov na projekte uvajanja širokopasovnih omrežij. |
| --- | --- |

(603)

Glede na pomen izdelka v preiskavi je Komisija ob upoštevanju zgoraj navedenih javnih ciljev skrbno proučila vpliv možnih ukrepov na projekte uvajanja širokopasovnih omrežij.

| (604) | Več strani je trdilo, da bi uvedba protidampinških ukrepov škodovala potrošnikom in javnim proračunom v Uniji, ker bi se cena kablov iz optičnih vlaken in s tem skupna cena projektov uvajanja omrežij zvišala. |
| --- | --- |

(604)

Več strani je trdilo, da bi uvedba protidampinških ukrepov škodovala potrošnikom in javnim proračunom v Uniji, ker bi se cena kablov iz optičnih vlaken in s tem skupna cena projektov uvajanja omrežij zvišala.

| (605) | Komisija je zato analizirala stroške kablov iz optičnih vlaken pri skupnih stroških projektov uvajanja omrežij. Preiskava je pokazala, da kabli iz optičnih vlaken predstavljajo majhen delež skupnih stroškov uvajanja digitalnih omrežij. Dejansko so gradbena dela (tj. izkopavanje tal za položitev kablov) najpomembnejša stroškovna postavka pri teh projektih, saj predstavljajo približno 80 % stroškov. Preostalih 20 % predstavljajo stroški materiala, ki vključujejo tudi druge izdelke, kot so vodi, priključne omarice in priključki. Komisija je ugotovila, da kabli iz optičnih vlaken predstavljajo majhen delež vseh stroškov projektov uvajanja omrežij – v primeru 5G po podatkih enega od velikih uporabnikov znašajo manj kot 5 %. Proizvajalci EU in sodelujoči uvozniki so tudi trdili, da kabli iz optičnih vlaken predstavljajo približno 5–10 % vseh stroškov projektov uvajanja omrežij. |
| --- | --- |

(605)

Komisija je zato analizirala stroške kablov iz optičnih vlaken pri skupnih stroških projektov uvajanja omrežij. Preiskava je pokazala, da kabli iz optičnih vlaken predstavljajo majhen delež skupnih stroškov uvajanja digitalnih omrežij. Dejansko so gradbena dela (tj. izkopavanje tal za položitev kablov) najpomembnejša stroškovna postavka pri teh projektih, saj predstavljajo približno 80 % stroškov. Preostalih 20 % predstavljajo stroški materiala, ki vključujejo tudi druge izdelke, kot so vodi, priključne omarice in priključki. Komisija je ugotovila, da kabli iz optičnih vlaken predstavljajo majhen delež vseh stroškov projektov uvajanja omrežij – v primeru 5G po podatkih enega od velikih uporabnikov znašajo manj kot 5 %. Proizvajalci EU in sodelujoči uvozniki so tudi trdili, da kabli iz optičnih vlaken predstavljajo približno 5–10 % vseh stroškov projektov uvajanja omrežij.

| (606) | Nizka raven sodelovanja glavnih operaterjev omrežij v EU in javnih organov, odgovornih za velike projekte uvajanja omrežij, tudi kaže, da morebitni ukrepi v zvezi s kabli iz optičnih vlaken ne bi bistveno vplivali na stroške in časovno razporeditev teh projektov. |
| --- | --- |

(606)

Nizka raven sodelovanja glavnih operaterjev omrežij v EU in javnih organov, odgovornih za velike projekte uvajanja omrežij, tudi kaže, da morebitni ukrepi v zvezi s kabli iz optičnih vlaken ne bi bistveno vplivali na stroške in časovno razporeditev teh projektov.

7.5   Sklep o interesu Unije

Sklep o interesu Unije

| (607) | Preiskava je pokazala, da v Uniji in drugih tretjih državah obstaja zadostna zmogljivost za nadomestitev uvoza iz Kitajske. Poleg tega bi uvedba protidampinških ukrepov industriji Unije omogočila naložbe v proizvodne obrate v Uniji in nove tehnologije v korist industrije uporabnikov. Hkrati ukrepi ne bi preprečili, da bi uvoz iz tretjih držav (vključno s Kitajsko) pošteno konkuriral na trgu Unije. Tudi če bi se povpraševanje po kablih iz optičnih vlaken v naslednjih letih povečalo, kot pričakujejo udeleženci na trgu, uvozniki in uporabniki zadevnega izdelka ne bi bili izpostavljeni opaznim tveganjem nezadostne dobave in tako ne bi prihajalo do zamud pri uvajanju širokopasovnega omrežja iz optičnih vlaken za gospodinjstva in podjetja. |
| --- | --- |

(607)

Preiskava je pokazala, da v Uniji in drugih tretjih državah obstaja zadostna zmogljivost za nadomestitev uvoza iz Kitajske. Poleg tega bi uvedba protidampinških ukrepov industriji Unije omogočila naložbe v proizvodne obrate v Uniji in nove tehnologije v korist industrije uporabnikov. Hkrati ukrepi ne bi preprečili, da bi uvoz iz tretjih držav (vključno s Kitajsko) pošteno konkuriral na trgu Unije. Tudi če bi se povpraševanje po kablih iz optičnih vlaken v naslednjih letih povečalo, kot pričakujejo udeleženci na trgu, uvozniki in uporabniki zadevnega izdelka ne bi bili izpostavljeni opaznim tveganjem nezadostne dobave in tako ne bi prihajalo do zamud pri uvajanju širokopasovnega omrežja iz optičnih vlaken za gospodinjstva in podjetja.

| (608) | Čeprav bi na splošno uporabniki, uvozniki, končni odjemalci in javni proračuni zaradi neobstoja ukrepov kratkoročno lahko imeli koristi od cenejših izdelkov, bi dampinški uvoz iz Kitajske nedvomno pregnal proizvajalce Unije s trga Unije, kar bi vodilo do izgube dragocenih virov za industrijo uporabnikov in morebitnega znižanja uvoznih cen zaradi neobstoja konkurence proizvajalcev Unije. Nazadnje, preživetje proizvajalcev Unije je ključno za digitalno suverenost EU. |
| --- | --- |

(608)

Čeprav bi na splošno uporabniki, uvozniki, končni odjemalci in javni proračuni zaradi neobstoja ukrepov kratkoročno lahko imeli koristi od cenejših izdelkov, bi dampinški uvoz iz Kitajske nedvomno pregnal proizvajalce Unije s trga Unije, kar bi vodilo do izgube dragocenih virov za industrijo uporabnikov in morebitnega znižanja uvoznih cen zaradi neobstoja konkurence proizvajalcev Unije. Nazadnje, preživetje proizvajalcev Unije je ključno za digitalno suverenost EU.

| (609) | Na podlagi navedenega je Komisija sklenila, da v tej fazi preiskave ni utemeljenih razlogov, zaradi katerih uvedba ukrepov za uvoz kablov iz optičnih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske ne bi bila v interesu Unije. |
| --- | --- |

(609)

Na podlagi navedenega je Komisija sklenila, da v tej fazi preiskave ni utemeljenih razlogov, zaradi katerih uvedba ukrepov za uvoz kablov iz optičnih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske ne bi bila v interesu Unije.

8.   DOKONČNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI

DOKONČNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI

| (610) | Glede na sklepe Komisije o dampingu, škodi, vzročni zvezi in interesu Unije bi bilo treba uvesti dokončne ukrepe, da se prepreči, da bi dampinški uvoz še naprej povzročal škodo industriji Unije. |
| --- | --- |

(610)

Glede na sklepe Komisije o dampingu, škodi, vzročni zvezi in interesu Unije bi bilo treba uvesti dokončne ukrepe, da se prepreči, da bi dampinški uvoz še naprej povzročal škodo industriji Unije.

| (611) | Na podlagi navedenega bi morale biti dokončne stopnje protidampinške dajatve, izražene kot cena CIF meja Unije brez plačane carine, naslednje:






  Družba | Dokončna protidampinška dajatev |
| --- | --- | --- |
| Skupina FTT:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd |

(611)

Na podlagi navedenega bi morale biti dokončne stopnje protidampinške dajatve, izražene kot cena CIF meja Unije brez plačane carine, naslednje:

Družba

Dokončna protidampinška dajatev

Skupina FTT:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd

44,0  %

Skupina ZTT:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd

19,7  %

Druge sodelujoče družbe

31,2  %

Vse druge družbe

44,0  %

| (612) | Stopnje protidampinške dajatve za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato so izražale položaj teh družb, ugotovljen med to preiskavo. Te stopnje dajatev se uporabljajo izključno za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz zadevne države, ki so ga proizvedli poimensko navedeni pravni subjekti. Za uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvaja katera koli druga družba, ki ni posebej navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, bi morala veljati stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“. Individualne stopnje protidampinške dajatve se zanje ne bi smele uporabljati. |
| --- | --- |

(612)

Stopnje protidampinške dajatve za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato so izražale položaj teh družb, ugotovljen med to preiskavo. Te stopnje dajatev se uporabljajo izključno za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz zadevne države, ki so ga proizvedli poimensko navedeni pravni subjekti. Za uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvaja katera koli druga družba, ki ni posebej navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, bi morala veljati stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“. Individualne stopnje protidampinške dajatve se zanje ne bi smele uporabljati.

| (613) | Družba lahko zahteva uporabo teh individualnih stopenj protidampinške dajatve, če naknadno spremeni ime svojega subjekta. Zahtevek je treba nasloviti na Komisijo (152). Zahtevek mora vsebovati vse ustrezne informacije, s katerimi je mogoče dokazati, da sprememba ne vpliva na upravičenost družbe do stopnje dajatve, ki se zanjo uporablja. Če sprememba imena družbe ne vpliva na njeno pravico do izkoriščanja ugodnosti stopnje dajatve, ki se zanjo uporablja, se v Uradnem listu Evropske unije objavi uredba o spremembi imena. |
| --- | --- |

(613)

Družba lahko zahteva uporabo teh individualnih stopenj protidampinške dajatve, če naknadno spremeni ime svojega subjekta. Zahtevek je treba nasloviti na Komisijo (152). Zahtevek mora vsebovati vse ustrezne informacije, s katerimi je mogoče dokazati, da sprememba ne vpliva na upravičenost družbe do stopnje dajatve, ki se zanjo uporablja. Če sprememba imena družbe ne vpliva na njeno pravico do izkoriščanja ugodnosti stopnje dajatve, ki se zanjo uporablja, se v Uradnem listu Evropske unije objavi uredba o spremembi imena.

152

Uradnem listu Evropske unije

| (614) | Stopnje protidampinške dajatve za posamezne družbe, opredeljene v tej uredbi, se uporabljajo izključno za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ki ga proizvajajo poimensko navedeni pravni subjekti. Za uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvaja katera koli druga družba, ki ni posebej navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, bi morala veljati stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“. Individualne stopnje protidampinške dajatve se zanje ne bi smele uporabljati. |
| --- | --- |

(614)

Stopnje protidampinške dajatve za posamezne družbe, opredeljene v tej uredbi, se uporabljajo izključno za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ki ga proizvajajo poimensko navedeni pravni subjekti. Za uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvaja katera koli druga družba, ki ni posebej navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, bi morala veljati stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“. Individualne stopnje protidampinške dajatve se zanje ne bi smele uporabljati.

| (615) | Da se zagotovi ustrezno izvrševanje protidampinških dajatev, bi bilo treba protidampinško dajatev za vse druge družbe uporabljati ne le za nesodelujoče proizvajalce izvoznike v tej preiskavi, ampak tudi za proizvajalce, ki v obdobju preiskave niso izvažali v Unijo. |
| --- | --- |

(615)

Da se zagotovi ustrezno izvrševanje protidampinških dajatev, bi bilo treba protidampinško dajatev za vse druge družbe uporabljati ne le za nesodelujoče proizvajalce izvoznike v tej preiskavi, ampak tudi za proizvajalce, ki v obdobju preiskave niso izvažali v Unijo.

| (616) | Zbornica CCCME je v svojem povzetku, ki ga je predložila po neuvedbi ukrepov, trdila, da v tem primeru obstaja jasna povezava med upadom prodaje industrije kablov iz optičnih vlaken v Uniji (in na svetovni ravni) in začetkom pandemije ter da bi se bilo treba na te razmere odzvati bodisi z opustitvijo uporabe protidampinških ukrepov za devet mesecev bodisi z omejitvijo trajanja ukrepov na dve leti. Zbornica CCCME je v svojih pripombah na dokončno razkritje ugotovitev prav tako trdila, da Komisija ni upoštevala učinkov pandemije COVID-19 in da so bili učinki upada gospodarske rasti, ki je posledica pandemije, napačno pripisani kitajskemu uvozu. Poleg tega sta dva uvoznika trdila tudi, da Komisija ni ustrezno upoštevala učinkov pandemije. Zbornica CCCME je trdila tudi, da bi bili v fazi okrevanja po COVID-19 proizvodi, kot so kabli iz optičnih vlaken, ključni za industrijo v Uniji, zlasti za izvajanje programa 5G. V zvezi s tem je zbornica CCCME trdila, da bi uvedba protidampinških ukrepov povzročila kritično pomanjkanje zadevnega izdelka v Uniji in da bi se njegova cena znatno zvišala. Po mnenju zbornice CCCME te slednje okoliščine upravičujejo tudi začasno opustitev uporabe dajatev za obdobje devetih mesecev ali, alternativno, omejitev trajanja ukrepov na dve leti. Družba Connect Com je trdila tudi, da naraščajoči stroški surovin in učinki pandemije COVID-19 niso bili ustrezno upoštevani, ter je zahtevala začasno opustitev ukrepov. |
| --- | --- |

(616)

Zbornica CCCME je v svojem povzetku, ki ga je predložila po neuvedbi ukrepov, trdila, da v tem primeru obstaja jasna povezava med upadom prodaje industrije kablov iz optičnih vlaken v Uniji (in na svetovni ravni) in začetkom pandemije ter da bi se bilo treba na te razmere odzvati bodisi z opustitvijo uporabe protidampinških ukrepov za devet mesecev bodisi z omejitvijo trajanja ukrepov na dve leti. Zbornica CCCME je v svojih pripombah na dokončno razkritje ugotovitev prav tako trdila, da Komisija ni upoštevala učinkov pandemije COVID-19 in da so bili učinki upada gospodarske rasti, ki je posledica pandemije, napačno pripisani kitajskemu uvozu. Poleg tega sta dva uvoznika trdila tudi, da Komisija ni ustrezno upoštevala učinkov pandemije. Zbornica CCCME je trdila tudi, da bi bili v fazi okrevanja po COVID-19 proizvodi, kot so kabli iz optičnih vlaken, ključni za industrijo v Uniji, zlasti za izvajanje programa 5G. V zvezi s tem je zbornica CCCME trdila, da bi uvedba protidampinških ukrepov povzročila kritično pomanjkanje zadevnega izdelka v Uniji in da bi se njegova cena znatno zvišala. Po mnenju zbornice CCCME te slednje okoliščine upravičujejo tudi začasno opustitev uporabe dajatev za obdobje devetih mesecev ali, alternativno, omejitev trajanja ukrepov na dve leti. Družba Connect Com je trdila tudi, da naraščajoči stroški surovin in učinki pandemije COVID-19 niso bili ustrezno upoštevani, ter je zahtevala začasno opustitev ukrepov.

| (617) | V zvezi s temi trditvami je preiskava pokazala, da je imela pandemija COVID-19 le zelo omejen in začasen vpliv na industrijo (kot je opisano v uvodnih izjavah 426 in 579) ter ni preprečila znatnega povečanja potrošnje v Uniji v obravnavanem obdobju. Vsekakor je bila zahteva strani v zvezi z začasno opustitvijo na podlagi člena 14(4) posplošena in neutemeljena. Če bi se dokazi, kot so tržni pogoji, začasno spremenili tako, da ne bi bilo verjetno, da bi se škoda ponovila, in le, če bi bilo to v interesu Unije, lahko Komisija prouči, ali bi bila opustitev v primernem trenutku upravičena. Kar zadeva krajše trajanje ukrepov, so ugotovitve o škodi, vzročnosti in interesu Unije potrdile, da je dampinški uvoz kitajskih proizvajalcev izvoznikov povzročil škodo industriji Unije in da ni utemeljenih pomislekov o interesu Unije, na podlagi katerih bi se lahko proučilo krajše trajanje ukrepov. Iz vseh teh razlogov sta bili ti zahtevi zavrnjeni. |
| --- | --- |

(617)

V zvezi s temi trditvami je preiskava pokazala, da je imela pandemija COVID-19 le zelo omejen in začasen vpliv na industrijo (kot je opisano v uvodnih izjavah 426 in 579) ter ni preprečila znatnega povečanja potrošnje v Uniji v obravnavanem obdobju. Vsekakor je bila zahteva strani v zvezi z začasno opustitvijo na podlagi člena 14(4) posplošena in neutemeljena. Če bi se dokazi, kot so tržni pogoji, začasno spremenili tako, da ne bi bilo verjetno, da bi se škoda ponovila, in le, če bi bilo to v interesu Unije, lahko Komisija prouči, ali bi bila opustitev v primernem trenutku upravičena. Kar zadeva krajše trajanje ukrepov, so ugotovitve o škodi, vzročnosti in interesu Unije potrdile, da je dampinški uvoz kitajskih proizvajalcev izvoznikov povzročil škodo industriji Unije in da ni utemeljenih pomislekov o interesu Unije, na podlagi katerih bi se lahko proučilo krajše trajanje ukrepov. Iz vseh teh razlogov sta bili ti zahtevi zavrnjeni.

9.   RETROAKTIVNA UVEDBA PROTIDAMPINŠKIH DAJATEV

RETROAKTIVNA UVEDBA PROTIDAMPINŠKIH DAJATEV

| (618) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 4, je Komisija z uredbo o registraciji uvedla registracijo za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Kitajske zaradi možne retroaktivne uporabe morebitnih protidampinških ukrepov v skladu s členom 14(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(618)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 4, je Komisija z uredbo o registraciji uvedla registracijo za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Kitajske zaradi možne retroaktivne uporabe morebitnih protidampinških ukrepov v skladu s členom 14(5) osnovne uredbe.

| (619) | V skladu s členom 10(4) osnovne uredbe se dajatve lahko obračunajo retroaktivno „za izdelke, ki so bili uvoženi za potrošnjo največ 90 dni pred datumom začetka uporabe začasnih ukrepov“. |
| --- | --- |

(619)

V skladu s členom 10(4) osnovne uredbe se dajatve lahko obračunajo retroaktivno „za izdelke, ki so bili uvoženi za potrošnjo največ 90 dni pred datumom začetka uporabe začasnih ukrepov“.

| (620) | Ker niso bile uvedene nobene začasne dajatve, retroaktivne uporabe ni bilo. Zato bi bilo treba registracijo uvoza ustaviti. |
| --- | --- |

(620)

Ker niso bile uvedene nobene začasne dajatve, retroaktivne uporabe ni bilo. Zato bi bilo treba registracijo uvoza ustaviti.

10.   KONČNE DOLOČBE

KONČNE DOLOČBE

| (621) | V skladu s členom 109 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 (153) je obrestna mera, kadar je treba znesek povrniti na podlagi sodbe Sodišča Evropske unije, obrestna mera, ki jo Evropska centralna banka uporablja v svojih operacijah glavnega refinanciranja, objavljena v seriji C Uradnega lista Evropske unije, in ki velja na prvi koledarski dan posameznega meseca. |
| --- | --- |

(621)

V skladu s členom 109 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 (153) je obrestna mera, kadar je treba znesek povrniti na podlagi sodbe Sodišča Evropske unije, obrestna mera, ki jo Evropska centralna banka uporablja v svojih operacijah glavnega refinanciranja, objavljena v seriji C Uradnega lista Evropske unije, in ki velja na prvi koledarski dan posameznega meseca.

153

Uradnega lista Evropske unije

| (622) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 15(1) Uredbe (EU) 2016/1036 – |
| --- | --- |

(622)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 15(1) Uredbe (EU) 2016/1036 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz monomodalnih kablov iz optičnih vlaken, izdelanih iz enega ali več posamično oplaščenih vlaken, z zaščitnim ovojem, kombiniranih z električnimi vodniki ali ne, ki se trenutno uvrščajo pod oznako KN ex 8544 70 00 (oznaka TARIC 8544700010), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.

Izključeni so naslednji izdelki:

| (i) | kabli, pri katerih so vsa optična vlakna posamično opremljena z operativnimi konektorji na enem koncu ali na obeh, ter |
| --- | --- |

(i)

kabli, pri katerih so vsa optična vlakna posamično opremljena z operativnimi konektorji na enem koncu ali na obeh, ter

| (ii) | kabli za podvodno uporabo. Kabli za podvodno uporabo so kabli iz optičnih vlaken s plastično izolacijo, ki vsebujejo bakreni ali aluminijasti vodnik in v katerih so vlakna v kovinskih modulih. |
| --- | --- |

(ii)

kabli za podvodno uporabo. Kabli za podvodno uporabo so kabli iz optičnih vlaken s plastično izolacijo, ki vsebujejo bakreni ali aluminijasti vodnik in v katerih so vlakna v kovinskih modulih.

2.   Stopnje dokončne protidampinške dajatve, ki se uporabljajo za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve za izdelek iz odstavka 1, ki ga proizvajajo spodaj navedene družbe so naslednje:

| Družba | Dokončna protidampinška dajatev | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Skupina FTT:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd |

Družba

Dokončna protidampinška dajatev

Dodatna oznaka TARIC

Skupina FTT:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd

44,0  %

C696

Skupina ZTT:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd

19,7  %

C697

Druge sodelujoče družbe iz Priloge I

31,2  %

Vse druge družbe

44,0  %

C999

3.   Pogoj za uporabo individualnih stopenj dajatve, določenih za družbe iz odstavka 2, je, da se carinskim organom držav članic predloži veljaven trgovinski račun, ki vsebuje izjavo z datumom in podpisom uradnika subjekta, ki izdaja tak račun, ter njegovim imenom in funkcijo, in sicer: „Podpisani potrjujem, da je (količina) (zadevnega izdelka), prodanega za izvoz v Evropsko unijo, ki ga zajema ta račun, proizvedla (ime in naslov družbe) (dodatna oznaka TARIC) v Ljudski republiki Kitajski. Izjavljam, da so informacije na tem računu popolne in točne.“ Če tak račun ni predložen, se uporabi dajatev, ki se uporablja za vse druge družbe.

4.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavne določbe v zvezi s carinami.

5.   V carinski deklaraciji se navede dolžina izdelka iz člena 1(1) v kilometrih, če je ta navedba v skladu s Prilogo I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 (154).

Člen 2

Kadar nov proizvajalec izvoznik iz Ljudske republike Kitajske Komisiji predloži zadostne dokaze, se lahko Priloga spremeni tako, da se ta novi proizvajalec izvoznik doda na seznam sodelujočih družb, ki niso vključene v vzorec in za katere tako velja ustrezna tehtana povprečna stopnja protidampinške dajatve v višini 31,2 %. Novi proizvajalec izvoznik predloži dokaze, da:

| (a) | v obdobju preiskave (od 1. julija 2019 do 30. junija 2020) ni izvažal blaga iz člena 1(1) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske; |
| --- | --- |

(a)

v obdobju preiskave (od 1. julija 2019 do 30. junija 2020) ni izvažal blaga iz člena 1(1) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske;

| (b) | ni povezan z nobenim izvoznikom ali proizvajalcem, za katerega veljajo ukrepi, uvedeni s to uredbo, ter |
| --- | --- |

(b)

ni povezan z nobenim izvoznikom ali proizvajalcem, za katerega veljajo ukrepi, uvedeni s to uredbo, ter

| (c) | je blago iz člena 1(1) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske dejansko izvažal ali je prevzel nepreklicno pogodbeno obveznost, da bo po koncu obdobja preiskave izvozil znatno količino v Unijo. |
| --- | --- |

(c)

je blago iz člena 1(1) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske dejansko izvažal ali je prevzel nepreklicno pogodbeno obveznost, da bo po koncu obdobja preiskave izvozil znatno količino v Unijo.

Člen 3

Carinskim organom se odredi, da ustavijo registracijo uvoza, ki je bila določena v skladu s členom 1 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2021/548 z dne 29. marca 2021 o obvezni registraciji uvoza kablov iz optičnih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.

Člen 4

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. novembra 2021

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 176, 30.6.2016, str. 21.

1

(2)  Obvestilo o začetku protidampinškega postopka za uvoz kablov iz optičnih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL C 316, 24.9.2020, str. 10).

2

(3)  Obvestilo o začetku protisubvencijskega postopka za uvoz kablov iz optičnih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL C 442, 21.12.2020, str. 18).

3

(4)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/548 z dne 29. marca 2021 o obvezni registraciji uvoza kablov iz optičnih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL L 109, 30.3.2021, str. 71).

4

(5)  V zvezi s tem glej poročilo odbora STO, Mehika – protidampinška preiskava v zvezi z visoko fruktoznim koruznim sirupom (VFKS) iz Združenih držav Amerike (WT/DS132/R) z dne 28. januarja 2000, točka 7.73.

5

(6)  Sodba z dne 15. decembra 2016, Gul Ahmed Textile Mills/Svet, T-199/04 RENV, ECLI:EU:T:2016:740, točki 92 in 93.

6

(7)  Sodba z dne 11. julija 2017, Viraj Profiles/Svet, T-67/14, EU:T:2017:481, točka 98.

7

(8)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/1693 z dne 9. oktobra 2019 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz jeklenih koles s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL L 259, 10.10.2019, str. 15).

8

(9)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2479

9

(10)  Obvestilo o posledicah, ki jih ima izbruh COVID-19 na protidampinške in protisubvencijske preiskave (2020/C 86/06) (UL C 86, 16.3.2020, str. 6).

10

(11)  Commission Staff Working Document on Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the purposes of Trade Defence Investigations (Delovni dokument služb Komisije o znatnih izkrivljanjih v gospodarstvu Ljudske republike Kitajske za namene preiskav trgovinske zaščite) z dne 20. decembra 2017 (SWD(2017) 483 final/2).

11

(12)  Poročilo – poglavje 2, str. 6 in 7.

12

(13)  Poročilo – poglavje 2, str. 10.

13

(14)  http://www.gov.cn/guoqing/2018-03/22/content_5276318.htm (zadnji ogled četrtek, 17. junij 2021).

14

(15)  Poročilo – poglavje 2, str. 20 in 21.

15

(16)  Poročilo – poglavje 3, str. 41, 73 in 74.

16

(17)  Poročilo – poglavje 6, str. 120 in 121.

17

(18)  Poročilo – poglavje 6, str. 122–135.

18

(19)  Poročilo – poglavje 7, str. 167 in 168.

19

(20)  Poročilo – poglavje 8, str. 169, 170, 200 in 201.

20

(21)  Poročilo – poglavje 2, str. 15 in 16, poročilo – poglavje 4, str. 50 in 84, poročilo – poglavje 5, str. 108 in 109.

21

(22)  Poročilo – poglavje 3, str. 22–24, in poglavje 5, str. 97–108.

22

(23)  Poročilo – poglavje 5, str. 104–109.

23

(24)  
  „FTT“ se v nadaljnjem besedilu nanaša na družbo FiberHome Telecommunication Technologies Co. „Skupina FTT“ je opredeljena v uvodni izjavi 42.

24

(25)  Glej letno poročilo družbe za leto 2019, str. 42. https://pdf.dfcfw.com/pdf/H2_AN202004291379049397_1.pdf, (zadnji ogled 7. aprila 2021).

25

(26)  23,73 % ima v lasti družba China Huaxin Post and Telecommunications, 15,82 % pa družba Yangtze Communication Industry Group (YCIG) – obe družbi pa nadzoruje komisija SASAC (glej letno poročilo družbe YCIG za leto 2019, str. 64. http://www.sse.com.cn/disclosure/listedinfo/announcement/c/2020-04-30/600345_20200430_2.pdf (zadnji ogled 7. aprila 2021)).

26

(27)  
  „ZTT“ se v nadaljnjem besedilu nanaša na družbo Jiangsu Zhongtian Technology Co. „Skupina ZTT“ je opredeljena v uvodni izjavi 42.

27

(28)  Glej http://en.tayho.com.cn/about/companyprofile.htm (obiskano 26. marca 2021) in https://www.businesswire.com/news/home/20170925005664/en/Global-and-China-Aramid-Fiber-Industry-Report-2017-2021---Research-and-Markets.

28

(29)  Glej https://video.ceultimate.com/100009_2012105017/Wanhua_Annual_Report_of_2018.pdf, stran 190 in opomba 1 na strani 191. (zadnji ogled 26. marca 2021).

29

(30)  Glej https://www.fitchratings.com/research/international-public-finance/yantai-guofeng-investment-holdings-group-co-ltd-23-12-2020.

30

(31)  Glej https://www.prnewswire.com/news-releases/global-and-china-aramid-fiber-markets-2021-300532604.html.

31

(32)  Glej http://www.sinopec.com/listco/en/about_sinopec/our_company/company.shtml (zadnji ogled 26. marca 2021).

32

(33)  Glej http://www.sinochemintl.com/13873.html in http://www.sinochem.com/en/1250.html (zadnji ogled 26. marca 2021).

33

(34)  Podatki za leto 2015 na podlagi kitajskega statističnega letopisa za leto 2016, ki ga je izdal nacionalni statistični urad Kitajske.

34

(35)  Glej https://www.radiantinsights.com/research/high-density-polyethylene-hdpe-market-in-china.

35

(36)  Poročilo – poglavje 14, str. 358. 51 % zasebnih družb in 49 % podjetij v državni lasti glede na proizvodnjo ter 44 % podjetij v državni lasti in 56 % zasebnih družb glede na zmogljivost.

36

(37)  Vir: www.gov.cn/zhengce/content/2016-02/04/content_5039353.htm (zadnji ogled 12. aprila 2021), https://policycn.com/policy_ticker/higher-expectations-for-large-scale-steelenterprise/?iframe=1&secret=c8uthafuthefra4e (zadnji ogled 2. marca 2020) in www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (zadnji ogled 12. aprila 2021).

37

(38)  Na voljo na http://www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (zadnji ogled 12. aprila 2021) in http://www.jjckb.cn/2019-04/23/c_137999653.htm (zadnji ogled 12. aprila 2021).

38

(39)  Taka je bila na primer združitev zasebne družbe Rizhao in podjetja v državni lasti Shandong Iron and Steel leta 2009 (glej: https://www.steelonthenet.com/kb/history-rizhao.html (zadnji ogled 12. aprila 2021)), in pridobljeni večinski delež družbe China Baowu Steel Group v družbi Magang Steel junija 2019, glej https://www.ft.com/content/a7c93fae-85bc-11e9-a028-86cea8523dc2 (zadnji ogled 2. marca 2020).

39

(40)  Glej „China’s Baosteel’s takeover of Wuhan to create world’s No 2 steelmaker“, Reuters. https://www.reuters.com/article/us-chinabaosteel-mergers-idUSKCN11Q0U3 (zadnji ogled 12. aprila 2021).

40

(41)  Poročilo – poglavje 5, str. 100 in 101.

41

(42)  Poročilo – poglavje 2, str. 26.

42

(43)  Poročilo – poglavje 2, str. 31 in 32.

43

(44)  Na voljo na spletnem naslovu https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU (zadnji ogled 27. oktobra 2020).

44

(45)  Na voljo na spletnem naslovu www.gov.cn/zhengce/2020-09/15/content_5543685.htm (zadnji ogled 10. marca 2021).

45

(46)  Financial Times (2020). „Chinese Communist Party asserts greater control over private enterprise“ (Kitajska komunistična partija prevzema večji nadzor nad zasebnim podjetjem), na voljo na spletnem naslovu https://on.ft.com/3mYxP4j.

46

(47)  Glej spletišče družbe: https://www.cict.com/portal/list/index/cid/8.html#about_1 (zadnji ogled 31. marca 2021).

47

(48)  Glej http://www.wehdz.gov.cn/ggdj/djdt/202001/t20200116_875063.shtml (zadnji ogled 7. aprila 2021).

48

(49)  https://asiatimes.com/tag/donghu-high-tech-zone/

49

(50)  http://www.fiberhome.com/en/about/61.aspx

50

(51)  Glej članek z naslovom „Revisiting the spirit of General Secretary Xi Jinping’s important speech during his visit to Hubei – Employees of the Optics Valley Construction visited Fiberhome Technology Group“ (Ponovno proučevanje duha pomembnega govora generalnega sekretarja Ši Džinpinga med njegovim obiskom Hubeja – Zaposleni v gradbeništvu v dolini optike obiskali skupino Fiberhome Technology Group). Spletišče gradbenega podjetja v dolini optike v Vuhanu. 17. maj 2018 http://ggjstz.cn/lzjs/6372.jhtml (zadnji ogled 7. aprila 2021).

51

(52)  https://www.zttcable.com/leadership.html.

52

(53)  Glej članek na spletišču skupine ZTT z dne 31. oktobra 2018: https://www.chinaztt.cn/news/show-48021.html (zadnji ogled 31. marca 2021).

53

(54)  Glej članek na spletišču skupine ZTT z dne 2. julija 2019: https://www.chinaztt.cn/news/show-48431.html.

54

(55)  Glej članek z naslovom „Advanced Grassroot Party organization in Jiangsu Province: Party Committee of Hengtong Group Co., Ltd“. (Napredna lokalna organizacija partije v pokrajini Jiangsu: partijski odbor družbe Hengtong Group Co., Ltd.) na spletišču KKP v pokrajini Jiangsu. 3. julij 2019. http://www.jszzb.gov.cn/zzjs/info_15.aspx?itemid=27375 (zadnji ogled 7. aprila 2021).

55

(56)  Glej članek na spletišču družbe, ki je bil objavljen 28. junija 2018: https://www.yofc.com/view/580.html (zadnji ogled 7. aprila 2021).

56

(57)  Glej članek na spletišču družbe, ki je bil objavljen 29. junija 2019 https://www.yofc.com/view/2480.html.

57

(58)  https://baike.baidu.com/item/%E8%96%9B%E6%B5%8E%E8%90%8D (zadnji ogled 22. januarja 2021).

58

(59)  https://stock.qianzhan.com/item/geren-43059620fb44.html (zadnji ogled 7. aprila 2021).

59

(60)  http://www.fiberhome.com/invest/default.aspx#glc (zadnji ogled 7. aprila 2021).

60

(61)  http://zmfdz.news.cn/345/index.html (zadnji ogled 7. aprila 2021).

61

(62)  https://baike.baidu.com/item/%E9%A9%AC%E6%9D%B0/53398702 (zadnji ogled 7. aprila 2021).

62

(63)  Poročilo – poglavja 14.1 do 14.3.

63

(64)  Poročilo – poglavje 4, str. 41, 42 in 83.

64

(65)  Glej katalog smernic za ključne izdelke in storitve v nastajajočih strateških industrijah. http://www.gov.cn/xinwen/2018-09/22/5324533/files/dcf470fe4eac413cabb686a51d080eec.pdf in katalog „štirih osnov“
  „Made in China 2025“. http://www.cm2025.org/show-14-126-1.html in http://www.cm2025.org/uploadfile/2016/1122/20161122053929266.pdf.

65

(66)  Poročilo – poglavje 2, str. 17.

66

(67)  Glej zlasti poglavje 25 – oddelka 1 in 4; poglavje 26; in cilje v zvezi z razširjenostjo interneta v poglavju 3 – preglednica 2 petletnega načrta. https://en.ndrc.gov.cn/newsrelease_8232/201612/P020191101481868235378.pdf.

67

(68)  V svojem oddelku 2.1 13. petletni načrt za nastajajoče strateške industrije nalaga zlasti: „1) Krepiti infrastrukturo močne internetne države. Vztrajno spodbujati strategijo ‚Broadband China‘. [...] Močno spodbujati oblikovanje visokohitrostnih omrežij iz optičnih vlaken. Razviti pilotne projekte za množično uporabo novih pametnih omrežnih tehnologij in spodbujati nadgraditev hrbteničnih omrežij za visokohitrostni prenos, prožno in pametno prilagoditev. V celoti uresničiti prehod na vseoptična omrežja, pospešiti spodbujanje pokritosti z optičnim omrežjem na mestnih območij, zagotavljati dostopovne storitve hitrosti več kot 1 000 megabitov na sekundo (1 000 Mbps) ter uresničiti prožne izbire pasovne širine več kot 100 Mbps za gospodinjske uporabnike v velikih in srednje velikih mestih; večstransko sodelovanje spodbuja izboljšanje optične širokopasovne pokritosti na podeželju. Več kot 98 % upravnih vasi ima dostop do optičnih vlaken, upravičena območja pa zagotavljajo dostop do storitev hitrosti več kot 100 Mbps, in več kot polovica gospodinjskih uporabnikov na podeželju ima možnost prožne izbire pasovne širine več kot 50 Mbps. Spodbujati razvoj trojne vloge infrastrukture.“ http://www.gov.cn/zhengce/content/2016-12/19/content_5150090.htm (zadnji ogled 6. aprila 2021).

68

(69)  Glej zlasti oddelek 3.2: „Krepiti oblikovanje internetne infrastrukture. Krepiti načrtovanje in oblikovanje gradnje industrijske internetne infrastrukture in oblikovati industrijski internet z nizko stopnjo zakasnitve, visoko stopnjo zanesljivosti in s široko pokritostjo. Pospeševati uporabo in izgradnjo omrežij iz optičnih vlaken, mobilnih komunikacijskih omrežij in brezžičnih lokalnih omrežij v proizvodnih grozdih, izvajati širokopasovne nadgradnje informacijskega omrežja ter izboljšati širokopasovne dostopovne zmogljivosti podjetij.“ http://www.gov.cn/zhengce/content/2015-05/19/content_9784.htm.

69

(70)  Poročilo – poglavje 4, str. 56 in naslednja uradna informacija z dne 4. julija 2015: http://english.gov.cn/policies/latest_releases/2015/07/04/content_281475140165588.htm

70

(71)  Glej http://www.gov.cn/zwgk/2013-08/17/content_2468348.htm (zadnji ogled 30. marca 2021).

71

(72)  http://www.gov.cn/zhengce/content/2015-05/20/content_9789.htm (zadnji ogled 29. marca 2021).

72

(73)  Glej http://www.gov.cn/xinwen/2017-01/12/content_5159124.htm in http://www.gov.cn/xinwen/2017-01/12/5159124/files/05242d361d164de587440d7e849f992e.pdf (zadnji ogled 30. marca 2021). Zlasti akcijski načrt v oddelku 2 nalaga: „1) Pospešiti izboljšanje nove generacije visokohitrostnega omrežja iz optičnih vlaken. [...] Prednostno podpirati razširitev uspešne pokritosti širokopasovnih omrežij iz optičnih vlaken na podeželskih območjih. Cilj: Do leta 2018 bo dodanih 90 000 kilometrov povezovalnih optičnih kablov, 200 milijonov vrat ‚optike do doma‘, na mestnih območjih pa bo uresničena pokritost z optičnim omrežjem, ki bo zagotavljalo dostopovne storitvene zmogljivosti, katerih hitrost presega 1 000 megabitov na sekundo, domačim širokopasovnim uporabnikom v velikih in srednje velikih mestih pa tudi prožno izbiro, ki presega 100 megabitov na sekundo; delež optičnih vlaken v upravnih vaseh se poveča s 75 % na 90 %“; v oddelku 4: „Okrepiti finančno podporo. [...] Uporabiti centralne proračunske naložbe za nadaljnjo podporo oblikovanju informacijske infrastrukture na podeželskih območjih, pospešiti izvajanje pilotnega programa za kompenzacijske mehanizme univerzalnih telekomunikacijskih storitev, usmerjene v širokopasovna omrežja, in čim prej spodbujati uresničitev ciljev v zvezi podeželskega omrežja, določenih v ‚13. petletnem načrtu‘. Okrepiti finančno podporo za ključne projekte. [...]“.

73

(74)  Poročilo – poglavje 4, str. 47.

74

(75)  Poročilo – poglavje 4, str. 67.

75

(76)  Glej „In-depth report on optical fiber and cable industry. Analysis of demand for optical fiber and cable in 2019“ (Podrobno poročilo o industriji optičnih vlaken in kablov iz optičnih vlaken. Analiza povpraševanja po optičnih vlaknih in kablih iz optičnih vlaken za leto 2019). Spletišče Communication World. 9. april 2018. http://www.cww.net.cn/article?id=429906 (zadnji ogled 30. marca 2021). Glej zlasti izvlečke: „Zgodovinsko gledano so vse vrste ugodnih politik, kot je strategija ‚Broadband China‘, neposredno gibalo razvoja optičnih komunikacij Kitajske. Oblikovanje kitajskega omrežja iz optičnih vlaken, ki ga spodbujajo strategije ‚Broadband China‘ in ‚Internet+‘, pa tudi politika ‚povečaj hitrost in zmanjšaj naročnine‘ in druge politike, je doseglo velik napredek, stopnja uveljavitve na trgu „optike do doma“ pa se je povečala in bo presegala 80 %. Pričakuje se, da bo spodbujanje tovrstne politike v prihodnosti dolgoročno nadaljevalo. [...] Leta 2017 je država uspešno objavila štiri nove politike za spodbujanje razvoja informacijske industrije, industrije masovnih podatkov, računalništva v oblaku in interneta stvari, ki so nazadnje vse vplivale na osnovno optično komunikacijsko industrijo. [...] Industrije, ki jih zadevajo zgoraj omenjene štiri politike, so osnova za razvoj optičnih komunikacijskih omrežij: spodbujanje razvoja teh tehnologij uspešno zagotavlja dobro politično in razvojno okolje za optično komunikacijsko industrijo Kitajske. Na strani ponudbe se pričakuje, da se bo politika zaščite optične komunikacijske industrije nadaljevala. Od leta 2015 je protidampinška politika za optične komunikacije uspešno ščitila razvoj domače industrije kablov iz optičnih vlaken. Kar zadeva pomemben položaj optične komunikacijske industrije, se v okviru zaostrovanja sporov v svetovni trgovini pričakuje, da se bodo pomembne politike zaščite nadaljevale. Ministrstvo za trgovino je leta 2017 uporabilo tri protidampinške ukrepe proti uvoženim kablom iz optičnih vlaken in bo na trgu kablov iz optičnih vlaken še naprej ohranjalo dober vzorec ponudbe. [...] Po zaslugi podpore industrijske politike na koncu proizvodne verige na eni strani in protidampinških ukrepov na strani ponudbe na drugi strani se bo politika industrije optičnih vlaken in kablov iz optičnih vlaken čedalje bolj krepila.“

76

(77)  Glej članek z naslovom „
  China’s government guidance funds explore the way to support SME’s transformation and upgrade
  “ (Jamstveni sklad kitajske vlade raziskuje načine za podpiranje preoblikovanja in nadgradnje MPS). Spletišče Xinye Capital. 14. junij 2019. http://www.sinye.club/a/changjingsheying/2019/0614/247.html (zadnji ogled 6. aprila 2021).

77

China’s government guidance funds explore the way to support SME’s transformation and upgrade

(78)  Glej članek o družbi Zhiguang Communication na uradnem spletišču Šandong Dazhong z dne 7. avgusta 2019: https://sd.dzwww.com/sdnews/201908/t20190807_19032401.htm (zadnji ogled 7. aprila 2021).

78

(79)  Glej naslednja članka:
  „
  Tongding Internet subsidiary introduced a RMB 500 million external investment to strengthen the competitiveness of light rods.“ (Hčerinska družba Tongding Internet je predstavila 500 milijonov RMB zunanjih naložb za krepitev konkurenčnosti na področju svetlobnih palic). Spletišče SINA. 29. april 2020. https://tech.sina.com.cn/roll/2020-04-29/doc-iircuyvi0538406.shtml (zadnji ogled 6. aprila 2021), in „Listing and Development Guiding Fund set up by Suzhou Municipality (limited partnership) and related capital participate in the establishment of a specific fund not exceeding RMB 1 billion“ (Sklad za kotacije na borzi in razvojni jamstveni sklad, ki ga je ustanovila občina (omejeno partnerstvo), ter povezane udeležbe v kapitalu pri ustanavljanju določenega sklada, ki ne presegajo 1 milijardo RMB). Chipingnews. 3. februar 2020. http://www.chipingnews.com.cn/system/2020/0203/content_945.html (zadnji ogled 9. aprila 2021). V slednjem glej izvleček: „[sklad] zmanjšuje pritisk, ki obremenjuje delovanje in poslovanje obvladujočega delničarja skupine Tongding, in podpira trajnostni razvoj družbe Tongding Interconnection Information; [...] Cilj okrožja Vudžjang mesta Suzhou, ki podpira poseben sklad za razvoj zasebnega podjetja, je zmanjšati delež poroštev ključnih delničarjev, ki imajo v lasti podjetja, ki kotirajo na borzi in se nahajajo v okrožju Vudžjang mesta Suzhou, ter koristiti trajnostnemu razvoju podjetij.“

79

„

(80)  Glej članek z naslovom „Wuhan East Lake: a National High Tech Zone mixing investment and tax benefit policies“ (East Lake (Vuhan): nacionalno visokotehnološko območje združuje naložbene politike s politikami davčnih ugodnosti). Spletišče Pedata. 27. februar 2013. https://free.pedata.cn/755314.html (zadnji ogled 6. aprila 2021). Glej izvleček: „Deset družb je na seznamu ‚izvenborznega sistema NEEQ (imenovanega tudi New Third Board)‘ in prejemajo ustrezne vladne subvencije; [...] Kar zadeva pritegnitev institucij za kapitalske naložbe, da bi v parku registrirale svoje sedeže ali vložile v podjetja v parku, so ustrezni oddelki pokrajine Hubej, občina Vuhan oziroma visokotehnološko območje East Lake ustanovili jamstvene sklade tveganega kapitala. V primerjavi z visokotehnološkimi območji na obalnih območjih je kljub temu, da se je industrija kapitalskih naložb na kopnem visokotehnološkem območju East Lake zagnala pozneje, zaradi njene majhne ovire za registracijo podjetja, močne podpore politike spodbud in velikega števila vladnih jamstvenih skladov njena privlačnost za institucije tveganega/zasebnega kapitala razmeroma velika.“

80

(81)  https://pdf.dfcfw.com/pdf/H2_AN202004291379049397_1.pdf (zadnji ogled 7. aprila 2021), str. 133, 138 in 139.

81

(82)  https://pdf.dfcfw.com/pdf/H2_AN202004291379029468_1.pdf (zadnji ogled 7. aprila 2021), str. 205, 215.

82

(83)  https://pdf.dfcfw.com/pdf/H2_AN202004291379049397_1.pdf (zadnji ogled 7. aprila 2021), str. 238, 249.

83

(84)  Glej oddelek 3.3.1 kataloga.

84

http://www.gov.cn/xinwen/2018-09/22/5324533/files/dcf470fe4eac413cabb686a51d080eec.pdf.

(85)  Glej oddelek 2.3 načrta: „Visokozmogljivostna vlakna: Pospeševati razvoj ultra visokotrdnostnega filma, visokozmogljivostnih vlaken, odpornih proti kislini, alkalijam in koroziji, osredotočati se na spodbujanje serijske proizvodnje vrst izdelka visokozmogljivostnih vlaken, kot so ogljikova vlakna, neskončna bazaltna vlakna in aramid, ter močno razvijati polifenil sulfidna vlakna in poliimidna vlakna in vlakna iz politetrafluoroetilena ter drugih izdelkov za nadaljnje izboljšanje indeksa učinkovitosti vlakna.“ https://weixin.87188718.com/FourFlat/PeiXun.aspx?id=194161 (zadnji ogled 6. aprila 2021).

85

(86)  Poročilo – poglavje 12, str. 294.

86

(87)  Glej Obvestilo Ljudske vlade pokrajine Zhejiang o izdaji „Akcijskega načrta pokrajine Zhejiang za celovito preoblikovanje in nadgradnjo tradicionalnih predelovalnih industrij (2017–2020)“. http://jxt.zj.gov.cn/art/2017/6/4/art_1657971_35695741.html (zadnji ogled 6. aprila 2021).

87

(88)  Poročilo – poglavje 16, str. 419 in 420.

88

(89)  Poročilo – poglavje 8, str. 177.

89

(90)  Poročilo – poglavje 16, str. 406–424.

90

(91)  Poročilo – poglavje 12, str. 283, 285.

91

(92)  Poročilo – poglavje 10, str. 221–230.

92

(93)  Poročilo – poglavje 6, str. 138–149.

93

(94)  Poročilo – poglavje 9, str. 216.

94

(95)  Poročilo – poglavje 9, str. 213–215.

95

(96)  Poročilo – poglavje 9, str. 209–211.

96

(97)  Poročilo – poglavje 13, str. 332–337.

97

(98)  Poročilo – poglavje 13, str. 336.

98

(99)  Poročilo – poglavje 13, str. 337–341.

99

(100)  Poročilo – poglavje 6, str. 114–117.

100

(101)  Poročilo – poglavje 6, str. 119.

101

(102)  Poročilo – poglavje 6, str. 120.

102

(103)  Poročilo – poglavje 6, str. 121 in 122, 126–128 ter 133–135.

103

(104)  Glej uradni politični dokument komisije bančnih in zavarovalniških regulatorjev Kitajske (CBIRC) z dne 28. avgusta 2020: Three-year action plan for improving corporate governance of the banking and insurance sectors (2020-2022) (Triletni akcijski načrt za izboljšanje korporativnega upravljanja bančnega in zavarovalniškega sektorja (2020–2022). http://www.cbirc.gov.cn/cn/view/pages/ItemDetail.html?docId=925393&itemId=928 (zadnji ogled 3. aprila 2021). Načrt nalaga „nadaljnje izvajanje duha, ki ga uteleša osrednji govor generalnega sekretarja Ši Džinpinga o doseganju napredka na področju reforme upravljanja podjetij v finančnem sektorju“. Poleg tega je cilj oddelka II načrta spodbujati organsko vključevanje vodilne vloge partije v upravljanje podjetij: „Dosegli bomo, da bo vključevanje vodilne vloge partije v upravljanje podjetij vse bolj dosledno, standardizirano in v skladu s postopki [...]. Partijski odbor mora o glavnih vprašanjih poslovanja in upravljanja razpravljati pred odločanjem upravnega odbora ali višjega vodstva.“

104

(105)  Glej Obvestilo CBIRC o metodi ocenjevanja uspešnosti poslovnih bank, izdano 15. decembra 2020. http://jrs.mof.gov.cn/gongzuotongzhi/202101/t20210104_3638904.htm (zadnji ogled 12. aprila 2021).

105

(106)  Glej delovni dokument MDS Resolving China’s Corporate Debt Problem (Reševanje težave z dolgom podjetij na Kitajskem), Wojciech Maliszewski, Serkan Arslanalp, John Caparusso, José Garrido, Si Guo, Joong Shik Kang, W. Raphael Lam, T. Daniel Law, Wei Liao, Nadia Rendak, Philippe Wingender, Jiangyan Yu in Longmei Zhang, oktober 2016, WP/16/203.

106

(107)  Poročilo – poglavje 6, str. 121 in 122, 126–128 ter 133–135.

107

(108)  Glej OECD (2019), Gospodarske raziskave OECD: China 2019, OECD Publishing, Pariz, str. 29.

108

https://doi.org/10.1787/eco_surveys-chn-2019-en.

(109)  Glej http://www.xinhuanet.com/fortune/2020-04/20/c_1125877816.htm (zadnji ogled 12. aprila 2021).

109

(110)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/492 z dne 1. aprila 2020 o uvedbi dokončnih protidampinških dajatev na uvoz nekaterih tkanih in/ali šivanih tkanin iz steklenih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Egipta (UL L 108, 6.4.2020, str. 1).

110

(111)  Poročilo – poglavje 5, str. 90–92.

111

(112)  Glej tudi poročilo – poglavje 5, str. 100–103.

112

(113)  Delovni dokument služb Komisije SWD(2020) 242 z dne 22. oktobra 2020, na voljo na spletnem naslovu https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2020/october/tradoc_158997.pdf.

113

(114)  Poročilo – poglavje 4.

114

(115)  Odprti podatki Svetovne banke – višji srednji dohodek, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

115

(116)  https://ec.europa.eu/neighbourhood-enlargement/sites/near/files/turkey_report_2020.pdf

116

(117)  Glej na primer sodbo z dne 17. decembra 2008 v zadevi T 462/04, HEG in Graphite India proti Svetu, EU:T:2008:586, točka 68 in navedena sodna praksa.

117

(118)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/1267 z dne 26. julija 2019 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz volframovih elektrod s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036 (UL L 200, 29.7.2019, str. 4).

118

(119)  https://www.gtis.com/gta/

119

(120)  Uredba (EU) 2015/755 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2015 o skupnih pravilih za uvoz iz nekaterih tretjih držav (UL L 123, 19.5.2015, str. 33).

120

(121)  Uredba Sveta (ES) št. 368/98 z dne 16. februarja 1998 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz glifosata s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in dokončnem pobiranju začasne uvedene dajatve (UL L 47, 18.2.1998, str. 1, uvodna izjava 15).

121

(122)  Sodba z dne 22. oktobra 1991, Nölle/Hauptzollamt Bremen-Freihafen, C-16/90, EU:C:1991:402, točka 27.

122

(123)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/607 z dne 14. aprila 2021 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz citronske kisline s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, kakor je bila razširjena na uvoz citronske kisline, poslane iz Malezije, ne glede na to, ali je deklarirana kot izdelek s poreklom iz Malezije ali ne, po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 129, 15.4.2021, str. 73).

123

(124)  https://your.fitch.group/rs/732-CKH-767/images/Fitch_10069753.pdf?mkt_tok=eyJpIjoiWmpSa1pXWTROREJpWkRVMCIsInQiOiJ1NnhzNGptTmpwaUQrcUNiM2ZERDAycU1UV3dwcEQzaG5ORGNIUVFHTlBLZTduYXhPS1BhaHNaQVdQUzVUTmFkRzRBQk9PQ2pkSFR3V1c0Y24wMEZPdz09In0%3D

124

(125)  https://ar.prysmiangroup.com/en

125

(126)  Vodnik z naslovom „How to make an anti-dumping complaint“ (Kako pripraviti protidampinško pritožbo), str. 17.

126

(127)  Sodba v zadevi Nölle/Hauptzollamt Bremen-Freihafen, C-16/90, točka 20.

127

(128)  Izjava o omejitvi odgovornosti v vodniku se glasi: „Ta vodnik ni pravno zavezujoč dokument. Njegova vsebina ni obvezna. Informacije pritožnikov se lahko razlikujejo glede na posebne okoliščine primera. Ta vodnik je namenjen zgolj zagotavljanju splošnih nasvetov. V nekaterih okoliščinah je zaradi posebne narave primera lahko razumen drug pristop. Iz tega tudi izhaja, da na podlagi tega vodnika ni mogoče sklepati, kaj so standardi sprejemljivosti v protidampinških pritožbah. Prav tako uporaba tega vodnika ne pomeni samodejnega sprejetja pritožbe: vsak primer se prouči posebej.“

128

(129)  https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2006/december/tradoc_112295.pdf.

129

(130)  Sodba z dne 22. marca 2012, GLS, C-338/10, EU:C:2012:158, točka 34.

130

(131)  Uredba Sveta (ES) št. 368/98 z dne 16. februarja 1998 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz glifosata s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in dokončnem pobiranju začasne uvedene dajatve (UL L 47, 18.2.1998, str. 1, uvodna izjava 15).

131

(132)  Člen 2(7) Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (UL L 176, 30.6.2016, str. 21) je bil nadomeščen s sedanjim besedilom člena 2(7) osnovne uredbe v skladu s členom 1(2) Uredbe (EU) 2017/2321 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2017 o spremembi Uredbe (EU) 2016/1036 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije, in Uredbe (EU) 2016/1037 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije.

132

(133)  https://www.prysmiangroup.com/sites/default/files/business_markets/markets/downloads/datasheets/OPGW-TUBAL_1.pdf

133

(134)  https://www.doingbusiness.org/content/dam/doingBusiness/country/a/argentina/ARG.pdf (stran 44); https://www.argentina.gob.ar/trabajo/casasparticulares/empleador/remuneracionesyrecibos/aguinaldo; https://www.mondaq.com/argentina/employee-rights-labour-relations/536000/labor-costs-in-argentina.

134

(135)  https://www.indec.gob.ar/indec/web/Nivel4-Tema-4-31-61

135

(136)  https://www.argentina.gob.ar/enre/cuadros_tarifarios

136

(137)  https://globalfinancials.com/index-admin.html

137

(138)  Sodba z dne 25. junija 2015, PT Musim Mas/Svet, T-26/12, EU:T:2015:437, točka 53.

138

(139)  Sodba z dne 26. oktobra 2016, PT Musim Mas/Svet, C-468/15 P, EU:C:2016:803, točka 46.

139

(140)  Tržne napovedi družbe CRU za trg kablov (avgust 2020), dopolnjene s tržnimi informacijami pritožnika.

140

(141)  Ti kazalniki so temeljili na neposrednih podatkih, ki jih je pritožnik zbral o osmih proizvajalcih, ki so se pritožili ali podprli pritožbo (razen ene družbe iz razlogov, pojasnjenih v uvodni izjavi 409) in so v OP predstavljali skoraj 80 % proizvodnje Unije, ter na oceni za preostale proizvajalce Unije, ki je temeljila na tržnih raziskavah in informacijah.

141

(142)  CRU cables market outlook report, avgust 2020, str. 29, in CRU Worldwide Cable Market Summary by Application and Region, februar 2021.

142

(143)  Ocene na podlagi javnih virov (članek CRU z dne 10. januarja 2020 z naslovom „Further instability on the horizon as tumultuous year ends“ in diapozitivi s konference CRU o žičnih kablih junija 2019), ki so jih podrobno predstavili pritožniki (pritožba, opomba 36).

143

(144)  Sodba Sodišča z dne 5. aprila 2017, Changshu City Standard Parts Factory in Ningbo Jinding Fastener Co. Ltd proti Svetu Evropske unije, C-376/15 P in C-377/15 P, EU:C:2017:269, točke 58–60.

144

(145)  
  UL L 362, 30.12.1988, str. 59, uvodna izjava 7.

145

(146)  Sodba z dne 17. decembra 1997, EFMA/Svet, T-121/95, EU:T:1997:198, točka 105 in naslednje.

146

(147)  Te so reprezentativne in zajemajo 36 % prodaje industrije EU v OP.

147

(148)  
  UL L 87, 21.3.1998, str. 24.

148

(149)  Glej tudi sodbo z dne 22. septembra 2021, T-753/16, PAO Severstal, ECLI:EU:T:2021:612, točke 260–273.

149

(150)  Predsednica Komisije Ursula von der Leyen je v svojem govoru o stanju Unije leta 2020 navedla: „Spodbujanje naložb prek instrumenta NextGenerationEU je edinstvena priložnost, da širitev povezljivosti zajame prav vsako vas. Zato želimo naložbe osredotočiti na varno povezljivost, širitev omrežij 5G, 6G in optike. Poleg tega je NextGenerationEU enkratna priložnost za razvoj skladnejšega evropskega pristopa k povezljivosti in vzpostavitvi digitalne infrastrukture.“ https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/SPEECH_20_1655 .

150

(151)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: 2030 Digital Compass: the European way for the Digital Decade (Digitalni kompas do leta 2030: evropska pot v digitalno desetletje), Bruselj, 9.3.2021 (COM(2021) 118 final).

151

(152)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate G, Rue de la Loi 170, 1049 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

152

(153)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

153

(154)  Priloga I „Kombinirana nomenklatura“ k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (UL L 256, 7.9.1987, str. 1).

154

---

PRILOGA

Nevzorčeni sodelujoči proizvajalci izvozniki

| Ime | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- |
| Anhui Tianji Information Technology Co., Ltd | C698 |
| Dongjie Optical Technology (Suzhou) Co., Ltd | C700 |
| Fasten Group:






  — | Jiangsu Fasten Optical Communication Technology Co., Ltd |

Ime

Dodatna oznaka TARIC

Anhui Tianji Information Technology Co., Ltd

C698

Dongjie Optical Technology (Suzhou) Co., Ltd

C700

Fasten Group:

—

Jiangsu Fasten Optical Communication Technology Co., Ltd

| — | Jiangsu Fasten Optical Cable Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Jiangsu Fasten Optical Cable Co., Ltd

C701

Hangzhou Futong Communication Technology Co., Ltd

C702

Hangzhou Tuolima Network Technologies Co., Ltd

C703

Jiangsu Etern Company Limited

C704

Jiangsu Hengtong Group:

| — | Hengtong Optic-Electric Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Hengtong Optic-Electric Co., Ltd

| — | Guangdong Hengtong Optic-electronical Technology Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Guangdong Hengtong Optic-electronical Technology Co., Ltd

| — | Jiangsu Hengtong Smart Grids Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Jiangsu Hengtong Smart Grids Co., Ltd

| — | Zhejiang Dongtong Optical Network and IOT Technology Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Zhejiang Dongtong Optical Network and IOT Technology Co., Ltd

C705

Jiangsu Tongguang Optical Fiber Cable Co., Ltd

C706

LEONI Cable (China) Co., Ltd

C707

Liangang Optoelectronic Technology Co., Ltd

C724

Nanjing Huamai Technology Co., Ltd

C708

Ningbo Geyida Cable Technology Co., Ltd

C709

Prysmian Wuxi Cable Co., Ltd

C710

SDG Group:

| — | Shenzhen SDG Information Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Shenzhen SDG Information Co., Ltd

| — | Shenzhen SDGI Optical Network Technologies co., Ltd |
| --- | --- |

—

Shenzhen SDGI Optical Network Technologies co., Ltd

C711

Shanghai Qishen International Trade Co., Ltd

C712

Shenzhen WanBao Optical Fiber Communication Co., Ltd

C713

Sichuan Huiyuan Optical Communications Co., Ltd

C714

Suzhou Furukawa Power Optic Cable Co., Ltd

C715

Suzhou Torres Optic-electric Technology Co., Ltd

C716

Twentsche (Nanjing) Fibre Optics Ltd

C717

XDK Communication Equipment (Huizhou) Ltd

C718

YOFC Group:

| — | Yangtze Optical Fibre and Cable Joint Stock Limited Company |
| --- | --- |

—

Yangtze Optical Fibre and Cable Joint Stock Limited Company

| — | Yangtze Optical Fibre and Cable (Shanghai) Company Ltd, |
| --- | --- |

—

Yangtze Optical Fibre and Cable (Shanghai) Company Ltd,

| — | Yangtze Zhongli Optical Fibre and Cable (Jiangsu) Co., Ltd, |
| --- | --- |

—

Yangtze Zhongli Optical Fibre and Cable (Jiangsu) Co., Ltd,

| — | Sichuan Lefei Optoelectronic Technology Company Limited, |
| --- | --- |

—

Sichuan Lefei Optoelectronic Technology Company Limited,

| — | Everpro Technology Company Limited |
| --- | --- |

—

Everpro Technology Company Limited

C719

---

| 18.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 410/153 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 410/153

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/2012

z dne 17. novembra 2021

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve na uvoz hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla s poreklom iz Indije in Indonezije

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (1), in zlasti člena 9(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

POSTOPEK

1.1   Začetek

Začetek

| (1) | Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je 30. septembra 2020 na podlagi člena 5 Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba) začela protidampinško preiskavo v zvezi z uvozom hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla (v nadaljnjem besedilu: SSCR ali izdelek v preiskavi) s poreklom iz Indije in Indonezije (v nadaljnjem besedilu: zadevni državi). Obvestilo o začetku je objavila v Uradnem listu Evropske unije (2) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku). |
| --- | --- |

(1)

Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je 30. septembra 2020 na podlagi člena 5 Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba) začela protidampinško preiskavo v zvezi z uvozom hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla (v nadaljnjem besedilu: SSCR ali izdelek v preiskavi) s poreklom iz Indije in Indonezije (v nadaljnjem besedilu: zadevni državi). Obvestilo o začetku je objavila v Uradnem listu Evropske unije (2) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku).

Uradnem listu Evropske unije

2

| (2) | Komisija je preiskavo začela na podlagi pritožbe, ki jo je 17. avgusta 2020 vložilo Združenje evropskih jeklarjev (v nadaljnjem besedilu: združenje Eurofer ali pritožnik) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 25 % celotne proizvodnje hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla v Uniji. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je preiskavo začela na podlagi pritožbe, ki jo je 17. avgusta 2020 vložilo Združenje evropskih jeklarjev (v nadaljnjem besedilu: združenje Eurofer ali pritožnik) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 25 % celotne proizvodnje hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla v Uniji.

| (3) | Komisija je 17. februarja 2021 začela protisubvencijsko preiskavo v zvezi z uvozom istega izdelka s poreklom iz Indije in Indonezije (v nadaljnjem besedilu: protisubvencijska preiskava) (3). |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 17. februarja 2021 začela protisubvencijsko preiskavo v zvezi z uvozom istega izdelka s poreklom iz Indije in Indonezije (v nadaljnjem besedilu: protisubvencijska preiskava) (3).

3

1.2   Registracija

Registracija

| (4) | Komisija je na podlagi zahteve pritožnika, ki je bila podprta z zahtevanimi dokazi, z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/370 (4) (v nadaljnjem besedilu: uredba o registraciji) uvedla obvezno registracijo uvoza zadevnega izdelka v skladu s členom 14(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je na podlagi zahteve pritožnika, ki je bila podprta z zahtevanimi dokazi, z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/370 (4) (v nadaljnjem besedilu: uredba o registraciji) uvedla obvezno registracijo uvoza zadevnega izdelka v skladu s členom 14(5) osnovne uredbe.

4

1.3   Začasni ukrepi

Začasni ukrepi

| (5) | Komisija je v skladu s členom 19a osnovne uredbe 30. aprila 2021 stranem predložila povzetek predlaganih začasnih dajatev ter podrobne informacije o izračunu stopenj dampinga in stopenj, ki zadostujejo za odpravo škode, povzročene industriji Unije. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 210 začasne uredbe, je Komisija upoštevala pripombe, ki so bile redakcijske narave, in po potrebi ustrezno popravila stopnje. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je v skladu s členom 19a osnovne uredbe 30. aprila 2021 stranem predložila povzetek predlaganih začasnih dajatev ter podrobne informacije o izračunu stopenj dampinga in stopenj, ki zadostujejo za odpravo škode, povzročene industriji Unije. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 210 začasne uredbe, je Komisija upoštevala pripombe, ki so bile redakcijske narave, in po potrebi ustrezno popravila stopnje.

| (6) | Komisija je 28. maja 2021 z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/854 (5) (v nadaljnjem besedilu: začasna uredba) uvedla začasno protidampinško dajatev. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je 28. maja 2021 z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/854 (5) (v nadaljnjem besedilu: začasna uredba) uvedla začasno protidampinško dajatev.

5

1.4   Nadaljnji postopek

Nadaljnji postopek

| (7) | Po razkritju bistvenih dejstev in preudarkov, na podlagi katerih je bila uvedena začasna protidampinška dajatev (v nadaljnjem besedilu: začasno razkritje), so pritožnik, konzorcij uvoznikov in distributerjev (v nadaljnjem besedilu: združenje Euranimi (6)), en nepovezani uvoznik, en uporabnik, vzorčeni proizvajalci izvozniki ter indijska in indonezijska vlada predložili pisna stališča v zvezi z začasnimi ugotovitvami. |
| --- | --- |

(7)

Po razkritju bistvenih dejstev in preudarkov, na podlagi katerih je bila uvedena začasna protidampinška dajatev (v nadaljnjem besedilu: začasno razkritje), so pritožnik, konzorcij uvoznikov in distributerjev (v nadaljnjem besedilu: združenje Euranimi (6)), en nepovezani uvoznik, en uporabnik, vzorčeni proizvajalci izvozniki ter indijska in indonezijska vlada predložili pisna stališča v zvezi z začasnimi ugotovitvami.

6

| (8) | Stranem, ki so zahtevale zaslišanje, je bila ta možnost odobrena. Zaslišanja so potekala s pritožnikom, konzorcijem uvoznikov in distributerjev, enim nepovezanim uvoznikom, enim uporabnikom in dvema vzorčenima proizvajalcema izvoznikoma. |
| --- | --- |

(8)

Stranem, ki so zahtevale zaslišanje, je bila ta možnost odobrena. Zaslišanja so potekala s pritožnikom, konzorcijem uvoznikov in distributerjev, enim nepovezanim uvoznikom, enim uporabnikom in dvema vzorčenima proizvajalcema izvoznikoma.

| (9) | Komisija je nadaljevala z zbiranjem in preverjanjem vseh informacij, ki so bile po njenem mnenju potrebne za njene dokončne ugotovitve. Pri dokončnih ugotovitvah je upoštevala pripombe, ki so jih predložile zainteresirane strani, in po potrebi popravila svoje začasne ugotovitve. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je nadaljevala z zbiranjem in preverjanjem vseh informacij, ki so bile po njenem mnenju potrebne za njene dokončne ugotovitve. Pri dokončnih ugotovitvah je upoštevala pripombe, ki so jih predložile zainteresirane strani, in po potrebi popravila svoje začasne ugotovitve.

| (10) | Komisija je vse zainteresirane strani obvestila o ključnih dejstvih in preudarkih, na podlagi katerih je nameravala uvesti dokončno protidampinško dajatev na uvoz hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla s poreklom iz Indije in Indonezije (v nadaljnjem besedilu: dokončno razkritje). Za vse strani je bil določen rok, v katerem so lahko predložile pripombe k dokončnemu razkritju. Pripombe na končno razkritje so predložili Eurofer, proizvajalec Unije in uporabnik Arinox, konzorcij uvoznikov in distributerjev Euranimi, nepovezani uvoznik LSI ter sodelujoči proizvajalci izvozniki. Poleg tega je družba IRNC (sodelujoči proizvajalec izvoznik) predložila pripombe na pripombe združenja Eurofer v zvezi s pristopom Komisije glede nakupov družbe (glej uvodne izjave 71 do 74). |
| --- | --- |

(10)

Komisija je vse zainteresirane strani obvestila o ključnih dejstvih in preudarkih, na podlagi katerih je nameravala uvesti dokončno protidampinško dajatev na uvoz hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla s poreklom iz Indije in Indonezije (v nadaljnjem besedilu: dokončno razkritje). Za vse strani je bil določen rok, v katerem so lahko predložile pripombe k dokončnemu razkritju. Pripombe na končno razkritje so predložili Eurofer, proizvajalec Unije in uporabnik Arinox, konzorcij uvoznikov in distributerjev Euranimi, nepovezani uvoznik LSI ter sodelujoči proizvajalci izvozniki. Poleg tega je družba IRNC (sodelujoči proizvajalec izvoznik) predložila pripombe na pripombe združenja Eurofer v zvezi s pristopom Komisije glede nakupov družbe (glej uvodne izjave 71 do 74).

| (11) | Stranem, ki so zahtevale zaslišanje, je bila odobrena tudi ta možnost. Zaslišanja so potekala s pritožnikom, združenjem Euranimi, enim nepovezanim uvoznikom, enim uporabnikom, ki se je prav tako izkazal za proizvajalca Unije, in enim od proizvajalcev izvoznikov. Glede na pripombe k dokončnemu razkritju je bilo proizvajalcu izvozniku IRNC opravljeno dodatno dokončno razkritje, omejeno na prilagoditve nekaterih njegovih izvoznih prodajnih cen. Komisija je IRNC omogočila, da predloži pripombe k navedenemu dodatnemu dokončnemu razkritju, vendar se IRNC ni odzval. |
| --- | --- |

(11)

Stranem, ki so zahtevale zaslišanje, je bila odobrena tudi ta možnost. Zaslišanja so potekala s pritožnikom, združenjem Euranimi, enim nepovezanim uvoznikom, enim uporabnikom, ki se je prav tako izkazal za proizvajalca Unije, in enim od proizvajalcev izvoznikov. Glede na pripombe k dokončnemu razkritju je bilo proizvajalcu izvozniku IRNC opravljeno dodatno dokončno razkritje, omejeno na prilagoditve nekaterih njegovih izvoznih prodajnih cen. Komisija je IRNC omogočila, da predloži pripombe k navedenemu dodatnemu dokončnemu razkritju, vendar se IRNC ni odzval.

| (12) | Pripombe, ki so jih predložile zainteresirane strani, so bile obravnavane in po potrebi upoštevane v tej uredbi. |
| --- | --- |

(12)

Pripombe, ki so jih predložile zainteresirane strani, so bile obravnavane in po potrebi upoštevane v tej uredbi.

1.5   Vzorčenje

Vzorčenje

| (13) | Ker ni bilo pripomb glede vzorčenja, so bile uvodne izjave 6 do 14 začasne uredbe potrjene. |
| --- | --- |

(13)

Ker ni bilo pripomb glede vzorčenja, so bile uvodne izjave 6 do 14 začasne uredbe potrjene.

1.6   Obdobje preiskave in obravnavano obdobje

Obdobje preiskave in obravnavano obdobje

| (14) | Po dokončnem razkritju sta konzorcij uvoznikov in distributerjev ter en nepovezan uvoznik trdila, da je treba učinke pandemije COVID-19 temeljito preiskati, ker je obdobje preiskave (v nadaljnjem besedilu: OP) vključevalo izredno obdobje pandemije. |
| --- | --- |

(14)

Po dokončnem razkritju sta konzorcij uvoznikov in distributerjev ter en nepovezan uvoznik trdila, da je treba učinke pandemije COVID-19 temeljito preiskati, ker je obdobje preiskave (v nadaljnjem besedilu: OP) vključevalo izredno obdobje pandemije.

| (15) | Komisija je upoštevala dejstvo, da je OP vključevalo nekaj mesecev, v katerih je bila prisotna pandemija COVID-19. Komisija je podrobno opredelila in analizirala učinke pandemije COVID-19 ter ugotovila, da na trgu Unije obstaja škodljiv damping, ki ni posledica učinkov pandemije. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je upoštevala dejstvo, da je OP vključevalo nekaj mesecev, v katerih je bila prisotna pandemija COVID-19. Komisija je podrobno opredelila in analizirala učinke pandemije COVID-19 ter ugotovila, da na trgu Unije obstaja škodljiv damping, ki ni posledica učinkov pandemije.

| (16) | Ker glede obdobja preiskave in obravnavanega obdobja ni bilo dodatnih pripomb, se uvodna izjava 21 začasne uredbe potrdi. |
| --- | --- |

(16)

Ker glede obdobja preiskave in obravnavanega obdobja ni bilo dodatnih pripomb, se uvodna izjava 21 začasne uredbe potrdi.

2.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

2.1   Trditve glede obsega izdelka

Trditve glede obsega izdelka

| (17) | V začasni fazi je en uporabnik Unije (Arinox) zahteval izključitev izdelkov iz hladno valjanega nerjavnega jekla razredov 200 in 201 iz obsega izdelka. Komisija je začasno zavrnila zahtevek, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 25 do 27 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(17)

V začasni fazi je en uporabnik Unije (Arinox) zahteval izključitev izdelkov iz hladno valjanega nerjavnega jekla razredov 200 in 201 iz obsega izdelka. Komisija je začasno zavrnila zahtevek, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 25 do 27 začasne uredbe.

| (18) | Po začasnem razkritju je stran svojo zahtevo za izključitev omejila na izdelke iz jekla razreda 200, ki ustreza Jindal J4 ali JSLU DD (razred 1-odstotnega niklja), debeline 0,90 +0/-0,060 mm za uporabo v proizvodnji preciznih trakov iz nerjavnega jekla. Navedla je, da je izdelek mogoče enostavno opredeliti, zato ni tveganja izogibanja, da ni zamenljivosti z drugimi vrstami izdelka in da izdelka ne proizvaja industrija Unije. Poleg tega je po navedbah družbe končna uporaba zlahka preverljiva. |
| --- | --- |

(18)

Po začasnem razkritju je stran svojo zahtevo za izključitev omejila na izdelke iz jekla razreda 200, ki ustreza Jindal J4 ali JSLU DD (razred 1-odstotnega niklja), debeline 0,90 +0/-0,060 mm za uporabo v proizvodnji preciznih trakov iz nerjavnega jekla. Navedla je, da je izdelek mogoče enostavno opredeliti, zato ni tveganja izogibanja, da ni zamenljivosti z drugimi vrstami izdelka in da izdelka ne proizvaja industrija Unije. Poleg tega je po navedbah družbe končna uporaba zlahka preverljiva.

| (19) | Pritožnik je izpodbijal posodobljeno zahtevo za izključitev iz obsega izdelka. Združenje Eurofer je trdilo, da so razredi, ki jih navaja uporabnik Unije, komercialne oznake in niso opredeljeni v nobenem mednarodnem standardu. Zato carinski organi ne morejo določiti nobenih referenc in izvajati nadzora nad kemično sestavo izključenega izdelka. Poleg tega bi se z nadzorom nad končno uporabo carinskim organom naložilo nerazumno breme. Poleg tega bi izvzetje teh izdelkov, ki jih proizvaja samo družba Jindal, povzročilo tveganje navzkrižne kompenzacije, ki bi vplivala na popravljalni učinek ukrepov. |
| --- | --- |

(19)

Pritožnik je izpodbijal posodobljeno zahtevo za izključitev iz obsega izdelka. Združenje Eurofer je trdilo, da so razredi, ki jih navaja uporabnik Unije, komercialne oznake in niso opredeljeni v nobenem mednarodnem standardu. Zato carinski organi ne morejo določiti nobenih referenc in izvajati nadzora nad kemično sestavo izključenega izdelka. Poleg tega bi se z nadzorom nad končno uporabo carinskim organom naložilo nerazumno breme. Poleg tega bi izvzetje teh izdelkov, ki jih proizvaja samo družba Jindal, povzročilo tveganje navzkrižne kompenzacije, ki bi vplivala na popravljalni učinek ukrepov.

| (20) | Preiskava je pokazala, da so taki izdelki zamenljivi, kar zadeva lastnosti. Komisija je tudi sklenila, da bi se z odobritvijo te zahteve za izključitev carinskim organom dejansko naložilo nerazumno breme, saj bi morali opraviti laboratorijski preskus in preveriti končno uporabo vsake pošiljke. Ker je izdelek povezan z določenim proizvajalcem izvoznikom, poleg tega ni mogoče izključiti tveganja navzkrižne kompenzacije. |
| --- | --- |

(20)

Preiskava je pokazala, da so taki izdelki zamenljivi, kar zadeva lastnosti. Komisija je tudi sklenila, da bi se z odobritvijo te zahteve za izključitev carinskim organom dejansko naložilo nerazumno breme, saj bi morali opraviti laboratorijski preskus in preveriti končno uporabo vsake pošiljke. Ker je izdelek povezan z določenim proizvajalcem izvoznikom, poleg tega ni mogoče izključiti tveganja navzkrižne kompenzacije.

| (21) | Po dokončnem razkritju je družba Arinox ponovila svojo prvotno zahtevo za izključitev izdelka, tj. da se iz obsega izdelka izključijo izdelki z nizko vsebnostjo nikljevega jekla razreda 200 in izdelki jekla razreda 201. Družba Arinox je trdila, da izdelki iz jekla z nizko vsebnostjo niklja razreda 200 in izdelki iz jekla razreda 201 na trgu Unije v veliki meri niso na voljo in da proizvajalci Unije nimajo interesa za proizvodnjo teh izdelkov. Pojasnila je, da je nakup izdelkov iz jekla razreda 201 od industrije Unije po začasnem razkritju postal gospodarsko nevzdržen in da je lahko le en proizvajalec v Uniji proizvajal precizne trakove iz nerjavnega jekla z nizko vsebnostjo niklja razreda 200. Trdila je tudi, da je zaradi vključitve teh izdelkov v sedanjo preiskavo že utrpela gospodarsko škodo, saj zaradi cenovne občutljivosti izdelka protidampinške dajatve ni mogla prenesti na svoje stranke, in da je v nedavnem primeru Komisija v podobni situaciji odobrila izključitev izdelka. |
| --- | --- |

(21)

Po dokončnem razkritju je družba Arinox ponovila svojo prvotno zahtevo za izključitev izdelka, tj. da se iz obsega izdelka izključijo izdelki z nizko vsebnostjo nikljevega jekla razreda 200 in izdelki jekla razreda 201. Družba Arinox je trdila, da izdelki iz jekla z nizko vsebnostjo niklja razreda 200 in izdelki iz jekla razreda 201 na trgu Unije v veliki meri niso na voljo in da proizvajalci Unije nimajo interesa za proizvodnjo teh izdelkov. Pojasnila je, da je nakup izdelkov iz jekla razreda 201 od industrije Unije po začasnem razkritju postal gospodarsko nevzdržen in da je lahko le en proizvajalec v Uniji proizvajal precizne trakove iz nerjavnega jekla z nizko vsebnostjo niklja razreda 200. Trdila je tudi, da je zaradi vključitve teh izdelkov v sedanjo preiskavo že utrpela gospodarsko škodo, saj zaradi cenovne občutljivosti izdelka protidampinške dajatve ni mogla prenesti na svoje stranke, in da je v nedavnem primeru Komisija v podobni situaciji odobrila izključitev izdelka.

| (22) | Poleg tega je družba ponovila, da obstajajo znatne razlike v fizikalnih, kemijskih in tehničnih lastnostih med izdelki iz jekla razredov 200 in 201 ter drugimi vrstami jekla, ki spadajo v izdelek v preiskavi, zlasti izdelki iz jekla razreda 300, in da lahko carinski organi kemijsko sestavo izdelkov iz jekla razredov 200 in 201 preprosto preverijo z uporabo lahko dostopnih instrumentov in certifikatov preskusa. Družba je nadalje trdila, da je zahtevek za izključitev vezan na eno končno uporabo in da bi bila družba verjetno edini uporabnik zahtevka za izključitev. |
| --- | --- |

(22)

Poleg tega je družba ponovila, da obstajajo znatne razlike v fizikalnih, kemijskih in tehničnih lastnostih med izdelki iz jekla razredov 200 in 201 ter drugimi vrstami jekla, ki spadajo v izdelek v preiskavi, zlasti izdelki iz jekla razreda 300, in da lahko carinski organi kemijsko sestavo izdelkov iz jekla razredov 200 in 201 preprosto preverijo z uporabo lahko dostopnih instrumentov in certifikatov preskusa. Družba je nadalje trdila, da je zahtevek za izključitev vezan na eno končno uporabo in da bi bila družba verjetno edini uporabnik zahtevka za izključitev.

| (23) | Družba je trdila, da je tveganje navzkrižne kompenzacije omejeno, saj v glavnem kupuje jeklo razredov 200 in 201 od zadevnih držav, svojo dobavo pa nabavlja od različnih proizvajalcev v teh državah. |
| --- | --- |

(23)

Družba je trdila, da je tveganje navzkrižne kompenzacije omejeno, saj v glavnem kupuje jeklo razredov 200 in 201 od zadevnih držav, svojo dobavo pa nabavlja od različnih proizvajalcev v teh državah.

| (24) | Družba Arinox ni predložila dodatnih dokazov o tem, da ni mogoče zamenjati izdelkov iz jekla razredov 200 in 201 za druge vrste jekla, trdila je le, da je to ekonomsko nerazumno. Kot je že navedeno v uvodni izjavi 20, je za preverjanje kemijske sestave, ki ga izvajajo carinski organi, potreben laboratorijski preskus, kar bi pomenilo veliko breme za carinske organe, zlasti ker bi bilo to potrebno za vsako pošiljko zahtevanega izključenega izdelka. Tveganje navzkrižne kompenzacije je objektivna ocena, podatki, ki jih je družba predložila v zvezi s svojimi nakupi izdelkov iz jekla razredov 200 in 201 ter drugih izdelkov iz zadevnih držav, pa so pokazali, da je od teh držav kupovala druge izdelke, ki spadajo v obseg izdelka sedanje preiskave, kar samo po sebi zajema tveganje navzkrižne kompenzacije. Poleg tega, čeprav družba trdi, da imajo ti razredi jekla le eno končno uporabo, ni mogoče izključiti, da se lahko ti razredi jekla uporabljajo tudi za druge namene. |
| --- | --- |

(24)

Družba Arinox ni predložila dodatnih dokazov o tem, da ni mogoče zamenjati izdelkov iz jekla razredov 200 in 201 za druge vrste jekla, trdila je le, da je to ekonomsko nerazumno. Kot je že navedeno v uvodni izjavi 20, je za preverjanje kemijske sestave, ki ga izvajajo carinski organi, potreben laboratorijski preskus, kar bi pomenilo veliko breme za carinske organe, zlasti ker bi bilo to potrebno za vsako pošiljko zahtevanega izključenega izdelka. Tveganje navzkrižne kompenzacije je objektivna ocena, podatki, ki jih je družba predložila v zvezi s svojimi nakupi izdelkov iz jekla razredov 200 in 201 ter drugih izdelkov iz zadevnih držav, pa so pokazali, da je od teh držav kupovala druge izdelke, ki spadajo v obseg izdelka sedanje preiskave, kar samo po sebi zajema tveganje navzkrižne kompenzacije. Poleg tega, čeprav družba trdi, da imajo ti razredi jekla le eno končno uporabo, ni mogoče izključiti, da se lahko ti razredi jekla uporabljajo tudi za druge namene.

| (25) | Zato je Komisija sklenila, da odobritev tega zahtevka za izključitev iz obsega izdelka ne bi bila primerna, tako da je bila zavrnjena. |
| --- | --- |

(25)

Zato je Komisija sklenila, da odobritev tega zahtevka za izključitev iz obsega izdelka ne bi bila primerna, tako da je bila zavrnjena.

2.2   Sklep

Sklep

| (26) | Ker ni bilo nobenih drugih pripomb glede obsega izdelka, je Komisija potrdila sklepe iz uvodnih izjav 22 do 27 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(26)

Ker ni bilo nobenih drugih pripomb glede obsega izdelka, je Komisija potrdila sklepe iz uvodnih izjav 22 do 27 začasne uredbe.

3.   DAMPING

DAMPING

3.1   Indija

Indija

3.1.1   Sodelovanje in delna uporaba člena 18 osnovne uredbe

Sodelovanje in delna uporaba člena 18 osnovne uredbe

| (27) | V uvodnih izjavah 29 do 57 začasne uredbe se indijski subjekti Jindal, vključeni v proizvodnjo in prodajo izdelka v preiskavi, imenujejo „skupina Jindal“. V tej uredbi se ti subjekti imenujejo „Jindal Indija“, medtem ko se „skupina Jindal“ nanaša na družbo Jindal India, družbo Jindal Indonesia in ustrezne subjekte Jindal v tretjih državah. |
| --- | --- |

(27)

V uvodnih izjavah 29 do 57 začasne uredbe se indijski subjekti Jindal, vključeni v proizvodnjo in prodajo izdelka v preiskavi, imenujejo „skupina Jindal“. V tej uredbi se ti subjekti imenujejo „Jindal Indija“, medtem ko se „skupina Jindal“ nanaša na družbo Jindal India, družbo Jindal Indonesia in ustrezne subjekte Jindal v tretjih državah.

| (28) | Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 32 do 35 začasne uredbe, se je Komisija odločila, da bo v začasni fazi uporabila člen 18 osnovne uredbe in uporabila dostopna dejstva v zvezi z informacijami, ki niso bile razkrite v zvezi z vlogo povezane družbe iz skupine Jindal. |
| --- | --- |

(28)

Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 32 do 35 začasne uredbe, se je Komisija odločila, da bo v začasni fazi uporabila člen 18 osnovne uredbe in uporabila dostopna dejstva v zvezi z informacijami, ki niso bile razkrite v zvezi z vlogo povezane družbe iz skupine Jindal.

| (29) | Po začasnem razkritju je skupina Jindal izpodbijala uporabo člena 18. Zanikala je zavrnitev dostopa do pomembnih informacij ali njihovo nepredložitev in trdila, da je ravnala po svojih najboljših močeh. Zato naj bi morala Komisija uporabiti informacije, ki jih je predložila družba. Komisija je te pripombe ustrezno ocenila. Kot je navedeno v uvodni izjavi 33 začasne uredbe, je bilo 16. aprila 2021 skupini Jindal že odobreno zaslišanje v zvezi s tem vprašanjem pred pooblaščencem za zaslišanje. Komisija je v skladu s priporočili pooblaščenca za zaslišanje po navedenem zaslišanju v celoti ocenila tudi informacije, ki jih je 29. marca 2021 od skupine Jindal prejela v odgovor na dopis iz člena 18. |
| --- | --- |

(29)

Po začasnem razkritju je skupina Jindal izpodbijala uporabo člena 18. Zanikala je zavrnitev dostopa do pomembnih informacij ali njihovo nepredložitev in trdila, da je ravnala po svojih najboljših močeh. Zato naj bi morala Komisija uporabiti informacije, ki jih je predložila družba. Komisija je te pripombe ustrezno ocenila. Kot je navedeno v uvodni izjavi 33 začasne uredbe, je bilo 16. aprila 2021 skupini Jindal že odobreno zaslišanje v zvezi s tem vprašanjem pred pooblaščencem za zaslišanje. Komisija je v skladu s priporočili pooblaščenca za zaslišanje po navedenem zaslišanju v celoti ocenila tudi informacije, ki jih je 29. marca 2021 od skupine Jindal prejela v odgovor na dopis iz člena 18.

| (30) | Zato je Komisija uporabila informacije, ki jih je predložil ta proizvajalec izvoznik, in delno sprejela trditev. Poleg tega se je glede na nadaljnjo analizo informacij, predloženih 29. marca 2021, nadaljnja prilagoditev štela za ustrezno. Ker so bile pripombe skupine Jindal označene kot zaupne, je bila podrobna ocena trditve razkrita le zadevni strani. |
| --- | --- |

(30)

Zato je Komisija uporabila informacije, ki jih je predložil ta proizvajalec izvoznik, in delno sprejela trditev. Poleg tega se je glede na nadaljnjo analizo informacij, predloženih 29. marca 2021, nadaljnja prilagoditev štela za ustrezno. Ker so bile pripombe skupine Jindal označene kot zaupne, je bila podrobna ocena trditve razkrita le zadevni strani.

3.1.2   Normalna vrednost

Normalna vrednost

| (31) | Podrobnosti izračuna normalne vrednosti so navedene v uvodnih izjavah 36 do 47 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(31)

Podrobnosti izračuna normalne vrednosti so navedene v uvodnih izjavah 36 do 47 začasne uredbe.

| (32) | Po začasnem razkritju sta družbi Jindal India in Jindal Indonesia ponovili svoje trditve v zvezi s členom 2(5), tretji in četrti pododstavek, ter členom 2(10), točka (k), osnovne uredbe, da bi morala Komisija prilagoditi normalno vrednost za stroške v zvezi z omejitvami gibanja zaradi COVID-19, ki so v Indiji in Indoneziji veljale v delu obdobja preiskave. |
| --- | --- |

(32)

Po začasnem razkritju sta družbi Jindal India in Jindal Indonesia ponovili svoje trditve v zvezi s členom 2(5), tretji in četrti pododstavek, ter členom 2(10), točka (k), osnovne uredbe, da bi morala Komisija prilagoditi normalno vrednost za stroške v zvezi z omejitvami gibanja zaradi COVID-19, ki so v Indiji in Indoneziji veljale v delu obdobja preiskave.

| (33) | Te trditve je bilo treba zavrniti. |
| --- | --- |

(33)

Te trditve je bilo treba zavrniti.

| (34) | V zvezi s trditvami na podlagi člena 2(5), tretji pododstavek, Komisija ugotavlja, prvič, da sta v tretjem pododstavku obravnavani ustrezna razporeditev stroškov in pretekla uporaba take razporeditve, pri čemer se daje prednost razporeditvi stroškov na osnovi prihodka od prodaje. Dodaja, da „[č]e že ni upoštevano pri razporeditvi stroškov v okviru tega pododstavka, se stroški primerno prilagodijo za tiste neperiodične stroškovne postavke, ki koristijo bodoči in/ali sedanji proizvodnji“. V zadevnem primeru pa zatrjevani „stroški zaradi COVID-19“ ne predstavljajo ločene stroškovne postavke, ki bi jo bilo mogoče prilagoditi glede na obdobje preiskave. Zatrjevani stroški so običajni fiksni stroški, ki nastanejo družbi Jindal in se redno ponavljajo. Le da se uporabljajo za manjšo količino proizvodnje zaradi COVID-19. Vendar ta scenarij ni zajet v navedenem zadnjem stavku tretjega pododstavka. Zato v skladu s členom 2(5), tretji pododstavek, ni mogoče odobriti nobene prilagoditve. |
| --- | --- |

(34)

V zvezi s trditvami na podlagi člena 2(5), tretji pododstavek, Komisija ugotavlja, prvič, da sta v tretjem pododstavku obravnavani ustrezna razporeditev stroškov in pretekla uporaba take razporeditve, pri čemer se daje prednost razporeditvi stroškov na osnovi prihodka od prodaje. Dodaja, da „[č]e že ni upoštevano pri razporeditvi stroškov v okviru tega pododstavka, se stroški primerno prilagodijo za tiste neperiodične stroškovne postavke, ki koristijo bodoči in/ali sedanji proizvodnji“. V zadevnem primeru pa zatrjevani „stroški zaradi COVID-19“ ne predstavljajo ločene stroškovne postavke, ki bi jo bilo mogoče prilagoditi glede na obdobje preiskave. Zatrjevani stroški so običajni fiksni stroški, ki nastanejo družbi Jindal in se redno ponavljajo. Le da se uporabljajo za manjšo količino proizvodnje zaradi COVID-19. Vendar ta scenarij ni zajet v navedenem zadnjem stavku tretjega pododstavka. Zato v skladu s členom 2(5), tretji pododstavek, ni mogoče odobriti nobene prilagoditve.

| (35) | Drugič, v zvezi s trditvami na podlagi člena 2(5), četrti pododstavek, Komisija ugotavlja, da se, kot je določeno v členu 2(5), četrti pododstavek, odstopanje od stroškov na enoto, ki jih običajno ima družba, lahko odobri le, če uporaba novih proizvodnih zmogljivosti zahteva znatno dodatno investiranje in če so poznejše nizke stopnje izkoriščanja zmogljivosti posledica zagonskih dejavnosti v teku ali le delu obdobja preiskave. V zadevnem primeru so nizke stopnje izkoriščanja zmogljivosti, če obstajajo, posledica začasne ustavitve proizvodnje zaradi COVID-19. Zato se člen 2(5), četrti pododstavek, ne uporablja. |
| --- | --- |

(35)

Drugič, v zvezi s trditvami na podlagi člena 2(5), četrti pododstavek, Komisija ugotavlja, da se, kot je določeno v členu 2(5), četrti pododstavek, odstopanje od stroškov na enoto, ki jih običajno ima družba, lahko odobri le, če uporaba novih proizvodnih zmogljivosti zahteva znatno dodatno investiranje in če so poznejše nizke stopnje izkoriščanja zmogljivosti posledica zagonskih dejavnosti v teku ali le delu obdobja preiskave. V zadevnem primeru so nizke stopnje izkoriščanja zmogljivosti, če obstajajo, posledica začasne ustavitve proizvodnje zaradi COVID-19. Zato se člen 2(5), četrti pododstavek, ne uporablja.

| (36) | Tretjič, v zvezi s trditvami iz člena 2(10), točka (k), Komisija ugotavlja, da se lahko v skladu s členom 2(10) izvede prilagoditev „zaradi razlike v [...] dejavnikih, [...], če se pokaže, da ti dejavniki vplivajo na primerljivost cen, kakor se zahteva v skladu s tem odstavkom, ter zlasti, če se pokaže, da stranke dosledno plačujejo različne cene na domačem trgu zaradi razlike v takih dejavnikih“. Družbi Jindal India in Jindal Indonesia sta trdili, da bi bilo treba izvesti prilagoditev zaradi vpliva omejitev gibanja zaradi COVID-19 na stroške proizvodnje, vendar nista dokazali nobenega vpliva na primerljivost cen. Zato trditve v zvezi s členom 2(10), točka (k), ni mogoče sprejeti. |
| --- | --- |

(36)

Tretjič, v zvezi s trditvami iz člena 2(10), točka (k), Komisija ugotavlja, da se lahko v skladu s členom 2(10) izvede prilagoditev „zaradi razlike v [...] dejavnikih, [...], če se pokaže, da ti dejavniki vplivajo na primerljivost cen, kakor se zahteva v skladu s tem odstavkom, ter zlasti, če se pokaže, da stranke dosledno plačujejo različne cene na domačem trgu zaradi razlike v takih dejavnikih“. Družbi Jindal India in Jindal Indonesia sta trdili, da bi bilo treba izvesti prilagoditev zaradi vpliva omejitev gibanja zaradi COVID-19 na stroške proizvodnje, vendar nista dokazali nobenega vpliva na primerljivost cen. Zato trditve v zvezi s členom 2(10), točka (k), ni mogoče sprejeti.

| (37) | Po dokončnem razkritju je skupina Jindal ponovila trditve o prilagoditvi za stroške, povezane s COVID-19. V zvezi z morebitno prilagoditvijo na podlagi pododstavkov 3 in 4 člena 2(5) je skupina Jindal opozorila na „neobičajno visoke“ (7) stroške, ki jih ne bi smeli v celoti pripisati proizvodnji in prodaji izdelka v preiskavi v obdobju preiskave, temveč bi morala Komisija namesto tega izračunati reprezentativne proizvodne stroške v obdobju preiskave. |
| --- | --- |

(37)

Po dokončnem razkritju je skupina Jindal ponovila trditve o prilagoditvi za stroške, povezane s COVID-19. V zvezi z morebitno prilagoditvijo na podlagi pododstavkov 3 in 4 člena 2(5) je skupina Jindal opozorila na „neobičajno visoke“ (7) stroške, ki jih ne bi smeli v celoti pripisati proizvodnji in prodaji izdelka v preiskavi v obdobju preiskave, temveč bi morala Komisija namesto tega izračunati reprezentativne proizvodne stroške v obdobju preiskave.

7

| (38) | Trditev je bilo treba zavrniti. Zadevni stroški so nastali v obdobju preiskave in zadevajo proizvodnjo in prodajo izdelka v preiskavi. Glede na poročilo odbora v zvezi z lososom, ki ga je navedla skupina Jindal, in v skladu s tretjim stavkom pododstavka 3 člena 2(5) osnovne uredbe se stroški ustrezno prilagodijo za tiste neponavljajoče se stroškovne postavke, ki koristijo prihodnji in/ali tekoči proizvodnji. Komisija je priznala, da se domnevni stroški, povezani z omejitvijo gibanja zaradi COVID-19, ne ponavljajo. Vendar so posebni stroški, do katerih je prišlo med omejitvijo gibanja zaradi COVID-19, samo fiksni stroški in so preprosto posledica premajhne izkoriščenosti razpoložljivih in drugače uporabljenih zmogljivosti. Po definiciji ne morejo koristiti prihodnji proizvodnji, kot bi to na primer lahko stroški naložb. Prav tako ne morejo koristiti sedanji proizvodnji, saj so posledica enkratne višje sile, tj. omejitve gibanja zaradi COVID-19. |
| --- | --- |

(38)

Trditev je bilo treba zavrniti. Zadevni stroški so nastali v obdobju preiskave in zadevajo proizvodnjo in prodajo izdelka v preiskavi. Glede na poročilo odbora v zvezi z lososom, ki ga je navedla skupina Jindal, in v skladu s tretjim stavkom pododstavka 3 člena 2(5) osnovne uredbe se stroški ustrezno prilagodijo za tiste neponavljajoče se stroškovne postavke, ki koristijo prihodnji in/ali tekoči proizvodnji. Komisija je priznala, da se domnevni stroški, povezani z omejitvijo gibanja zaradi COVID-19, ne ponavljajo. Vendar so posebni stroški, do katerih je prišlo med omejitvijo gibanja zaradi COVID-19, samo fiksni stroški in so preprosto posledica premajhne izkoriščenosti razpoložljivih in drugače uporabljenih zmogljivosti. Po definiciji ne morejo koristiti prihodnji proizvodnji, kot bi to na primer lahko stroški naložb. Prav tako ne morejo koristiti sedanji proizvodnji, saj so posledica enkratne višje sile, tj. omejitve gibanja zaradi COVID-19.

| (39) | V zvezi s trditvijo iz člena 2(10)(k) osnovne uredbe se je skupina Jindal sklicevala na izjavo Komisije iz uvodne izjave 36 in dodala, da je iz uvodnega stavka člena 2(10) razvidno, da sklicevanje na primerljivost cen zajema primerljivost med normalno vrednostjo (ne glede na to, kako je določena) in izvozno ceno. |
| --- | --- |

(39)

V zvezi s trditvijo iz člena 2(10)(k) osnovne uredbe se je skupina Jindal sklicevala na izjavo Komisije iz uvodne izjave 36 in dodala, da je iz uvodnega stavka člena 2(10) razvidno, da sklicevanje na primerljivost cen zajema primerljivost med normalno vrednostjo (ne glede na to, kako je določena) in izvozno ceno.

| (40) | Komisija je priznala, da se uvodni stavek člena 2(10) nanaša na primerljivost cen. Prav tako drži, da se lahko nekatere prilagoditve iz člena 2(10)(a) do (k) enako uporabijo za normalno vrednost, ki temelji na domačih cenah, in za konstruirano normalno vrednost. Vendar člen 2(10)(k) vsebuje izrecen pogoj, ki se nanaša na razlike v cenah, plačanih na domačem trgu, ki mora biti izpolnjen pred izvedbo prilagoditve. Skupina Jindal takih razlik ni mogla utemeljiti, temveč je lahko le dokazala učinek na stroške. Vsako zvišanje stroškov bi v vsakem primeru enako vplivalo na domače in izvozne cene. Zato je bilo treba novo trditev v zvezi s členom 2(10)(k) zavrniti. |
| --- | --- |

(40)

Komisija je priznala, da se uvodni stavek člena 2(10) nanaša na primerljivost cen. Prav tako drži, da se lahko nekatere prilagoditve iz člena 2(10)(a) do (k) enako uporabijo za normalno vrednost, ki temelji na domačih cenah, in za konstruirano normalno vrednost. Vendar člen 2(10)(k) vsebuje izrecen pogoj, ki se nanaša na razlike v cenah, plačanih na domačem trgu, ki mora biti izpolnjen pred izvedbo prilagoditve. Skupina Jindal takih razlik ni mogla utemeljiti, temveč je lahko le dokazala učinek na stroške. Vsako zvišanje stroškov bi v vsakem primeru enako vplivalo na domače in izvozne cene. Zato je bilo treba novo trditev v zvezi s členom 2(10)(k) zavrniti.

| (41) | Po začasnem razkritju je družba Chromeni izpodbijala prilagoditve stroškov surovin, ki jih je izvedla Komisija. V začasni ugotovitvi je Komisija v preglednici posameznih transakcij za nakupe vroče valjanih kolobarjev iz nerjavnega jekla (v nadaljnjem besedilu: SSHR) ugotovila, da so bile nakupne cene SSHR povezanih strank znatno nižje od cen istega materiala nepovezanih strank. Zato jih ni bilo mogoče šteti za primerljive tržne cene, tako da je Komisija te cene prilagodila. Družba Chromeni je v svojih pripombah na začasno razkritje trdila, da kakovost kolobarjev, uporabljenih za primerjavo, ni bila vedno enaka in da bi bilo treba to upoštevati pri primerjavi. Trditev je bila podkrepljena s pogodbami o nakupu, pogodbo o količinskem popustu, dobropisi, poročilom o pregledu kakovosti in računovodskimi vknjižbami reklamacij. Komisija je trditev ustrezno ocenila in menila, da je utemeljena. Zato je povprečno nakupno ceno SSHR povezanih strank iz evidenc družbe nadomestila s tehtano povprečno nakupno ceno nepovezanih dobaviteljev, pomnoženo z uporabljenimi količinami. |
| --- | --- |

(41)

Po začasnem razkritju je družba Chromeni izpodbijala prilagoditve stroškov surovin, ki jih je izvedla Komisija. V začasni ugotovitvi je Komisija v preglednici posameznih transakcij za nakupe vroče valjanih kolobarjev iz nerjavnega jekla (v nadaljnjem besedilu: SSHR) ugotovila, da so bile nakupne cene SSHR povezanih strank znatno nižje od cen istega materiala nepovezanih strank. Zato jih ni bilo mogoče šteti za primerljive tržne cene, tako da je Komisija te cene prilagodila. Družba Chromeni je v svojih pripombah na začasno razkritje trdila, da kakovost kolobarjev, uporabljenih za primerjavo, ni bila vedno enaka in da bi bilo treba to upoštevati pri primerjavi. Trditev je bila podkrepljena s pogodbami o nakupu, pogodbo o količinskem popustu, dobropisi, poročilom o pregledu kakovosti in računovodskimi vknjižbami reklamacij. Komisija je trditev ustrezno ocenila in menila, da je utemeljena. Zato je povprečno nakupno ceno SSHR povezanih strank iz evidenc družbe nadomestila s tehtano povprečno nakupno ceno nepovezanih dobaviteljev, pomnoženo z uporabljenimi količinami.

| (42) | V začasni fazi je Komisija ponovno izračunala stroške amortizacije v normalni vrednosti družbe Chromeni, saj je bilo ugotovljeno, da amortizacija določene proizvodne opreme ni bila sporočena, ko se je že uporabljala za komercialno proizvodnjo. Po začasnem razkritju je družba Chromeni izpodbijala to prilagoditev sporočenih stroškov amortizacije in trdila, da so bili ti stroški knjiženi popolnoma v skladu z indijskimi splošno sprejetimi računovodskimi praksami in da bi jih bilo zato treba sprejeti. Komisija je trdila, da je primerno in razumno, da se začetek amortizacijske dobe stroja prestavi na zgodnejši datum, tako da se uskladi z začetkom dejanske proizvodnje in prodaje izdelka v preiskavi. V zvezi s tem evidence družbe Chromeni niso ustrezno odražale stroškov, povezanih s proizvodnjo in prodajo izdelka v preiskavi, zato jih je bilo treba prilagoditi. |
| --- | --- |

(42)

V začasni fazi je Komisija ponovno izračunala stroške amortizacije v normalni vrednosti družbe Chromeni, saj je bilo ugotovljeno, da amortizacija določene proizvodne opreme ni bila sporočena, ko se je že uporabljala za komercialno proizvodnjo. Po začasnem razkritju je družba Chromeni izpodbijala to prilagoditev sporočenih stroškov amortizacije in trdila, da so bili ti stroški knjiženi popolnoma v skladu z indijskimi splošno sprejetimi računovodskimi praksami in da bi jih bilo zato treba sprejeti. Komisija je trdila, da je primerno in razumno, da se začetek amortizacijske dobe stroja prestavi na zgodnejši datum, tako da se uskladi z začetkom dejanske proizvodnje in prodaje izdelka v preiskavi. V zvezi s tem evidence družbe Chromeni niso ustrezno odražale stroškov, povezanih s proizvodnjo in prodajo izdelka v preiskavi, zato jih je bilo treba prilagoditi.

| (43) | Po začasnem razkritju je družba Chromeni nasprotovala temu, kako je Komisija obravnavala zatrjevane prilagoditve zagonskih stroškov, ki so se nanašale na stroške amortizacije ter prodajne, splošne in upravne stroške. Komisija je obdobje, v katerem je bilo mogoče izvesti prilagoditev za stroške amortizacije, omejila na tri mesece in zavrnila začetno prilagoditev prodajnih, splošnih in upravnih stroškov. Družba Chromeni je trdila, da je zagonska faza proizvodne linije jekla veliko daljša od treh mesecev, pri čemer je pokazala na datum izdaje potrdila o končnem prevzemu. Vendar je Komisija ugotovila, da se je komercialna proizvodnja začela že precej pred tem datumom. Poleg tega je v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe, v katerem je med drugim določeno, da trajanje zagonske faze ne presega ustreznega začetnega dela obdobja, predvidenega za pokritje stroškov, ustaljena praksa Komisije, da trajanje zagonske faze omeji na tri mesece. Glede na okoliščine obravnavanega primera je Komisija torej ugotovila, da so trije meseci ustrezen rok. Kar zadeva prodajne, splošne in upravne stroške, družba Chromeni ni predložila dokazov, da so ti stroški povezani s proizvodnjo, zato nanje ne vplivajo uporaba novih proizvodnih zmogljivosti, ki zahtevajo znatno dodatno investiranje, in nizke stopnje izkoriščanja zmogljivosti, ki so posledica zagonskih dejavnosti, kot se zahteva s členom 2(5), četrti pododstavek, osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(43)

Po začasnem razkritju je družba Chromeni nasprotovala temu, kako je Komisija obravnavala zatrjevane prilagoditve zagonskih stroškov, ki so se nanašale na stroške amortizacije ter prodajne, splošne in upravne stroške. Komisija je obdobje, v katerem je bilo mogoče izvesti prilagoditev za stroške amortizacije, omejila na tri mesece in zavrnila začetno prilagoditev prodajnih, splošnih in upravnih stroškov. Družba Chromeni je trdila, da je zagonska faza proizvodne linije jekla veliko daljša od treh mesecev, pri čemer je pokazala na datum izdaje potrdila o končnem prevzemu. Vendar je Komisija ugotovila, da se je komercialna proizvodnja začela že precej pred tem datumom. Poleg tega je v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe, v katerem je med drugim določeno, da trajanje zagonske faze ne presega ustreznega začetnega dela obdobja, predvidenega za pokritje stroškov, ustaljena praksa Komisije, da trajanje zagonske faze omeji na tri mesece. Glede na okoliščine obravnavanega primera je Komisija torej ugotovila, da so trije meseci ustrezen rok. Kar zadeva prodajne, splošne in upravne stroške, družba Chromeni ni predložila dokazov, da so ti stroški povezani s proizvodnjo, zato nanje ne vplivajo uporaba novih proizvodnih zmogljivosti, ki zahtevajo znatno dodatno investiranje, in nizke stopnje izkoriščanja zmogljivosti, ki so posledica zagonskih dejavnosti, kot se zahteva s členom 2(5), četrti pododstavek, osnovne uredbe.

| (44) | Po dokončnem razkritju je družba Chromeni zgolj ponovila iste trditve in argumente, ne da bi predložila nove dokaze ali argumente. Glede na navedeno so bile trditve družbe Chromeni v zvezi s prilagoditvijo amortizacijskih in zagonskih stroškov zavrnjene. |
| --- | --- |

(44)

Po dokončnem razkritju je družba Chromeni zgolj ponovila iste trditve in argumente, ne da bi predložila nove dokaze ali argumente. Glede na navedeno so bile trditve družbe Chromeni v zvezi s prilagoditvijo amortizacijskih in zagonskih stroškov zavrnjene.

| (45) | Komisija je v uvodni izjavi 175 začasne uredbe potrdila izkrivljanja na trgu surovin v Indiji in Indoneziji, zatrjevana v pritožbi. Po začasnem razkritju je združenje Eurofer trdilo, da bi bilo treba stroške družb prilagoditi v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe, ker je vlada povzročila izkrivljanja na trgu surovin v Indiji in Indoneziji. Združenje Eurofer je trdilo, da glede na izkrivljanja stroški v evidencah proizvajalcev izvoznikov ne odražajo razumno stroškov, povezanih s proizvodnjo in prodajo izdelka v preiskavi, poleg tega pa je izkrivljanje na trgu surovin povzročilo neobičajno stanje. |
| --- | --- |

(45)

Komisija je v uvodni izjavi 175 začasne uredbe potrdila izkrivljanja na trgu surovin v Indiji in Indoneziji, zatrjevana v pritožbi. Po začasnem razkritju je združenje Eurofer trdilo, da bi bilo treba stroške družb prilagoditi v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe, ker je vlada povzročila izkrivljanja na trgu surovin v Indiji in Indoneziji. Združenje Eurofer je trdilo, da glede na izkrivljanja stroški v evidencah proizvajalcev izvoznikov ne odražajo razumno stroškov, povezanih s proizvodnjo in prodajo izdelka v preiskavi, poleg tega pa je izkrivljanje na trgu surovin povzročilo neobičajno stanje.

| (46) | Komisija je to trditev zavrnila, saj je ugotovila, da združenje Eurofer ni predložilo zadostnih dokazov za popolno uporabo prilagoditve v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe v tem primeru. Po dokončnem razkritju se združenje Eurofer ni strinjalo in je vztrajalo, da je v pritožbi in v več vlogah pred začasnim razkritjem in po njem predložilo zadostne dokaze v podporo trditvi iz pritožbe. Komisiji se ni zdelo primerno nadalje preučiti morebitne prilagoditve v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe. Ne glede na to, ali so bili dokazi, predloženi med tem postopkom, zadostni dokazi za vsebinsko analizo trditve, je Komisija ugotovila, da se podobna trditev o učinku izkrivljanj na trgu surovin pri zagotavljanju blaga preučuje v okviru protisubvencijske preiskave. |
| --- | --- |

(46)

Komisija je to trditev zavrnila, saj je ugotovila, da združenje Eurofer ni predložilo zadostnih dokazov za popolno uporabo prilagoditve v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe v tem primeru. Po dokončnem razkritju se združenje Eurofer ni strinjalo in je vztrajalo, da je v pritožbi in v več vlogah pred začasnim razkritjem in po njem predložilo zadostne dokaze v podporo trditvi iz pritožbe. Komisiji se ni zdelo primerno nadalje preučiti morebitne prilagoditve v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe. Ne glede na to, ali so bili dokazi, predloženi med tem postopkom, zadostni dokazi za vsebinsko analizo trditve, je Komisija ugotovila, da se podobna trditev o učinku izkrivljanj na trgu surovin pri zagotavljanju blaga preučuje v okviru protisubvencijske preiskave.

3.1.3   Izvozna cena

Izvozna cena

| (47) | Podrobni podatki za izračun izvozne cene so navedeni v uvodnih izjavah 48 do 50 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(47)

Podrobni podatki za izračun izvozne cene so navedeni v uvodnih izjavah 48 do 50 začasne uredbe.

| (48) | Tako po začasnem kot po dokončnem razkritju sta družbi Jindal India in Jindal Indonesia nasprotovali pristopu, ki ga je Komisija uporabila za določitev izvozne cene dela njune prodaje prek družbe Iberjindal S.L. (v nadaljnjem besedilu: družba IBJ), tj. povezanega trgovca s sedežem v Španiji. Zadevna trditev je bila večinoma zavrnjena. Ker so bile te pripombe označene kot zaupne, so bili razlogi, na katerih temeljijo ugotovitve Komisije v zvezi s trditvijo, razkriti le zadevni strani. |
| --- | --- |

(48)

Tako po začasnem kot po dokončnem razkritju sta družbi Jindal India in Jindal Indonesia nasprotovali pristopu, ki ga je Komisija uporabila za določitev izvozne cene dela njune prodaje prek družbe Iberjindal S.L. (v nadaljnjem besedilu: družba IBJ), tj. povezanega trgovca s sedežem v Španiji. Zadevna trditev je bila večinoma zavrnjena. Ker so bile te pripombe označene kot zaupne, so bili razlogi, na katerih temeljijo ugotovitve Komisije v zvezi s trditvijo, razkriti le zadevni strani.

| (49) | Skupina Jindal je po dokončnem razkritju trdila, da je pri izračunu izvozne cene prišlo do napake v formuli v zvezi s stroški prevoza, ki je vplivala na cene določene prodaje Unije. Komisija je preverila trditev in dejansko ugotovila administrativno napako v formuli, ki jo je popravila. |
| --- | --- |

(49)

Skupina Jindal je po dokončnem razkritju trdila, da je pri izračunu izvozne cene prišlo do napake v formuli v zvezi s stroški prevoza, ki je vplivala na cene določene prodaje Unije. Komisija je preverila trditev in dejansko ugotovila administrativno napako v formuli, ki jo je popravila.

| (50) | V zvezi z izračunom izvozne cene niso bile prejete nadaljnje trditve. Zato se uvodne izjave 48 do 50 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(50)

V zvezi z izračunom izvozne cene niso bile prejete nadaljnje trditve. Zato se uvodne izjave 48 do 50 začasne uredbe potrdijo.

3.1.4   Primerjava

Primerjava

| (51) | Podrobnosti o primerjavi normalne vrednosti z izvozno ceno so navedene v uvodnih izjavah 51 do 54 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(51)

Podrobnosti o primerjavi normalne vrednosti z izvozno ceno so navedene v uvodnih izjavah 51 do 54 začasne uredbe.

| (52) | Po začasnem razkritju sta družbi Jindal India in Jindal Indonesia trdili, da Komisija ne bi smela odšteti prodajnih, splošnih in upravnih stroškov ter dobička (v nadaljnjem besedilu: fiktivna provizija) od izvozne cene prodaje v EU prek povezanega trgovca v tretji državi, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 52 in 81 začasne uredbe. Trditev je bila zavrnjena. Ker so bile te pripombe označene kot zaupne, so bili razlogi za zavrnitev trditve razkriti le zadevni strani. |
| --- | --- |

(52)

Po začasnem razkritju sta družbi Jindal India in Jindal Indonesia trdili, da Komisija ne bi smela odšteti prodajnih, splošnih in upravnih stroškov ter dobička (v nadaljnjem besedilu: fiktivna provizija) od izvozne cene prodaje v EU prek povezanega trgovca v tretji državi, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 52 in 81 začasne uredbe. Trditev je bila zavrnjena. Ker so bile te pripombe označene kot zaupne, so bili razlogi za zavrnitev trditve razkriti le zadevni strani.

| (53) | Skupina Jindal je po dokončnem razkritju predložila dodatne trditve glede ocene izvozne cene v zvezi z navedenim povezanim trgovcem. Te pripombe so bile ponovno označene kot zaupne, zato je bila družba Jindal individualno obveščena o stališču Komisije v zvezi z navedenimi trditvami. |
| --- | --- |

(53)

Skupina Jindal je po dokončnem razkritju predložila dodatne trditve glede ocene izvozne cene v zvezi z navedenim povezanim trgovcem. Te pripombe so bile ponovno označene kot zaupne, zato je bila družba Jindal individualno obveščena o stališču Komisije v zvezi z navedenimi trditvami.

| (54) | Skupina Jindal je po dokončnem razkritju trdila, da prilagoditev izvozne cene za prodajo v EU prek družbe JSL Global Commodities Pte. Ltd. (v nadaljevanju: JGC) ne bi smela preseči PSA-stroškov, saj bi bilo v skladu s preteklo prakso institucije in kot je sankcioniralo Sodišče prve stopnje, razumno odšteti samo PSA-stroške (8). Če Komisija vztraja pri vključitvi dobička (kar ne bi smela), bi moral ta dobiček temeljiti na podatkih JGC. Po mnenju skupine Jindal bi bilo to v skladu z nedavno prakso Komisije in mnenjem Sodišča prve stopnje, da je uporaba „resničnih podatkov“„razumna“ (9). |
| --- | --- |

(54)

Skupina Jindal je po dokončnem razkritju trdila, da prilagoditev izvozne cene za prodajo v EU prek družbe JSL Global Commodities Pte. Ltd. (v nadaljevanju: JGC) ne bi smela preseči PSA-stroškov, saj bi bilo v skladu s preteklo prakso institucije in kot je sankcioniralo Sodišče prve stopnje, razumno odšteti samo PSA-stroške (8). Če Komisija vztraja pri vključitvi dobička (kar ne bi smela), bi moral ta dobiček temeljiti na podatkih JGC. Po mnenju skupine Jindal bi bilo to v skladu z nedavno prakso Komisije in mnenjem Sodišča prve stopnje, da je uporaba „resničnih podatkov“„razumna“ (9).

8

9

| (55) | Trditve je bilo treba zavrniti. Prvič, če bi se odšteli samo PSA-stroški, se ne bi upoštevala celotna vrednost pribitka, ki običajno sestoji iz PSA-stroškov in dobička. Kar zadeva oceno takega dobička, Komisija vztraja, da je treba tak dobiček doseči pod običajnimi tržnimi pogoji in se zato ne more zanašati na dobiček, ki izhaja iz nadomestila, dogovorjenega med povezanimi stranmi. V zvezi s sodbo Sodišča prve stopnje je bil z njo odobren odbitek PSA-stroškov, vendar vsekakor ni bil zavrnjen hkratni odbitek dobička, ki v navedeni zadevi ni bil sporen. Poleg tega so bili v skladu z navedeno zadevo v sedanji preiskavi PSA-stroški odšteti na podlagi dejanskih podatkov povezanega trgovca, saj razmerje med obema subjektoma ni vplivalo na sporočene PSA-stroške. Kar zadeva prakso Komisije v primerih, v katerih se zdi, da na stopnjo dobička vpliva razmerje med trgovcem in proizvajalcem izvoznikom, je praksa, da se na podlagi podatkov nepovezanih uvoznikov, ki sodelujejo v isti preiskavi, kot razumen približek odšteje nominalna stopnja dobička. Vendar se je v nedavnem primeru, na katerega se sklicuje skupina Jindal, dejanska stopnja dobička štela za razumno glede na dejstva v navedenem primeru in naloge povezanega trgovca. Zato je bila dejanska stopnja dobička odšteta. |
| --- | --- |

(55)

Trditve je bilo treba zavrniti. Prvič, če bi se odšteli samo PSA-stroški, se ne bi upoštevala celotna vrednost pribitka, ki običajno sestoji iz PSA-stroškov in dobička. Kar zadeva oceno takega dobička, Komisija vztraja, da je treba tak dobiček doseči pod običajnimi tržnimi pogoji in se zato ne more zanašati na dobiček, ki izhaja iz nadomestila, dogovorjenega med povezanimi stranmi. V zvezi s sodbo Sodišča prve stopnje je bil z njo odobren odbitek PSA-stroškov, vendar vsekakor ni bil zavrnjen hkratni odbitek dobička, ki v navedeni zadevi ni bil sporen. Poleg tega so bili v skladu z navedeno zadevo v sedanji preiskavi PSA-stroški odšteti na podlagi dejanskih podatkov povezanega trgovca, saj razmerje med obema subjektoma ni vplivalo na sporočene PSA-stroške. Kar zadeva prakso Komisije v primerih, v katerih se zdi, da na stopnjo dobička vpliva razmerje med trgovcem in proizvajalcem izvoznikom, je praksa, da se na podlagi podatkov nepovezanih uvoznikov, ki sodelujejo v isti preiskavi, kot razumen približek odšteje nominalna stopnja dobička. Vendar se je v nedavnem primeru, na katerega se sklicuje skupina Jindal, dejanska stopnja dobička štela za razumno glede na dejstva v navedenem primeru in naloge povezanega trgovca. Zato je bila dejanska stopnja dobička odšteta.

| (56) | Po začasnem razkritju je družba Jindal India ponovila svojo trditev, da bi bilo treba normalno vrednost prilagoditi za povračila dajatev. Zlasti je trdila, da člen 2(10), točka (k), osnovne uredbe določa, da je treba upoštevati vse razlike, ki vplivajo na primerljivost cen, in da je zato treba trditev sprejeti. |
| --- | --- |

(56)

Po začasnem razkritju je družba Jindal India ponovila svojo trditev, da bi bilo treba normalno vrednost prilagoditi za povračila dajatev. Zlasti je trdila, da člen 2(10), točka (k), osnovne uredbe določa, da je treba upoštevati vse razlike, ki vplivajo na primerljivost cen, in da je zato treba trditev sprejeti.

| (57) | Ta trditev je bila zavrnjena. Družba Jindal India ni dokazala, da je domnevno povračilo dajatev vplivalo na primerljivost cen. Zlasti ni mogla dokazati, da je povračilo dajatev povzročilo dosledno višje domače cene. |
| --- | --- |

(57)

Ta trditev je bila zavrnjena. Družba Jindal India ni dokazala, da je domnevno povračilo dajatev vplivalo na primerljivost cen. Zlasti ni mogla dokazati, da je povračilo dajatev povzročilo dosledno višje domače cene.

| (58) | Po dokončnem razkritju je družba Jindal India trdila, da bi morala Komisija zagotoviti, da se povračila dajatev ne štejejo dvakrat in da se z uvedbo sočasnih protidampinških in protisubvencijskih dajatev (zlasti v primeru izvoznih subvencij) dvakrat izravnava iste subvencije, s čimer se krši pravo Svetovne trgovinske organizacije (10). Ker se povračila dajatev nekaterim subjektom skupine Jindal preiskujejo v protisubvencijski preiskavi kot morebitne subvencije, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, bi morala Komisija zagotoviti, da se povračila dajatev v tem primeru prilagodijo ali da se v protisubvencijski zadevi ne uvedejo izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(58)

Po dokončnem razkritju je družba Jindal India trdila, da bi morala Komisija zagotoviti, da se povračila dajatev ne štejejo dvakrat in da se z uvedbo sočasnih protidampinških in protisubvencijskih dajatev (zlasti v primeru izvoznih subvencij) dvakrat izravnava iste subvencije, s čimer se krši pravo Svetovne trgovinske organizacije (10). Ker se povračila dajatev nekaterim subjektom skupine Jindal preiskujejo v protisubvencijski preiskavi kot morebitne subvencije, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, bi morala Komisija zagotoviti, da se povračila dajatev v tem primeru prilagodijo ali da se v protisubvencijski zadevi ne uvedejo izravnalni ukrepi.

10

| (59) | V zvezi s to trditvijo je Komisija pojasnila, da iz razlogov, navedenih v uvodni izjavi 53 začasne uredbe in uvodni izjavi 57 te uredbe, shema, ki jo je družba Jindal India uporabila v zvezi s svojim izvozom v Unijo, ne izpolnjuje pogojev za kakršno koli prilagoditev v skladu s členom 2(10)(b) ali (k) osnovne uredbe. Zlasti družba Jindal India ni dokazala, da so stranke na domačem trgu dosledno plačevale različne cene glede na osnovno shemo. Komisija je zato menila, da zahtevki za prilagoditev niso utemeljeni, in jih je zato zavrnila. |
| --- | --- |

(59)

V zvezi s to trditvijo je Komisija pojasnila, da iz razlogov, navedenih v uvodni izjavi 53 začasne uredbe in uvodni izjavi 57 te uredbe, shema, ki jo je družba Jindal India uporabila v zvezi s svojim izvozom v Unijo, ne izpolnjuje pogojev za kakršno koli prilagoditev v skladu s členom 2(10)(b) ali (k) osnovne uredbe. Zlasti družba Jindal India ni dokazala, da so stranke na domačem trgu dosledno plačevale različne cene glede na osnovno shemo. Komisija je zato menila, da zahtevki za prilagoditev niso utemeljeni, in jih je zato zavrnila.

| (60) | V zvezi s primerjavo med normalno vrednostjo in izvozno ceno niso bile prejete nadaljnje trditve. Zato se uvodne izjave 51 do 54 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(60)

V zvezi s primerjavo med normalno vrednostjo in izvozno ceno niso bile prejete nadaljnje trditve. Zato se uvodne izjave 51 do 54 začasne uredbe potrdijo.

3.1.5   Stopnje dampinga

Stopnje dampinga

| (61) | Skupina Jindal je po dokončnem razkritju trdila, da je Komisija pri izračunu dampinga uporabila nepravilne vrednosti CIF za nekatere njene prodaje v Uniji. Vendar je Komisija ugotovila, da je domnevno administrativno napako storila skupina Jindal sama v izpolnjenem vprašalniku in da Komisija o njej ni bila obveščena pred ali med navzkrižnim preverjanjem na daljavo. Prav tako v pripombah na predhodno razkritje in pripombah k začasnemu razkritju skupina Jindal ni izpostavila tega vprašanja. Komisija je zato menila, da v času vložitve trditve navzkrižno preverjanje na daljavo ni bilo več možno, zato je bila trditev o domnevni napaki zavrnjena. |
| --- | --- |

(61)

Skupina Jindal je po dokončnem razkritju trdila, da je Komisija pri izračunu dampinga uporabila nepravilne vrednosti CIF za nekatere njene prodaje v Uniji. Vendar je Komisija ugotovila, da je domnevno administrativno napako storila skupina Jindal sama v izpolnjenem vprašalniku in da Komisija o njej ni bila obveščena pred ali med navzkrižnim preverjanjem na daljavo. Prav tako v pripombah na predhodno razkritje in pripombah k začasnemu razkritju skupina Jindal ni izpostavila tega vprašanja. Komisija je zato menila, da v času vložitve trditve navzkrižno preverjanje na daljavo ni bilo več možno, zato je bila trditev o domnevni napaki zavrnjena.

| (62) | Kot je podrobno pojasnjeno v uvodnih izjavah 27 do 60 zgoraj, je Komisija upoštevala pripombe zainteresiranih strani, predložene po začasnem in dokončnem razkritju. Posodobljen je bil tudi izračun za družbo Jindal India, da se je popravila administrativna napaka v zvezi z izvozno ceno (glej uvodno izjavo 49). |
| --- | --- |

(62)

Kot je podrobno pojasnjeno v uvodnih izjavah 27 do 60 zgoraj, je Komisija upoštevala pripombe zainteresiranih strani, predložene po začasnem in dokončnem razkritju. Posodobljen je bil tudi izračun za družbo Jindal India, da se je popravila administrativna napaka v zvezi z izvozno ceno (glej uvodno izjavo 49).

| (63) | Dokončne stopnje dampinga, izražene kot delež cene stroški, zavarovanje in prevoznina (CIF) meja Unije brez plačane dajatve, so:






  Družba | Dokončna stopnja dampinga |
| --- | --- | --- |
| Jindal India | 13,9  % |
| Chromeni | 45,1  % |
| Vse druge družbe | 45,1  % |

(63)

Dokončne stopnje dampinga, izražene kot delež cene stroški, zavarovanje in prevoznina (CIF) meja Unije brez plačane dajatve, so:

Družba

Dokončna stopnja dampinga

Jindal India

13,9  %

Chromeni

45,1  %

Vse druge družbe

45,1  %

3.2   Indonezija

Indonezija

3.2.1   Uvodna opomba

Uvodna opomba

| (64) | V uvodnih izjavah 58 do 86 začasne uredbe se indonezijski subjekti Jindal, vključeni v proizvodnjo in prodajo izdelka v preiskavi, imenujejo „skupina Jindal Indonesia“ ali „skupina Jindal“. V tej uredbi se ti subjekti imenujejo „Jindal Indonesia“, medtem ko se „skupina Jindal“ nanaša na družbo Jindal India, družbo Jindal Indonesia in ustrezne subjekte Jindal v tretjih državah. |
| --- | --- |

(64)

V uvodnih izjavah 58 do 86 začasne uredbe se indonezijski subjekti Jindal, vključeni v proizvodnjo in prodajo izdelka v preiskavi, imenujejo „skupina Jindal Indonesia“ ali „skupina Jindal“. V tej uredbi se ti subjekti imenujejo „Jindal Indonesia“, medtem ko se „skupina Jindal“ nanaša na družbo Jindal India, družbo Jindal Indonesia in ustrezne subjekte Jindal v tretjih državah.

3.2.2   Normalna vrednost

Normalna vrednost

| (65) | Podrobnosti izračuna normalne vrednosti so navedene v uvodnih izjavah 65 do 76 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(65)

Podrobnosti izračuna normalne vrednosti so navedene v uvodnih izjavah 65 do 76 začasne uredbe.

| (66) | Indonezijska vlada je v dopisu z dne 11. junija 2021 opozorila, da so vzorčeni indonezijski proizvajalci izvozniki polno sodelovali in da mora Komisija pri izračunu normalne vrednosti uporabiti njihove dejanske podatke. |
| --- | --- |

(66)

Indonezijska vlada je v dopisu z dne 11. junija 2021 opozorila, da so vzorčeni indonezijski proizvajalci izvozniki polno sodelovali in da mora Komisija pri izračunu normalne vrednosti uporabiti njihove dejanske podatke.

| (67) | Po začasnem razkritju je družba Jindal Indonesia skupaj z družbo Jindal India ponovila svojo trditev, da bi morala Komisija prilagoditi normalno vrednost za stroške, povezane z omejitvijo gibanja zaradi COVID-19. Ta trditev je bila zavrnjena. Obravnavana je v uvodnih izjavah 32 do 36 zgoraj. |
| --- | --- |

(67)

Po začasnem razkritju je družba Jindal Indonesia skupaj z družbo Jindal India ponovila svojo trditev, da bi morala Komisija prilagoditi normalno vrednost za stroške, povezane z omejitvijo gibanja zaradi COVID-19. Ta trditev je bila zavrnjena. Obravnavana je v uvodnih izjavah 32 do 36 zgoraj.

| (68) | Po začasnem razkritju je družba IRNC nasprotovala pristopu Komisije, da nakupno ceno belih kolobarjev iz SSHR nadomesti s konstruirano tržno ceno, če je bil ta pomemben vmesni izdelek kupljen od povezanih dobaviteljev. Komisija je na podlagi izpolnjenega vprašalnika družbe in med navzkrižnim preverjanjem na daljavo ugotovila, da so bili ti izdelki pridobljeni od povezanih dobaviteljev po transferni ceni, ki je bila nižja od proizvodnih stroškov. Zato je Komisija v začasnem izračunu te cene nadomestila s konstruirano tržno ceno, sestavljeno iz proizvodnih stroškov izdelkov, prodajnih, splošnih in upravnih stroškov ter dobička. Družba je trdila, da so bile transferne cene primerljive tržne cene, in grajala neobstoj analize v zvezi s tem. |
| --- | --- |

(68)

Po začasnem razkritju je družba IRNC nasprotovala pristopu Komisije, da nakupno ceno belih kolobarjev iz SSHR nadomesti s konstruirano tržno ceno, če je bil ta pomemben vmesni izdelek kupljen od povezanih dobaviteljev. Komisija je na podlagi izpolnjenega vprašalnika družbe in med navzkrižnim preverjanjem na daljavo ugotovila, da so bili ti izdelki pridobljeni od povezanih dobaviteljev po transferni ceni, ki je bila nižja od proizvodnih stroškov. Zato je Komisija v začasnem izračunu te cene nadomestila s konstruirano tržno ceno, sestavljeno iz proizvodnih stroškov izdelkov, prodajnih, splošnih in upravnih stroškov ter dobička. Družba je trdila, da so bile transferne cene primerljive tržne cene, in grajala neobstoj analize v zvezi s tem.

| (69) | Komisija je analizirala predložena pojasnila in dokazila ter ugotovila, da je treba prilagoditi prvotni pristop v zvezi z nakupi belih kolobarjev iz SSHR pri povezanih dobaviteljih. Dejansko so bile prodajne cene povezanih dobaviteljev belih kolobarjev iz SSHR družbi IRNC primerljive z njihovimi prodajnimi cenami SSHR nepovezanim strankam. Zato se ji je zdelo primerno sprejeti nakupno ceno teh izdelkov družbe IRNC, če je bila ta cena enaka ali višja od stroškov proizvodnje teh dobaviteljev, in jo nadomestiti s stroški proizvodnje, če je bila ugotovljena nižja transferna nakupna cena. |
| --- | --- |

(69)

Komisija je analizirala predložena pojasnila in dokazila ter ugotovila, da je treba prilagoditi prvotni pristop v zvezi z nakupi belih kolobarjev iz SSHR pri povezanih dobaviteljih. Dejansko so bile prodajne cene povezanih dobaviteljev belih kolobarjev iz SSHR družbi IRNC primerljive z njihovimi prodajnimi cenami SSHR nepovezanim strankam. Zato se ji je zdelo primerno sprejeti nakupno ceno teh izdelkov družbe IRNC, če je bila ta cena enaka ali višja od stroškov proizvodnje teh dobaviteljev, in jo nadomestiti s stroški proizvodnje, če je bila ugotovljena nižja transferna nakupna cena.

| (70) | Združenje Eurofer je v svojih pripombah na dokončno razkritje izpodbijalo spremenjeni pristop Komisije v zvezi s stroški belih kolobarjev iz SSHR družbe IRNC, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 69. Prvič, združenje Eurofer je trdilo, da Komisija ne bi smela uporabiti nakupnih cen SSHR družbe IRNC od povezanih strani, saj te cene ne bi bile tržno naravnane cene. Drugič, združenje Eurofer je ugotovilo, da je bil pristop Komisije v nasprotju z ugotovitvami iz nedavno zaključene preiskave, ki je vključevala isto skupino družb (11). V navedeni preiskavi je Komisija zavrnila stroške proizvodnje ključne komponente za proizvodnjo zadevnega izdelka. Tretjič, trdilo je, da bi morala Komisija, če bi vztrajala pri svojem pristopu, nakupni ceni SSHR dodati razumen dobiček pri prilagoditvi vrednosti transakcije med povezanimi stranmi v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe ali povečati dobiček družbe IRNC iz SSHR, ki se uporablja za izračun normalne vrednosti, da bi izravnala transakcije po stroških ali neobičajno nizke dobičke v skladu s členom 2(6) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(70)

Združenje Eurofer je v svojih pripombah na dokončno razkritje izpodbijalo spremenjeni pristop Komisije v zvezi s stroški belih kolobarjev iz SSHR družbe IRNC, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 69. Prvič, združenje Eurofer je trdilo, da Komisija ne bi smela uporabiti nakupnih cen SSHR družbe IRNC od povezanih strani, saj te cene ne bi bile tržno naravnane cene. Drugič, združenje Eurofer je ugotovilo, da je bil pristop Komisije v nasprotju z ugotovitvami iz nedavno zaključene preiskave, ki je vključevala isto skupino družb (11). V navedeni preiskavi je Komisija zavrnila stroške proizvodnje ključne komponente za proizvodnjo zadevnega izdelka. Tretjič, trdilo je, da bi morala Komisija, če bi vztrajala pri svojem pristopu, nakupni ceni SSHR dodati razumen dobiček pri prilagoditvi vrednosti transakcije med povezanimi stranmi v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe ali povečati dobiček družbe IRNC iz SSHR, ki se uporablja za izračun normalne vrednosti, da bi izravnala transakcije po stroških ali neobičajno nizke dobičke v skladu s členom 2(6) osnovne uredbe.

11

| (71) | Komisija je trditve proučila. V zvezi s prvo trditvijo je Komisija ugotovila, da so bile informacije, ki so jih predložili povezani dobavitelji SSHR družbe IRNC, popolne in zadostne za oceno, ali je razmerje med družbo IRNC in temi dobavitelji vplivalo na nakupne cene SSHR. Komisija je ugotovila, da povezani dobavitelji SSHR v obdobju preiskave niso prodajali le svoji povezani stranki družbi IRNC, ampak tudi številnim nepovezanim domačim strankam, ter da so bile prodajne cene za družbo IRNC in cene za nepovezane stranke pod običajnimi tržnimi pogoji. Zato se je štelo, da na te cene ne vpliva razmerje med družbo IRNC in njenim povezanim dobaviteljem v skladu s členom 2(1) osnovne uredbe in da ni podlage, da bi jih na splošno prezrli. Drugič, Komisija je, ne da bi zavzela stališče o dejstvih in sklepih iz preiskave v zvezi s SSHR, na katere se sklicuje združenje Eurofer, opozorila, da je vsak primer ocenjen in analiziran ločeno ter, če se dejstva, ugotovljena v eni preiskavi, razlikujejo od dejstev, ugotovljenih v prejšnji preiskavi, tudi če gre za nedavno preiskavo, ki zadeva isto skupino družb, da lahko pride do drugačnega zaključka. |
| --- | --- |

(71)

Komisija je trditve proučila. V zvezi s prvo trditvijo je Komisija ugotovila, da so bile informacije, ki so jih predložili povezani dobavitelji SSHR družbe IRNC, popolne in zadostne za oceno, ali je razmerje med družbo IRNC in temi dobavitelji vplivalo na nakupne cene SSHR. Komisija je ugotovila, da povezani dobavitelji SSHR v obdobju preiskave niso prodajali le svoji povezani stranki družbi IRNC, ampak tudi številnim nepovezanim domačim strankam, ter da so bile prodajne cene za družbo IRNC in cene za nepovezane stranke pod običajnimi tržnimi pogoji. Zato se je štelo, da na te cene ne vpliva razmerje med družbo IRNC in njenim povezanim dobaviteljem v skladu s členom 2(1) osnovne uredbe in da ni podlage, da bi jih na splošno prezrli. Drugič, Komisija je, ne da bi zavzela stališče o dejstvih in sklepih iz preiskave v zvezi s SSHR, na katere se sklicuje združenje Eurofer, opozorila, da je vsak primer ocenjen in analiziran ločeno ter, če se dejstva, ugotovljena v eni preiskavi, razlikujejo od dejstev, ugotovljenih v prejšnji preiskavi, tudi če gre za nedavno preiskavo, ki zadeva isto skupino družb, da lahko pride do drugačnega zaključka.

| (72) | Trditev, da se kupni ceni SSHR doda razumen dobiček, je bila zavrnjena, saj člen 2(5) dejansko dovoljuje takšno prilagoditev, če stroški, povezani s proizvodnjo izdelka v preiskavi, niso ustrezno prikazani v evidencah zadevne strani. Vendar Komisija v sedanji preiskavi ni ugotovila, da je tako. V zvezi z drugim delom tretje trditve je Komisija opozorila, da se izdelek v preiskavi proizvaja samo z uporabo SSHR, ki izvira od povezanih dobaviteljev v istem industrijskem območju, zaključno fazo proizvodnje pa opravi družba IRNC. Člen 2(6) osnovne uredbe jasno določa, da dobički „temeljijo na dejanskih podatkih, ki se nanašajo na proizvodnjo in prodajo pri običajnem poteku trgovanja podobnega izdelka s strani obravnavanega izvoznika ali proizvajalca“. Zato ta določba zajema le določitev stopnje dobička za prodajo podobnega izdelka in se ne uporablja za določitev tržne cene pri prodaji surovin. |
| --- | --- |

(72)

Trditev, da se kupni ceni SSHR doda razumen dobiček, je bila zavrnjena, saj člen 2(5) dejansko dovoljuje takšno prilagoditev, če stroški, povezani s proizvodnjo izdelka v preiskavi, niso ustrezno prikazani v evidencah zadevne strani. Vendar Komisija v sedanji preiskavi ni ugotovila, da je tako. V zvezi z drugim delom tretje trditve je Komisija opozorila, da se izdelek v preiskavi proizvaja samo z uporabo SSHR, ki izvira od povezanih dobaviteljev v istem industrijskem območju, zaključno fazo proizvodnje pa opravi družba IRNC. Člen 2(6) osnovne uredbe jasno določa, da dobički „temeljijo na dejanskih podatkih, ki se nanašajo na proizvodnjo in prodajo pri običajnem poteku trgovanja podobnega izdelka s strani obravnavanega izvoznika ali proizvajalca“. Zato ta določba zajema le določitev stopnje dobička za prodajo podobnega izdelka in se ne uporablja za določitev tržne cene pri prodaji surovin.

| (73) | Glede na navedeno so bile trditve združenja Eurofer zavrnjene. |
| --- | --- |

(73)

Glede na navedeno so bile trditve združenja Eurofer zavrnjene.

| (74) | Po začasnem razkritju je združenje Eurofer trdilo, da bi bilo treba normalno vrednost prilagoditi v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe zaradi izkrivljanj na trgu surovin, ugotovljenih v Indoneziji. To vprašanje je obravnavano v uvodnih izjavah 45 in 46 zgoraj. |
| --- | --- |

(74)

Po začasnem razkritju je združenje Eurofer trdilo, da bi bilo treba normalno vrednost prilagoditi v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe zaradi izkrivljanj na trgu surovin, ugotovljenih v Indoneziji. To vprašanje je obravnavano v uvodnih izjavah 45 in 46 zgoraj.

3.2.3   Izvozna cena

Izvozna cena

| (75) | Podrobni podatki za izračun izvozne cene so navedeni v uvodnih izjavah 77 do 79 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(75)

Podrobni podatki za izračun izvozne cene so navedeni v uvodnih izjavah 77 do 79 začasne uredbe.

| (76) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 79 začasne uredbe, je bila za proizvajalce izvoznike, ki so zadevni izdelek izvažali v Unijo prek povezanih družb, ki so delovale kot uvoznice, izvozna cena v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe določena na podlagi cene, po kateri je bil uvoženi izdelek prvič preprodan neodvisnim strankam v Uniji. Kot je navedeno v uvodni izjavi 64 začasne uredbe, je družba Jindal Indonesia določeno prodajo izvedla prek družbe IBJ v Španiji. |
| --- | --- |

(76)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 79 začasne uredbe, je bila za proizvajalce izvoznike, ki so zadevni izdelek izvažali v Unijo prek povezanih družb, ki so delovale kot uvoznice, izvozna cena v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe določena na podlagi cene, po kateri je bil uvoženi izdelek prvič preprodan neodvisnim strankam v Uniji. Kot je navedeno v uvodni izjavi 64 začasne uredbe, je družba Jindal Indonesia določeno prodajo izvedla prek družbe IBJ v Španiji.

| (77) | Po začasnem razkritju je družba Jindal Indonesia v zvezi z navedeno prodajo predložila enake pripombe, kot jih je predložila družba Jindal India in ki so navedene v uvodni izjavi 48 zgoraj. Trditev je bila zavrnjena. Razlogi za zavrnitev trditve so bili iz razlogov, navedenih v uvodni izjavi 48, razkriti le zadevni strani. |
| --- | --- |

(77)

Po začasnem razkritju je družba Jindal Indonesia v zvezi z navedeno prodajo predložila enake pripombe, kot jih je predložila družba Jindal India in ki so navedene v uvodni izjavi 48 zgoraj. Trditev je bila zavrnjena. Razlogi za zavrnitev trditve so bili iz razlogov, navedenih v uvodni izjavi 48, razkriti le zadevni strani.

3.2.4   Primerjava

Primerjava

| (78) | Podrobnosti o primerjavi normalne vrednosti z izvozno ceno so navedene v uvodnih izjavah 80 do 83 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(78)

Podrobnosti o primerjavi normalne vrednosti z izvozno ceno so navedene v uvodnih izjavah 80 do 83 začasne uredbe.

| (79) | Po začasnem razkritju je družba Jindal Indonesia v zvezi s prilagoditvijo za fiktivno provizijo predložila enake pripombe, kot jih je predložila družba Jindal India in ki so navedene v uvodni izjavi 52 zgoraj. Trditev je bila zavrnjena. Razlogi za zavrnitev trditve so bili iz razlogov, navedenih v uvodni izjavi 52, razkriti le zadevni strani. |
| --- | --- |

(79)

Po začasnem razkritju je družba Jindal Indonesia v zvezi s prilagoditvijo za fiktivno provizijo predložila enake pripombe, kot jih je predložila družba Jindal India in ki so navedene v uvodni izjavi 52 zgoraj. Trditev je bila zavrnjena. Razlogi za zavrnitev trditve so bili iz razlogov, navedenih v uvodni izjavi 52, razkriti le zadevni strani.

| (80) | Družba Jindal Indonesia je trdila, da bi morala Komisija za izračun stroškov kredita namesto medbančnih kratkoročnih obrestnih mer, ki jih je objavil CEIC, uporabiti objavljene kratkoročne obrestne mere centralne banke Indonezije za posojila v ameriških dolarjih in indonezijskih rupijah. |
| --- | --- |

(80)

Družba Jindal Indonesia je trdila, da bi morala Komisija za izračun stroškov kredita namesto medbančnih kratkoročnih obrestnih mer, ki jih je objavil CEIC, uporabiti objavljene kratkoročne obrestne mere centralne banke Indonezije za posojila v ameriških dolarjih in indonezijskih rupijah.

| (81) | Komisija je analizirala predložena pojasnila in dokazila ter menila, da je upravičeno spremeniti vir podatkov, kot je trdila družba Jindal Indonesia. Vendar v zvezi z uporabo različnih obrestnih mer za domačo in izvozno prodajo člen 2(10), točka (g), osnovne uredbe predvideva možnost prilagoditve zaradi razlik v stroških katerega koli kredita, ki se daje za obravnavano prodajo, pod pogojem, da je ta dejavnik upoštevan pri določanju zaračunanih cen. Komisija je med navzkrižnim preverjanjem na daljavo ugotovila, da družba financira svoje domače in tudi izvozne dejavnosti s kratkoročnimi posojili in omnibus sistemi trgovanja predvsem v ameriških dolarjih. Komisija v evidencah družbe ni našla dokazov, ki bi upravičevali uporabo drugačne obrestne mere za zadolževanje v indonezijskih rupijah za domačo prodajo. Zato je zavrnila trditev, naj se za financiranje domače prodaje uporabi obrestna mera za posojila v indonezijskih rupijah. |
| --- | --- |

(81)

Komisija je analizirala predložena pojasnila in dokazila ter menila, da je upravičeno spremeniti vir podatkov, kot je trdila družba Jindal Indonesia. Vendar v zvezi z uporabo različnih obrestnih mer za domačo in izvozno prodajo člen 2(10), točka (g), osnovne uredbe predvideva možnost prilagoditve zaradi razlik v stroških katerega koli kredita, ki se daje za obravnavano prodajo, pod pogojem, da je ta dejavnik upoštevan pri določanju zaračunanih cen. Komisija je med navzkrižnim preverjanjem na daljavo ugotovila, da družba financira svoje domače in tudi izvozne dejavnosti s kratkoročnimi posojili in omnibus sistemi trgovanja predvsem v ameriških dolarjih. Komisija v evidencah družbe ni našla dokazov, ki bi upravičevali uporabo drugačne obrestne mere za zadolževanje v indonezijskih rupijah za domačo prodajo. Zato je zavrnila trditev, naj se za financiranje domače prodaje uporabi obrestna mera za posojila v indonezijskih rupijah.

| (82) | Skupina IRNC je ponovno trdila, da Komisija ni bila dosledna, ko je prilagodila izvozno ceno v skladu s členom 2(10)(e) osnovne uredbe za nekatere stroške prevoza, medtem ko so bile trditve, naj se prilagodijo domače prodajne cene za nekatere stroške prevoza in druge povezane stroške, zlasti stroške prevoza zadevnega izdelka iz tovarne v domače skladišče, zavrnjene. |
| --- | --- |

(82)

Skupina IRNC je ponovno trdila, da Komisija ni bila dosledna, ko je prilagodila izvozno ceno v skladu s členom 2(10)(e) osnovne uredbe za nekatere stroške prevoza, medtem ko so bile trditve, naj se prilagodijo domače prodajne cene za nekatere stroške prevoza in druge povezane stroške, zlasti stroške prevoza zadevnega izdelka iz tovarne v domače skladišče, zavrnjene.

| (83) | Komisija je opozorila, da se člen 2(10)(e) osnovne uredbe uporablja za stroške prevoza, nastale po opravljeni prodaji, za prevoz blaga iz prostorov izvoznika do prvega neodvisnega kupca. Domače skladišče družbe IRNC je del njenih prostorov, stroški, nastali zaradi premika blaga iz tovarne v domače skladišče, pa so nastali pred prodajo. |
| --- | --- |

(83)

Komisija je opozorila, da se člen 2(10)(e) osnovne uredbe uporablja za stroške prevoza, nastale po opravljeni prodaji, za prevoz blaga iz prostorov izvoznika do prvega neodvisnega kupca. Domače skladišče družbe IRNC je del njenih prostorov, stroški, nastali zaradi premika blaga iz tovarne v domače skladišče, pa so nastali pred prodajo.

| (84) | Skupina IRNC je trdila tudi, da Komisija ni pojasnila, zakaj se podobni povezani stroški za prevoz in pristaniške pristojbine, ki so nastali za blago, pretovorjeno prek kitajskega območja pod carinskim nadzorom, prav tako ne bi smeli zavrniti. Komisija je preučila pripombe in dokaze v dokumentaciji, zlasti prodajno pogodbo med proizvajalcem in njegovimi povezanimi trgovci, vključenimi v izvoz. Komisija je ugotovila, da je v prodajni pogodbi pristanišče raztovarjanja jasno opredeljeno kot pristanišče v Uniji in da je pretovarjanje blaga dovoljeno. Poleg tega pri izvozu stroški prevoza nastanejo neposredno pri trgovcu in zato vplivajo na primerljivost cen, medtem ko pri stroških skladiščenja na domačem trgu stroške prenosa blaga v skladišče plača proizvajalec in nastanejo pred prodajo. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(84)

Skupina IRNC je trdila tudi, da Komisija ni pojasnila, zakaj se podobni povezani stroški za prevoz in pristaniške pristojbine, ki so nastali za blago, pretovorjeno prek kitajskega območja pod carinskim nadzorom, prav tako ne bi smeli zavrniti. Komisija je preučila pripombe in dokaze v dokumentaciji, zlasti prodajno pogodbo med proizvajalcem in njegovimi povezanimi trgovci, vključenimi v izvoz. Komisija je ugotovila, da je v prodajni pogodbi pristanišče raztovarjanja jasno opredeljeno kot pristanišče v Uniji in da je pretovarjanje blaga dovoljeno. Poleg tega pri izvozu stroški prevoza nastanejo neposredno pri trgovcu in zato vplivajo na primerljivost cen, medtem ko pri stroških skladiščenja na domačem trgu stroške prenosa blaga v skladišče plača proizvajalec in nastanejo pred prodajo. Trditev je bila zato zavrnjena.

| (85) | Po dokončnem razkritju je družba IRNC tudi trdila, da je Komisija uporabila neskladen pristop, saj v skladu s členom 2(10)(i) normalne vrednosti ni prilagodila, kar odraža prilagoditve, ki jih je izvedla v skladu s členom 2(10)(i) za izvoz prek povezanih trgovcev. |
| --- | --- |

(85)

Po dokončnem razkritju je družba IRNC tudi trdila, da je Komisija uporabila neskladen pristop, saj v skladu s členom 2(10)(i) normalne vrednosti ni prilagodila, kar odraža prilagoditve, ki jih je izvedla v skladu s členom 2(10)(i) za izvoz prek povezanih trgovcev.

| (86) | Komisija je opozorila, da sodna praksa Sodišča (12) jasno določa, da mora „(...) stranka, ki na podlagi člena 2(10) osnovne uredbe predlaga prilagoditve, da bi bili normalna vrednost in izvozna cena primerljivi zaradi določanja stopnje dampinga, predložiti dokaz, da je njen predlog upravičen (...)“. Predložitev, ki jo je v zvezi s tem opravila družba IRNC, je zgolj izjava, ki zahteva prilagoditev normalne vrednosti, vendar ne vsebuje nobene vsebinske utemeljitve ali podrobne razlage. Komisija je nadalje opozorila, da prilagoditev izvozne cene ne pomeni samodejno prilagoditve normalne vrednosti in da mora stranka, ki je zahtevala prilagoditev normalne vrednosti, to prilagoditev ustrezno utemeljiti na podlagi dejstev in dokazov. |
| --- | --- |

(86)

Komisija je opozorila, da sodna praksa Sodišča (12) jasno določa, da mora „(...) stranka, ki na podlagi člena 2(10) osnovne uredbe predlaga prilagoditve, da bi bili normalna vrednost in izvozna cena primerljivi zaradi določanja stopnje dampinga, predložiti dokaz, da je njen predlog upravičen (...)“. Predložitev, ki jo je v zvezi s tem opravila družba IRNC, je zgolj izjava, ki zahteva prilagoditev normalne vrednosti, vendar ne vsebuje nobene vsebinske utemeljitve ali podrobne razlage. Komisija je nadalje opozorila, da prilagoditev izvozne cene ne pomeni samodejno prilagoditve normalne vrednosti in da mora stranka, ki je zahtevala prilagoditev normalne vrednosti, to prilagoditev ustrezno utemeljiti na podlagi dejstev in dokazov.

12

| (87) | Zato je Komisija ugotovila, da zgolj izjava, s katero se zahteva prilagoditev, ne da bi bila podana kakršna koli utemeljena zahteva v podporo, očitno ne ustreza pravnemu standardu, ki ga je določilo Sodišče. Ta trditev je bila zato zavrnjena kot neutemeljena. |
| --- | --- |

(87)

Zato je Komisija ugotovila, da zgolj izjava, s katero se zahteva prilagoditev, ne da bi bila podana kakršna koli utemeljena zahteva v podporo, očitno ne ustreza pravnemu standardu, ki ga je določilo Sodišče. Ta trditev je bila zato zavrnjena kot neutemeljena.

| (88) | Družba IRNC je tudi trdila, da mora Komisija svojo odločitev o prilagoditvi izvozne cene v skladu s členom 2(10)(i) utemeljiti z dokazi in da v svojih dokumentih o začasnem in dokončnem razkritju ni navedla zadostnih razlogov. |
| --- | --- |

(88)

Družba IRNC je tudi trdila, da mora Komisija svojo odločitev o prilagoditvi izvozne cene v skladu s členom 2(10)(i) utemeljiti z dokazi in da v svojih dokumentih o začasnem in dokončnem razkritju ni navedla zadostnih razlogov.

| (89) | Po pripombah, ki jih je družba predložila po dokončnem razkritju, je Komisija 16. septembra 2021 predložila dodatno razkritje za posamezno družbo, v katerem je podrobneje pojasnila razloge in dokaze, na katerih temelji taka prilagoditev izvozne cene. Družba v odgovor na to posebno razkritje ni predložila nobenih pripomb. |
| --- | --- |

(89)

Po pripombah, ki jih je družba predložila po dokončnem razkritju, je Komisija 16. septembra 2021 predložila dodatno razkritje za posamezno družbo, v katerem je podrobneje pojasnila razloge in dokaze, na katerih temelji taka prilagoditev izvozne cene. Družba v odgovor na to posebno razkritje ni predložila nobenih pripomb.

3.2.5   Stopnje dampinga

Stopnje dampinga

| (90) | Kot je podrobno pojasnjeno v uvodnih izjavah 65 do 89 zgoraj, je Komisija upoštevala pripombe zainteresiranih strani, predložene po začasnem razkritju, in tako ponovno izračunala stopnje dampinga. |
| --- | --- |

(90)

Kot je podrobno pojasnjeno v uvodnih izjavah 65 do 89 zgoraj, je Komisija upoštevala pripombe zainteresiranih strani, predložene po začasnem razkritju, in tako ponovno izračunala stopnje dampinga.

| (91) | Dokončne stopnje dampinga, izražene kot delež cene stroški, zavarovanje in prevoznina (CIF) meja Unije brez plačane dajatve, so:






  Družba | Dokončna stopnja dampinga |
| --- | --- | --- |
| Jindal Indonesia | 20,2  % |
| Skupina IRNC | 10,2  % |
| Vse druge družbe | 20,2  % |

(91)

Dokončne stopnje dampinga, izražene kot delež cene stroški, zavarovanje in prevoznina (CIF) meja Unije brez plačane dajatve, so:

Družba

Dokončna stopnja dampinga

Jindal Indonesia

20,2  %

Skupina IRNC

10,2  %

Vse druge družbe

20,2  %

4.   ŠKODA

ŠKODA

4.1   Opredelitev industrije Unije in proizvodnje Unije

Opredelitev industrije Unije in proizvodnje Unije

| (92) | Po dokončnem razkritju je družba Arinox, zainteresirana stran, ki je bila začasno opredeljena kot uporabnik, trdila, da bi jo bilo treba šteti za proizvajalca Unije. Opozoriti je treba, da so bili podatki družbe vključeni v makroekonomske kazalnike, kot jih je predložilo združenje Eurofer in navzkrižno preverila Komisija, zato je Komisija to družbo štela za del industrije Unije, kot je opisano v uvodni izjavi 87 začasne uredbe. Vendar je Komisija ugotovila, da se je družba Arinox v svojem prvotnem zahtevku za izključitev izdelka opredelila kot končni uporabnik in uvoznik, trditve družbe v začasni fazi pa so bile povezane z dejavnostmi, ki jih je družba izvajala kot uporabnik na trgu Unije. |
| --- | --- |

(92)

Po dokončnem razkritju je družba Arinox, zainteresirana stran, ki je bila začasno opredeljena kot uporabnik, trdila, da bi jo bilo treba šteti za proizvajalca Unije. Opozoriti je treba, da so bili podatki družbe vključeni v makroekonomske kazalnike, kot jih je predložilo združenje Eurofer in navzkrižno preverila Komisija, zato je Komisija to družbo štela za del industrije Unije, kot je opisano v uvodni izjavi 87 začasne uredbe. Vendar je Komisija ugotovila, da se je družba Arinox v svojem prvotnem zahtevku za izključitev izdelka opredelila kot končni uporabnik in uvoznik, trditve družbe v začasni fazi pa so bile povezane z dejavnostmi, ki jih je družba izvajala kot uporabnik na trgu Unije.

| (93) | Družbi Arinox in Euranimi ter en nepovezan uvoznik so zahtevali razkritje identitete 13 proizvajalcev Unije, ki so sestavljali industrijo Unije v OP. Poleg treh vzorčenih proizvajalcev in družb, ki podpirajo pritožbo (tj. Acerinox, Outokumpu Nirosta GmbH in Outokumpu Stainless AB), so to družbe Marcegaglia, Acroni, Arinox, Otelinox in tri družbe, ki se ukvarjajo s ponovnim valjanjem, s sedežem v Nemčiji (tj. SAP Precision Metal, BWS in Waelzholz). |
| --- | --- |

(93)

Družbi Arinox in Euranimi ter en nepovezan uvoznik so zahtevali razkritje identitete 13 proizvajalcev Unije, ki so sestavljali industrijo Unije v OP. Poleg treh vzorčenih proizvajalcev in družb, ki podpirajo pritožbo (tj. Acerinox, Outokumpu Nirosta GmbH in Outokumpu Stainless AB), so to družbe Marcegaglia, Acroni, Arinox, Otelinox in tri družbe, ki se ukvarjajo s ponovnim valjanjem, s sedežem v Nemčiji (tj. SAP Precision Metal, BWS in Waelzholz).

| (94) | Ker drugih pripomb glede opredelitve industrije Unije in proizvodnje v Uniji ni bilo, je Komisija sklepe iz uvodnih izjav 87 do 89 začasne uredbe potrdila. |
| --- | --- |

(94)

Ker drugih pripomb glede opredelitve industrije Unije in proizvodnje v Uniji ni bilo, je Komisija sklepe iz uvodnih izjav 87 do 89 začasne uredbe potrdila.

4.2   Potrošnja Unije

Potrošnja Unije

| (95) | Ker glede potrošnje Unije ni bilo pripomb, je Komisija potrdila svoje sklepe iz uvodnih izjav 90 do 92 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(95)

Ker glede potrošnje Unije ni bilo pripomb, je Komisija potrdila svoje sklepe iz uvodnih izjav 90 do 92 začasne uredbe.

4.2.1   Kumulativna ocena učinkov uvoza iz zadevnih držav

Kumulativna ocena učinkov uvoza iz zadevnih držav

| (96) | Konzorcij uvoznikov in distributerjev ter en nepovezani uvoznik so izpodbijali kumulativno oceno učinkov uvoza iz Indije in Indonezije na položaj industrije Unije. Zainteresirane strani so trdile, da je obseg uvoza iz obeh držav majhen, da je trend uvoza iz Indije (nekoliko upada) in Indonezije (hitro narašča) v zadevnem obdobju različen ter da ni bila opravljena ustrezna ocena konkurenčnih pogojev med uvoženimi izdelki in med uvoženimi izdelki na eni strani in podobnimi izdelki Unije na drugi strani, kot se zahteva v členu 3(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(96)

Konzorcij uvoznikov in distributerjev ter en nepovezani uvoznik so izpodbijali kumulativno oceno učinkov uvoza iz Indije in Indonezije na položaj industrije Unije. Zainteresirane strani so trdile, da je obseg uvoza iz obeh držav majhen, da je trend uvoza iz Indije (nekoliko upada) in Indonezije (hitro narašča) v zadevnem obdobju različen ter da ni bila opravljena ustrezna ocena konkurenčnih pogojev med uvoženimi izdelki in med uvoženimi izdelki na eni strani in podobnimi izdelki Unije na drugi strani, kot se zahteva v členu 3(4) osnovne uredbe.

| (97) | Pritožnik je v svojih pripombah, predloženih po začasnem razkritju, nasprotoval trditvi konzorcija in nepovezanega uvoznika, ki navajata, da uvozni trendi niso pomembni za uporabo člena 3(4) osnovne uredbe, da so bili pogoji konkurence ustrezno ocenjeni in da kumulativna ocena zagotavlja nediskriminatorno uporabo dajatev. |
| --- | --- |

(97)

Pritožnik je v svojih pripombah, predloženih po začasnem razkritju, nasprotoval trditvi konzorcija in nepovezanega uvoznika, ki navajata, da uvozni trendi niso pomembni za uporabo člena 3(4) osnovne uredbe, da so bili pogoji konkurence ustrezno ocenjeni in da kumulativna ocena zagotavlja nediskriminatorno uporabo dajatev.

| (98) | Komisija je ugotovila, da so bile zahteve za kumulativno oceno uvoza izpolnjene. Obseg uvoza iz vsake od obeh zadevnih držav ni bil zanemarljiv, tj. vsak več kot 1 % tržnega deleža, pogoji konkurence pa so upravičevali kumulativno oceno, saj imajo uvoženi izdelki enake osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti kot izdelki, ki jih prodajajo proizvajalci Unije, ter imajo enako osnovno uporabo. To se kaže v visoki stopnji ujemanja med vrstami izdelka, uvoženimi iz Indije in Indonezije, ter vrstami izdelka, ki jih prodajajo proizvajalci Unije. |
| --- | --- |

(98)

Komisija je ugotovila, da so bile zahteve za kumulativno oceno uvoza izpolnjene. Obseg uvoza iz vsake od obeh zadevnih držav ni bil zanemarljiv, tj. vsak več kot 1 % tržnega deleža, pogoji konkurence pa so upravičevali kumulativno oceno, saj imajo uvoženi izdelki enake osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti kot izdelki, ki jih prodajajo proizvajalci Unije, ter imajo enako osnovno uporabo. To se kaže v visoki stopnji ujemanja med vrstami izdelka, uvoženimi iz Indije in Indonezije, ter vrstami izdelka, ki jih prodajajo proizvajalci Unije.

| (99) | Poleg tega je bilo ugotovljeno, da so si vrste izdelka, uvožene iz Indije in Indonezije, med seboj v veliki meri podobne in da je raven njunih zadevnih cen primerljiva. |
| --- | --- |

(99)

Poleg tega je bilo ugotovljeno, da so si vrste izdelka, uvožene iz Indije in Indonezije, med seboj v veliki meri podobne in da je raven njunih zadevnih cen primerljiva.

| (100) | Poleg tega, kot je navedel pritožnik, se s členom 3(4) osnovne uredbe ne zahteva primerjava uvoznih trendov med zadevnimi državami. |
| --- | --- |

(100)

Poleg tega, kot je navedel pritožnik, se s členom 3(4) osnovne uredbe ne zahteva primerjava uvoznih trendov med zadevnimi državami.

| (101) | Po dokončnem razkritju sta konzorcij in en nepovezan uvoznik zahtevala razkritje teoretičnih modelov, uporabljenih za oceno pogojev konkurence na trgu Unije za izdelek v preiskavi in zadevne države, ter potrditev, da so bila o teh pogojih konkurence opravljena posvetovanja s službami Komisije za konkurenco in ekonomsko analizo. |
| --- | --- |

(101)

Po dokončnem razkritju sta konzorcij in en nepovezan uvoznik zahtevala razkritje teoretičnih modelov, uporabljenih za oceno pogojev konkurence na trgu Unije za izdelek v preiskavi in zadevne države, ter potrditev, da so bila o teh pogojih konkurence opravljena posvetovanja s službami Komisije za konkurenco in ekonomsko analizo.

| (102) | Trdila sta tudi, da ni bila predložena nobena statistična analiza v podporo ugotovitvam iz uvodnih izjav 99 in 100 ter da je bil obseg tržnega deleža uvoza iz Indije in Indonezije majhen v primerjavi s tržnim deležem industrije Unije. Kar zadeva Indijo, je bil obseg uvoza v OP manjši kot v letih 2017 in 2018 ter podoben uvozu v letu 2019. Poleg tega je obseg uvoza zadevnega izdelka iz Indije omejen s kvoto države, določeno z zaščitnimi ukrepi za jeklo. Zato sta konzorcij in nepovezani uvoznik menila, da uporaba člena 3(4) osnovne uredbe ni primerna. |
| --- | --- |

(102)

Trdila sta tudi, da ni bila predložena nobena statistična analiza v podporo ugotovitvam iz uvodnih izjav 99 in 100 ter da je bil obseg tržnega deleža uvoza iz Indije in Indonezije majhen v primerjavi s tržnim deležem industrije Unije. Kar zadeva Indijo, je bil obseg uvoza v OP manjši kot v letih 2017 in 2018 ter podoben uvozu v letu 2019. Poleg tega je obseg uvoza zadevnega izdelka iz Indije omejen s kvoto države, določeno z zaščitnimi ukrepi za jeklo. Zato sta konzorcij in nepovezani uvoznik menila, da uporaba člena 3(4) osnovne uredbe ni primerna.

| (103) | Komisija je opravila teoretično analizo, v kateri je primerjala vrste izdelka, ki jih proizvajalci izvozniki prodajajo na trgu Unije, z izdelkom, ki ga prodajajo proizvajalci Unije, in sicer na podlagi kontrolnih številk izdelka, ki so jih navedle vzorčene družbe. Ta analiza je pokazala visoko stopnjo ujemanja. Raven ujemanja med vsakim proizvajalcem izvoznikom in prodajo industrije Unije se vzorčenim proizvajalcem izvoznikom zagotovi v njihovem posebnem razkritju. Poleg tega je Komisija ugotovila tudi znatno podobnost vrst izdelka, ki jih prodajajo proizvajalci izvozniki iz Indonezije, v primerjavi z vrstami izdelka, ki jih prodajajo proizvajalci izvozniki iz Indije. Zato je Komisija sklenila, da so bili uvoženi izdelki iz zadevnih držav in izdelki Unije v jasni konkurenci in da je bila kumulativna ocena učinkov uvoza ustrezno ocenjena. Konzorcij in nepovezani uvoznik nista predložila nobenih utemeljenih dokazov, zakaj bi bila analiza, ki jo je opravila Komisija, napačna ali nezadostna. Dejstvo, da za Indijo v okviru zaščitnih ukrepov velja posebna kvota za posamezno državo, ne vpliva na to analizo glede na pogoje iz člena 3(4). Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(103)

Komisija je opravila teoretično analizo, v kateri je primerjala vrste izdelka, ki jih proizvajalci izvozniki prodajajo na trgu Unije, z izdelkom, ki ga prodajajo proizvajalci Unije, in sicer na podlagi kontrolnih številk izdelka, ki so jih navedle vzorčene družbe. Ta analiza je pokazala visoko stopnjo ujemanja. Raven ujemanja med vsakim proizvajalcem izvoznikom in prodajo industrije Unije se vzorčenim proizvajalcem izvoznikom zagotovi v njihovem posebnem razkritju. Poleg tega je Komisija ugotovila tudi znatno podobnost vrst izdelka, ki jih prodajajo proizvajalci izvozniki iz Indonezije, v primerjavi z vrstami izdelka, ki jih prodajajo proizvajalci izvozniki iz Indije. Zato je Komisija sklenila, da so bili uvoženi izdelki iz zadevnih držav in izdelki Unije v jasni konkurenci in da je bila kumulativna ocena učinkov uvoza ustrezno ocenjena. Konzorcij in nepovezani uvoznik nista predložila nobenih utemeljenih dokazov, zakaj bi bila analiza, ki jo je opravila Komisija, napačna ali nezadostna. Dejstvo, da za Indijo v okviru zaščitnih ukrepov velja posebna kvota za posamezno državo, ne vpliva na to analizo glede na pogoje iz člena 3(4). Trditev je bila zato zavrnjena.

| (104) | Ker glede kumulativne ocene učinkov uvoza iz zadevnih držav ni bilo drugih pripomb, je Komisija potrdila vse druge sklepe iz uvodnih izjav 93 do 98 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(104)

Ker glede kumulativne ocene učinkov uvoza iz zadevnih držav ni bilo drugih pripomb, je Komisija potrdila vse druge sklepe iz uvodnih izjav 93 do 98 začasne uredbe.

4.2.2   Obseg in tržni delež uvoza iz zadevnih držav

Obseg in tržni delež uvoza iz zadevnih držav

| (105) | Konzorcij uvoznikov in distributerjev ter en nepovezan uvoznik sta trdila, da se je uvoz iz Indonezije povečal, ker je ta država novi izvoznik izdelka v preiskavi v Unijo in da se uvoz iz Indije v obravnavanem obdobju ni povečal, zato morebitno povečanje tržnega deleža zadevnih držav ni vplivalo na tržni delež industrije Unije, ampak je nadomestilo uvoz iz drugih tretjih držav. |
| --- | --- |

(105)

Konzorcij uvoznikov in distributerjev ter en nepovezan uvoznik sta trdila, da se je uvoz iz Indonezije povečal, ker je ta država novi izvoznik izdelka v preiskavi v Unijo in da se uvoz iz Indije v obravnavanem obdobju ni povečal, zato morebitno povečanje tržnega deleža zadevnih držav ni vplivalo na tržni delež industrije Unije, ampak je nadomestilo uvoz iz drugih tretjih držav.

| (106) | Kot je navedeno v uvodnih izjavah 97 do 105, je Komisija kumulativno analizirala uvoz, uvoz iz zadevnih držav pa je v obravnavanem obdobju kazal naraščajoč trend. Dejstvo, da se je tržni delež industrije Unije v obravnavanem obdobju nekoliko povečal in da je Indonezija začela izvažati v Unijo šele na začetku obravnavanega obdobja, ni spremenilo dejstva, da je uvoz iz zadevnih držav potekal po dampinških cenah, kar je povzročilo znatno škodo industriji Unije. Trditev je bilo zato treba zavrniti. |
| --- | --- |

(106)

Kot je navedeno v uvodnih izjavah 97 do 105, je Komisija kumulativno analizirala uvoz, uvoz iz zadevnih držav pa je v obravnavanem obdobju kazal naraščajoč trend. Dejstvo, da se je tržni delež industrije Unije v obravnavanem obdobju nekoliko povečal in da je Indonezija začela izvažati v Unijo šele na začetku obravnavanega obdobja, ni spremenilo dejstva, da je uvoz iz zadevnih držav potekal po dampinških cenah, kar je povzročilo znatno škodo industriji Unije. Trditev je bilo zato treba zavrniti.

| (107) | Ker glede uvoza iz zadevnih držav ni bilo drugih pripomb, je Komisija potrdila vse druge sklepe iz uvodnih izjav 99 do 101 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(107)

Ker glede uvoza iz zadevnih držav ni bilo drugih pripomb, je Komisija potrdila vse druge sklepe iz uvodnih izjav 99 do 101 začasne uredbe.

4.2.3   Cene uvoza iz zadevnih držav in nelojalno nižanje prodajnih cen

| (108) | Komisija je v uvodni izjavi 105 začasne uredbe navedla, da je ugotovila stopnji nelojalnega nižanja prodajnih cen v višini 4,8 % in 13,4 % za indijska proizvajalca izvoznika. |
| --- | --- |

(108)

Komisija je v uvodni izjavi 105 začasne uredbe navedla, da je ugotovila stopnji nelojalnega nižanja prodajnih cen v višini 4,8 % in 13,4 % za indijska proizvajalca izvoznika.

| (109) | Vendar sta ti stopnji vsebovali redakcijsko napako in bi ju bilo treba popraviti na stopnji nelojalnega nižanja prodajnih cen v višini 5,8 % in 13,4 %. |
| --- | --- |

(109)

Vendar sta ti stopnji vsebovali redakcijsko napako in bi ju bilo treba popraviti na stopnji nelojalnega nižanja prodajnih cen v višini 5,8 % in 13,4 %.

| (110) | Po dokončnem razkritju sta konzorcij Euranimi in en nepovezan uvoznik trdila, da ne moreta rekonstruirati, kako so bile določene uvozne cene zadevnega izdelka in kako je bila izračunana stopnja nelojalnega nižanja cen, vključno z njihovimi prilagoditvami. |
| --- | --- |

(110)

Po dokončnem razkritju sta konzorcij Euranimi in en nepovezan uvoznik trdila, da ne moreta rekonstruirati, kako so bile določene uvozne cene zadevnega izdelka in kako je bila izračunana stopnja nelojalnega nižanja cen, vključno z njihovimi prilagoditvami.

| (111) | Cene uvoza iz zadevnih držav, kakor so navedene v preglednici 3 začasne uredbe, temeljijo na podatkih Eurostata. Ti podatki so javno dostopni. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 104 začasne uredbe, je stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen temeljila na primerjavi prodajnih cen vzorčenih proizvajalcev Unije, zaračunanih nepovezanim strankam na trgu Unije, in ustreznih cen vzorčenih proizvajalcev izvoznikov pri prodaji prvi neodvisni stranki na trgu Unije, in sicer glede na vrsto izdelka in prilagojene za enake prodajne pogoje. Ker so podrobne prodajne cene za posamezno družbo po definiciji zaupne poslovne skrivnosti, so bile zadevnim družbam predložene le v njihovih posebnih razkritjih. |
| --- | --- |

(111)

Cene uvoza iz zadevnih držav, kakor so navedene v preglednici 3 začasne uredbe, temeljijo na podatkih Eurostata. Ti podatki so javno dostopni. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 104 začasne uredbe, je stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen temeljila na primerjavi prodajnih cen vzorčenih proizvajalcev Unije, zaračunanih nepovezanim strankam na trgu Unije, in ustreznih cen vzorčenih proizvajalcev izvoznikov pri prodaji prvi neodvisni stranki na trgu Unije, in sicer glede na vrsto izdelka in prilagojene za enake prodajne pogoje. Ker so podrobne prodajne cene za posamezno družbo po definiciji zaupne poslovne skrivnosti, so bile zadevnim družbam predložene le v njihovih posebnih razkritjih.

| (112) | Ker glede cen uvoza iz zadevnih držav in nelojalnega nižanja prodajnih cen ni bilo dodatnih pripomb, je Komisija potrdila vse sklepe iz uvodnih izjav 102 do 105 začasne uredbe, pri čemer je bil narejen popravek, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 71 zgoraj. |
| --- | --- |

(112)

Ker glede cen uvoza iz zadevnih držav in nelojalnega nižanja prodajnih cen ni bilo dodatnih pripomb, je Komisija potrdila vse sklepe iz uvodnih izjav 102 do 105 začasne uredbe, pri čemer je bil narejen popravek, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 71 zgoraj.

4.3   Gospodarski položaj industrije Unije

Gospodarski položaj industrije Unije

4.3.1   Splošne opombe

Splošne opombe

| (113) | Ker ni bilo pripomb, je Komisija potrdila svoje sklepe iz uvodnih izjav 106 do 110 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(113)

Ker ni bilo pripomb, je Komisija potrdila svoje sklepe iz uvodnih izjav 106 do 110 začasne uredbe.

4.3.2   Makroekonomski kazalniki

Makroekonomski kazalniki

| (114) | Po začasnem razkritju je združenje Eurofer trdilo, da se je tržni delež industrije Unije v obravnavanem obdobju zmanjšal in ne povečal, kot je bilo ugotovljeno v uvodni izjavi 116 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(114)

Po začasnem razkritju je združenje Eurofer trdilo, da se je tržni delež industrije Unije v obravnavanem obdobju zmanjšal in ne povečal, kot je bilo ugotovljeno v uvodni izjavi 116 začasne uredbe.

| (115) | Vendar bi bila ta izjava pravilna le, če bi bila ugotovitev združenja Eurofer v zvezi z domnevno napihnjenim obsegom uvoza iz tretjih držav dejansko pravilna. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 135 spodaj, začasna uredba vsebuje pravilne podatke v zvezi z obsegom uvoza. Zato je bil pravilen tudi tržni delež industrije Unije. |
| --- | --- |

(115)

Vendar bi bila ta izjava pravilna le, če bi bila ugotovitev združenja Eurofer v zvezi z domnevno napihnjenim obsegom uvoza iz tretjih držav dejansko pravilna. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 135 spodaj, začasna uredba vsebuje pravilne podatke v zvezi z obsegom uvoza. Zato je bil pravilen tudi tržni delež industrije Unije.

| (116) | Po začasnem razkritju so konzorcij uvoznikov in distributerjev ter en nepovezani uvoznik poudarili, da začasna uredba kaže neskladje med podatki o proizvodnji industrije Unije v obravnavanem obdobju, navedenimi v uvodni izjavi 111 začasne uredbe, in ustreznimi podatki o prodaji, zalogah in izvozu iz uvodnih izjav 114, 126 in 152 začasne uredbe, in sicer za približno 300 000 do 400 000 ton. Po dokončnem razkritju so izpodbijali raven zmogljivosti industrije Unije in zahtevali dokaze o nominalni, dejanski in dejansko uporabljeni proizvodni zmogljivosti ter količini, ki jo je dejansko proizvedel vsak posamezni proizvajalec, podatkih o obsegu prodaje in cenah posameznih evropskih proizvajalcev ter obsegu uvoza vsakega proizvajalca Unije iz zadevnih držav. |
| --- | --- |

(116)

Po začasnem razkritju so konzorcij uvoznikov in distributerjev ter en nepovezani uvoznik poudarili, da začasna uredba kaže neskladje med podatki o proizvodnji industrije Unije v obravnavanem obdobju, navedenimi v uvodni izjavi 111 začasne uredbe, in ustreznimi podatki o prodaji, zalogah in izvozu iz uvodnih izjav 114, 126 in 152 začasne uredbe, in sicer za približno 300 000 do 400 000 ton. Po dokončnem razkritju so izpodbijali raven zmogljivosti industrije Unije in zahtevali dokaze o nominalni, dejanski in dejansko uporabljeni proizvodni zmogljivosti ter količini, ki jo je dejansko proizvedel vsak posamezni proizvajalec, podatkih o obsegu prodaje in cenah posameznih evropskih proizvajalcev ter obsegu uvoza vsakega proizvajalca Unije iz zadevnih držav.

| (117) | Vendar zgoraj navedenih podatkov ni mogoče v celoti uskladiti, saj se obseg proizvodnje, prodaje in izvoza nanašajo na celotno industrijo Unije, medtem ko so podatki o zalogah iz uvodne izjave 126 začasne uredbe mikroekonomski kazalnik, ki se nanaša samo na vzorčene proizvajalce Unije. Komisija je navzkrižno preverila vse podatke in ugotovila, da so zanesljivi. Ker so posamezni podatki za posameznega proizvajalca zaupni, je Komisija v začasni uredbi predložila le zbirne informacije. |
| --- | --- |

(117)

Vendar zgoraj navedenih podatkov ni mogoče v celoti uskladiti, saj se obseg proizvodnje, prodaje in izvoza nanašajo na celotno industrijo Unije, medtem ko so podatki o zalogah iz uvodne izjave 126 začasne uredbe mikroekonomski kazalnik, ki se nanaša samo na vzorčene proizvajalce Unije. Komisija je navzkrižno preverila vse podatke in ugotovila, da so zanesljivi. Ker so posamezni podatki za posameznega proizvajalca zaupni, je Komisija v začasni uredbi predložila le zbirne informacije.

| (118) | Poleg tega je skoraj polovica domnevnega neskladja povezana z lastno prodajo industrije Unije povezanim uporabnikom. Navedeni obseg je bil vključen v podatke o proizvodnji, navedene v uvodni izjavi 111 začasne uredbe, ni pa bil vključen v obseg prodaje industrije Unije, naveden v uvodni izjavi 114 začasne uredbe. Lastna prodaja industrije Unije je predstavljala približno 5 % celotne prodaje industrije Unije, ta delež pa je bil v celotnem obravnavanem obdobju stabilen. |
| --- | --- |

(118)

Poleg tega je skoraj polovica domnevnega neskladja povezana z lastno prodajo industrije Unije povezanim uporabnikom. Navedeni obseg je bil vključen v podatke o proizvodnji, navedene v uvodni izjavi 111 začasne uredbe, ni pa bil vključen v obseg prodaje industrije Unije, naveden v uvodni izjavi 114 začasne uredbe. Lastna prodaja industrije Unije je predstavljala približno 5 % celotne prodaje industrije Unije, ta delež pa je bil v celotnem obravnavanem obdobju stabilen.

| (119) | Po dokončnem razkritju so konzorcij uvoznikov in distributerjev ter en nepovezan uvoznik trdili, da povečanje tržnega deleža industrije Unije kaže na odsotnost škode in da povečanje tržnega deleža zadevnih držav ni negativno vplivalo na tržni delež industrije Unije. |
| --- | --- |

(119)

Po dokončnem razkritju so konzorcij uvoznikov in distributerjev ter en nepovezan uvoznik trdili, da povečanje tržnega deleža industrije Unije kaže na odsotnost škode in da povečanje tržnega deleža zadevnih držav ni negativno vplivalo na tržni delež industrije Unije.

| (120) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 107, majhno povečanje tržnega deleža industrije Unije v obravnavanem obdobju ni spremenilo dejstva, da se je uvoz iz zadevnih držav povečal za 86 % in je potekal po dampinških cenah, kar je povzročilo znatno škodo industriji Unije. Trditev je bilo zato treba zavrniti. |
| --- | --- |

(120)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 107, majhno povečanje tržnega deleža industrije Unije v obravnavanem obdobju ni spremenilo dejstva, da se je uvoz iz zadevnih držav povečal za 86 % in je potekal po dampinških cenah, kar je povzročilo znatno škodo industriji Unije. Trditev je bilo zato treba zavrniti.

| (121) | Ker glede tega oddelka ni bilo drugih pripomb, je Komisija potrdila svoje sklepe iz uvodnih izjav 111 do 121 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(121)

Ker glede tega oddelka ni bilo drugih pripomb, je Komisija potrdila svoje sklepe iz uvodnih izjav 111 do 121 začasne uredbe.

4.3.3   Mikroekonomski kazalniki

Mikroekonomski kazalniki

| (122) | Po dokončnem razkritju so konzorcij uvoznikov in distributerjev ter en nepovezan uvoznik trdili, da negativnega trenda dobičkonosnosti industrije Unije ni mogoče povezati z uvozom iz zadevnih držav, saj je njihov obseg majhen in na trg ni mogel vplivati tako izrazito. Konzorcij uvoznikov in distributerjev ter nepovezan uvoznik so trdili, da se je dobiček industrije Unije od OP povečal. |
| --- | --- |

(122)

Po dokončnem razkritju so konzorcij uvoznikov in distributerjev ter en nepovezan uvoznik trdili, da negativnega trenda dobičkonosnosti industrije Unije ni mogoče povezati z uvozom iz zadevnih držav, saj je njihov obseg majhen in na trg ni mogel vplivati tako izrazito. Konzorcij uvoznikov in distributerjev ter nepovezan uvoznik so trdili, da se je dobiček industrije Unije od OP povečal.

| (123) | Obseg uvoza iz držav je bil nad stopnjo de minimis, njihove nizke cene, za katere je bilo ugotovljeno, da so bile dampinške, pa so povzročile cenovni pritisk na trg Unije, kot je navedeno v uvodni izjavi 141 začasne uredbe. Zato je Komisija sklenila, da bi bilo povečanje dampinškega uvoza iz zadevnih držav mogoče povezati z negativnim trendom dobičkonosnosti industrije Unije. Morebitno povečanje dobičkonosnosti proizvajalcev Unije po OP te ugotovitve ne spremeni, saj je preiskava omejena na OP. |
| --- | --- |

(123)

Obseg uvoza iz držav je bil nad stopnjo de minimis, njihove nizke cene, za katere je bilo ugotovljeno, da so bile dampinške, pa so povzročile cenovni pritisk na trg Unije, kot je navedeno v uvodni izjavi 141 začasne uredbe. Zato je Komisija sklenila, da bi bilo povečanje dampinškega uvoza iz zadevnih držav mogoče povezati z negativnim trendom dobičkonosnosti industrije Unije. Morebitno povečanje dobičkonosnosti proizvajalcev Unije po OP te ugotovitve ne spremeni, saj je preiskava omejena na OP.

de minimis

| (124) | Ker glede tega oddelka ni bilo dodatnih pripomb, je Komisija potrdila svoje sklepe iz uvodnih izjav (122) in (133) začasne uredbe. |
| --- | --- |

(124)

Ker glede tega oddelka ni bilo dodatnih pripomb, je Komisija potrdila svoje sklepe iz uvodnih izjav (122) in (133) začasne uredbe.

4.4   Sklep o škodi

Sklep o škodi

| (125) | Po začasnem razkritju so konzorcij uvoznikov, en nepovezani uvoznik in indonezijska vlada trdili, da so se nekateri kazalniki škode v obravnavanem obdobju razvijali pozitivno, pri čemer so poudarili povečanje tržnega deleža industrije Unije, povečanje zaposlenosti in zmanjšanje zalog. |
| --- | --- |

(125)

Po začasnem razkritju so konzorcij uvoznikov, en nepovezani uvoznik in indonezijska vlada trdili, da so se nekateri kazalniki škode v obravnavanem obdobju razvijali pozitivno, pri čemer so poudarili povečanje tržnega deleža industrije Unije, povečanje zaposlenosti in zmanjšanje zalog.

| (126) | Raven zalog je kot delež obsega prodaje ostala nespremenjena in zato ni pomenila jasnega kazalnika škode. Druga zadevna kazalnika sta se v obravnavanem obdobju dejansko razvijala pozitivno. Vendar se je tržni delež povečal na račun dobičkonosnosti proizvajalcev Unije, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 134 začasne uredbe. Zaposlenost se je nekoliko povečala, čeprav so se stroški dela kljub temu znižali. Vendar te ugotovitve niso ovrgle glavnih ugotovitev o škodi, tj. negativnega gibanja dobičkonosnosti in vseh finančnih kazalnikov industrije Unije. |
| --- | --- |

(126)

Raven zalog je kot delež obsega prodaje ostala nespremenjena in zato ni pomenila jasnega kazalnika škode. Druga zadevna kazalnika sta se v obravnavanem obdobju dejansko razvijala pozitivno. Vendar se je tržni delež povečal na račun dobičkonosnosti proizvajalcev Unije, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 134 začasne uredbe. Zaposlenost se je nekoliko povečala, čeprav so se stroški dela kljub temu znižali. Vendar te ugotovitve niso ovrgle glavnih ugotovitev o škodi, tj. negativnega gibanja dobičkonosnosti in vseh finančnih kazalnikov industrije Unije.

| (127) | Konzorcij uvoznikov in distributerjev ter nepovezani uvoznik sta nadalje trdila, da se glede na razpoložljive podatke za prvo četrtletje leta 2021 finančni položaj vzorčenih proizvajalcev Unije izboljšuje, zato industrija ne potrebuje dodatne zaščite. |
| --- | --- |

(127)

Konzorcij uvoznikov in distributerjev ter nepovezani uvoznik sta nadalje trdila, da se glede na razpoložljive podatke za prvo četrtletje leta 2021 finančni položaj vzorčenih proizvajalcev Unije izboljšuje, zato industrija ne potrebuje dodatne zaščite.

| (128) | Analiza gospodarskega položaja industrije Unije je temeljila na obravnavanem obdobju, ki se je končalo junija 2020. Kot je navedeno v uvodnih izjavah 128 do 133 začasne uredbe, so se vsi finančni kazalniki proizvajalcev Unije v obravnavanem obdobju poslabšali. Sklepa v zvezi s tem ni mogoče ovreči z domnevnim kratkoročnim izboljšanjem položaja proizvajalcev Unije po obravnavanem obdobju, podprtim z nerevidiranimi poročili, ki se nanašajo na prvo četrtletje leta 2021. |
| --- | --- |

(128)

Analiza gospodarskega položaja industrije Unije je temeljila na obravnavanem obdobju, ki se je končalo junija 2020. Kot je navedeno v uvodnih izjavah 128 do 133 začasne uredbe, so se vsi finančni kazalniki proizvajalcev Unije v obravnavanem obdobju poslabšali. Sklepa v zvezi s tem ni mogoče ovreči z domnevnim kratkoročnim izboljšanjem položaja proizvajalcev Unije po obravnavanem obdobju, podprtim z nerevidiranimi poročili, ki se nanašajo na prvo četrtletje leta 2021.

| (129) | Komisija je na podlagi navedenega dokončno sklenila, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(129)

Komisija je na podlagi navedenega dokončno sklenila, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.

5.   VZROČNA ZVEZA

VZROČNA ZVEZA

5.1   Učinki dampinškega uvoza

Učinki dampinškega uvoza

| (130) | Po začasnem razkritju je indonezijska vlada trdila, da škode ni mogel povzročiti uvoz iz Indonezije, in sicer zaradi njenega majhnega tržnega deleža in dejstva, da so se njene cene v obravnavanem obdobju zviševale. |
| --- | --- |

(130)

Po začasnem razkritju je indonezijska vlada trdila, da škode ni mogel povzročiti uvoz iz Indonezije, in sicer zaradi njenega majhnega tržnega deleža in dejstva, da so se njene cene v obravnavanem obdobju zviševale.

| (131) | Komisija je najprej opozorila, da sta bila uvoz iz Indonezije in njegov tržni delež ocenjena kumulativno z indijskim uvozom. Poleg tega je Komisija ugotovila, da se je tržni delež Indonezije v obravnavanem obdobju vsekakor hitro povečeval, in sicer z 0,4 % leta 2017 na 2,8 % v obdobju preiskave. Kar zadeva cene, so bile indonezijske cene, čeprav so se v obravnavanem obdobju zviševale, vedno nižje od cen industrije Unije. |
| --- | --- |

(131)

Komisija je najprej opozorila, da sta bila uvoz iz Indonezije in njegov tržni delež ocenjena kumulativno z indijskim uvozom. Poleg tega je Komisija ugotovila, da se je tržni delež Indonezije v obravnavanem obdobju vsekakor hitro povečeval, in sicer z 0,4 % leta 2017 na 2,8 % v obdobju preiskave. Kar zadeva cene, so bile indonezijske cene, čeprav so se v obravnavanem obdobju zviševale, vedno nižje od cen industrije Unije.

| (132) | Ker ni bilo drugih pripomb glede vzročne zveze med dampinškim uvozom iz Indije in Indonezije ter škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, je Komisija potrdila svoje sklepe iz uvodnih izjav 141 do 143 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(132)

Ker ni bilo drugih pripomb glede vzročne zveze med dampinškim uvozom iz Indije in Indonezije ter škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, je Komisija potrdila svoje sklepe iz uvodnih izjav 141 do 143 začasne uredbe.

5.2   Učinki drugih dejavnikov

Učinki drugih dejavnikov

| (133) | Po začasnem razkritju je združenje Eurofer navedlo neskladje med podatki o obsegu uvoza iz tretjih držav iz preglednice 11 začasne uredbe in podatki Eurostata. |
| --- | --- |

(133)

Po začasnem razkritju je združenje Eurofer navedlo neskladje med podatki o obsegu uvoza iz tretjih držav iz preglednice 11 začasne uredbe in podatki Eurostata.

| (134) | Vendar podatki, na katere se sklicuje združenje Eurofer, ne vključujejo uvoza, ki ga je Eurostat sporočil v okviru carinskih režimov aktivnega in pasivnega oplemenitenja ter je bil upoštevan v preglednici 11 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(134)

Vendar podatki, na katere se sklicuje združenje Eurofer, ne vključujejo uvoza, ki ga je Eurostat sporočil v okviru carinskih režimov aktivnega in pasivnega oplemenitenja ter je bil upoštevan v preglednici 11 začasne uredbe.

| (135) | Po dokončnem razkritju je združenje Eurofer dvomilo v točnost obsega uvoza, ki ga je uporabila Komisija, in trdilo, da pristop, kot je opisan v uvodni izjavi 99, odstopa od običajne prakse Komisije ter ni v skladu s ciljem ocene škode in vzročne zveze v preiskavi. Združenje Eurofer je trdilo, da za uvoz v okviru carinskih režimov aktivnega in pasivnega oplemenitenja ne veljajo protidampinške dajatve in da tak uvoz ne konkurira blagu industrije Unije. |
| --- | --- |

(135)

Po dokončnem razkritju je združenje Eurofer dvomilo v točnost obsega uvoza, ki ga je uporabila Komisija, in trdilo, da pristop, kot je opisan v uvodni izjavi 99, odstopa od običajne prakse Komisije ter ni v skladu s ciljem ocene škode in vzročne zveze v preiskavi. Združenje Eurofer je trdilo, da za uvoz v okviru carinskih režimov aktivnega in pasivnega oplemenitenja ne veljajo protidampinške dajatve in da tak uvoz ne konkurira blagu industrije Unije.

| (136) | Komisija je menila, da se v zvezi z blagom, uvoženim v okviru režimov aktivnega in pasivnega oplemenitenja, ne izvaja le tranzit skozi Unijo, ampak tudi operacije oplemenitenja z dodano vrednostjo, kot sta sestavljanje in predelava, v Uniji. Zato ta uvoz očitno konkurira izdelkom, ki jih proizvaja industrija Unije. Na primer, družba s sedežem v Uniji, katere dejavnost bi bila prav izvedba teh operacij oplemenitenja, ima možnost, da izdelek kupi od industrije Unije ali ga uvaža v okviru režima aktivnega oplemenitenja. Zato je treba pri oceni škode upoštevati uvoz v okviru teh posebnih carinskih režimov. Dejansko zanje velja tudi pobiranje dajatev v skladu s členom 76 Delegirane uredbe (EU) 2015/2446 (13). |
| --- | --- |

(136)

Komisija je menila, da se v zvezi z blagom, uvoženim v okviru režimov aktivnega in pasivnega oplemenitenja, ne izvaja le tranzit skozi Unijo, ampak tudi operacije oplemenitenja z dodano vrednostjo, kot sta sestavljanje in predelava, v Uniji. Zato ta uvoz očitno konkurira izdelkom, ki jih proizvaja industrija Unije. Na primer, družba s sedežem v Uniji, katere dejavnost bi bila prav izvedba teh operacij oplemenitenja, ima možnost, da izdelek kupi od industrije Unije ali ga uvaža v okviru režima aktivnega oplemenitenja. Zato je treba pri oceni škode upoštevati uvoz v okviru teh posebnih carinskih režimov. Dejansko zanje velja tudi pobiranje dajatev v skladu s členom 76 Delegirane uredbe (EU) 2015/2446 (13).

13

| (137) | Poleg tega je združenje Eurofer trdilo, da obseg uvoza iz različnih držav ni bil dosleden, saj obseg uvoza iz nekaterih tretjih držav ni vključeval carinskih režimov aktivnega in pasivnega oplemenitenja. |
| --- | --- |

(137)

Poleg tega je združenje Eurofer trdilo, da obseg uvoza iz različnih držav ni bil dosleden, saj obseg uvoza iz nekaterih tretjih držav ni vključeval carinskih režimov aktivnega in pasivnega oplemenitenja.

| (138) | Obseg uvoza je bil uradni podatek Eurostata, tako za zadevni državi kot za vse druge tretje države pa je vključeval običajni carinski režim ter carinske režime aktivnega in pasivnega oplemenitenja. |
| --- | --- |

(138)

Obseg uvoza je bil uradni podatek Eurostata, tako za zadevni državi kot za vse druge tretje države pa je vključeval običajni carinski režim ter carinske režime aktivnega in pasivnega oplemenitenja.

| (139) | Poleg tega se je združenje Eurofer sklicevalo na obseg uvoza v pregledu zaradi izteka ukrepa za uvoz istega izdelka iz Kitajske in Tajvana v istem obdobju preiskave in obravnavanem obdobju, pri čemer je Komisija ocenila potrošnjo in tržne deleže Unije, ne da bi upoštevala uvoz v okviru carinskih režimov aktivnega in pasivnega oplemenitenja. Zato se podatki med pregledom zaradi izteka ukrepa in sedanjo preiskavo o uvozu, potrošnji in tržnem deležu razlikujejo, kar je povzročilo očitno napako v eni od obeh preiskav. |
| --- | --- |

(139)

Poleg tega se je združenje Eurofer sklicevalo na obseg uvoza v pregledu zaradi izteka ukrepa za uvoz istega izdelka iz Kitajske in Tajvana v istem obdobju preiskave in obravnavanem obdobju, pri čemer je Komisija ocenila potrošnjo in tržne deleže Unije, ne da bi upoštevala uvoz v okviru carinskih režimov aktivnega in pasivnega oplemenitenja. Zato se podatki med pregledom zaradi izteka ukrepa in sedanjo preiskavo o uvozu, potrošnji in tržnem deležu razlikujejo, kar je povzročilo očitno napako v eni od obeh preiskav.

| (140) | Pregled zaradi izteka ukrepa v zvezi z uvozom SSCR iz Kitajske in Tajvana ima dejansko enako obdobje preiskave in obdobje, ki se upoštevata za analizo škode. Vendar je analiza, opravljena v navedeni preiskavi, drugačne narave, tj. nadaljevanje ali verjetnost ponovitve dampinga in škode, in noben sklep iz navedene preiskave v zadevni preiskavi ni samodejno veljaven. Čeprav podatki o uvozu v navedenem pregledu zaradi izteka ukrepa niso vključevali uvoza v okviru režimov aktivnega in pasivnega oplemenitenja, ugotovitve iz navedene preiskave še vedno držijo. Zato Komisija ni menila, da ti različni podatki pomenijo očitno napako. |
| --- | --- |

(140)

Pregled zaradi izteka ukrepa v zvezi z uvozom SSCR iz Kitajske in Tajvana ima dejansko enako obdobje preiskave in obdobje, ki se upoštevata za analizo škode. Vendar je analiza, opravljena v navedeni preiskavi, drugačne narave, tj. nadaljevanje ali verjetnost ponovitve dampinga in škode, in noben sklep iz navedene preiskave v zadevni preiskavi ni samodejno veljaven. Čeprav podatki o uvozu v navedenem pregledu zaradi izteka ukrepa niso vključevali uvoza v okviru režimov aktivnega in pasivnega oplemenitenja, ugotovitve iz navedene preiskave še vedno držijo. Zato Komisija ni menila, da ti različni podatki pomenijo očitno napako.

| (141) | Po začasnem razkritju sta konzorcij uvoznikov in distributerjev ter en nepovezani uvoznik trdila, da se finančni kazalniki industrije Unije niso poslabšali zaradi dampinškega uvoza, temveč zaradi vpliva pandemije COVID-19. Pritožnik je v svojih pripombah, predloženih po začasnem razkritju, tej trditvi nasprotoval in navedel, da trend škode v obravnavanem obdobju kaže nasprotno. |
| --- | --- |

(141)

Po začasnem razkritju sta konzorcij uvoznikov in distributerjev ter en nepovezani uvoznik trdila, da se finančni kazalniki industrije Unije niso poslabšali zaradi dampinškega uvoza, temveč zaradi vpliva pandemije COVID-19. Pritožnik je v svojih pripombah, predloženih po začasnem razkritju, tej trditvi nasprotoval in navedel, da trend škode v obravnavanem obdobju kaže nasprotno.

| (142) | Komisija je ugotovila, da so cene uvoza iz zadevnih držav močno vplivale na cene industrije Unije in njene finančne kazalnike. Kot je ugotovljeno v uvodni izjavi 103 začasne uredbe, so bile povprečne uvozne cene iz obeh zadevnih držav dosledno nižje od cen proizvajalcev Unije v celotnem obravnavanem obdobju pred pandemijo COVID-19. Pandemija bi morebiti lahko vplivala na potrošnjo na trgu Unije, vendar bi se lahko tak učinek pokazal šele v zadnjem četrtletju obdobja preiskave (v obdobju od aprila do junija 2020), medtem ko je bilo znatno zmanjšanje potrošnje ugotovljeno že leta 2019. |
| --- | --- |

(142)

Komisija je ugotovila, da so cene uvoza iz zadevnih držav močno vplivale na cene industrije Unije in njene finančne kazalnike. Kot je ugotovljeno v uvodni izjavi 103 začasne uredbe, so bile povprečne uvozne cene iz obeh zadevnih držav dosledno nižje od cen proizvajalcev Unije v celotnem obravnavanem obdobju pred pandemijo COVID-19. Pandemija bi morebiti lahko vplivala na potrošnjo na trgu Unije, vendar bi se lahko tak učinek pokazal šele v zadnjem četrtletju obdobja preiskave (v obdobju od aprila do junija 2020), medtem ko je bilo znatno zmanjšanje potrošnje ugotovljeno že leta 2019.

| (143) | Poleg tega je Komisija zmanjšanje potrošnje (ki je ali ni delno povezano s COVID-19) analizirala kot morebiten drug dejavnik, ki bi lahko povzročil škodo, v uvodnih izjavah 150 in 151 začasne uredbe in začasno sklenila, da ne zmanjšuje vzročne zveze med dampinškim uvozom iz zadevnih držav in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. Ta sklep je potrjen. |
| --- | --- |

(143)

Poleg tega je Komisija zmanjšanje potrošnje (ki je ali ni delno povezano s COVID-19) analizirala kot morebiten drug dejavnik, ki bi lahko povzročil škodo, v uvodnih izjavah 150 in 151 začasne uredbe in začasno sklenila, da ne zmanjšuje vzročne zveze med dampinškim uvozom iz zadevnih držav in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. Ta sklep je potrjen.

5.3   Sklep o vzročni povezavi

Sklep o vzročni povezavi

| (144) | Komisija je na podlagi navedenega in ker ni bilo drugih pripomb, sklenila, da nobeden od dejavnikov, analiziranih posamično ali skupaj, ne zmanjšuje vzročne zveze med dampinškim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, v tolikšni meri, da taka povezava ne bi bila več resnična in bistvena, s čimer je potrdila sklepe iz uvodnih izjav 160 do 163 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(144)

Komisija je na podlagi navedenega in ker ni bilo drugih pripomb, sklenila, da nobeden od dejavnikov, analiziranih posamično ali skupaj, ne zmanjšuje vzročne zveze med dampinškim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, v tolikšni meri, da taka povezava ne bi bila več resnična in bistvena, s čimer je potrdila sklepe iz uvodnih izjav 160 do 163 začasne uredbe.

6.   RAVEN UKREPOV

RAVEN UKREPOV

6.1   Stopnja nelojalnega nižanja ciljnih cen

Stopnja nelojalnega nižanja ciljnih cen

| (145) | Po uvedbi začasnih ukrepov je pritožnik izpostavil dve tehnični vprašanji v zvezi z izračunom stopnje škode, kar zadeva amortizacijo ocenjenih opuščenih naložb in prihodnjo skladnost z okoljskimi stroški za enega od vzorčenih proizvajalcev Unije. Za izračun opuščenih naložb je bilo po mnenju Komisije razumno, da se opre na amortizacijo opuščenih naložb v obdobju preiskave, kot so jih predložili vzorčeni proizvajalci Unije. Pritožnik ni predložil nobenih podpornih dokazov, zakaj bi bil tak pristop nerazumen. Komisija je na podlagi podpornih podatkov in informacij, ki jih je predložil pritožnik, sprejela trditev v zvezi s prihodnjo skladnostjo z okoljskimi stroški, ki je privedla do rahlega zvišanja dokončnih stopenj škode. |
| --- | --- |

(145)

Po uvedbi začasnih ukrepov je pritožnik izpostavil dve tehnični vprašanji v zvezi z izračunom stopnje škode, kar zadeva amortizacijo ocenjenih opuščenih naložb in prihodnjo skladnost z okoljskimi stroški za enega od vzorčenih proizvajalcev Unije. Za izračun opuščenih naložb je bilo po mnenju Komisije razumno, da se opre na amortizacijo opuščenih naložb v obdobju preiskave, kot so jih predložili vzorčeni proizvajalci Unije. Pritožnik ni predložil nobenih podpornih dokazov, zakaj bi bil tak pristop nerazumen. Komisija je na podlagi podpornih podatkov in informacij, ki jih je predložil pritožnik, sprejela trditev v zvezi s prihodnjo skladnostjo z okoljskimi stroški, ki je privedla do rahlega zvišanja dokončnih stopenj škode.

| (146) | Po dokončnem razkritju je ena skupina proizvajalcev izvoznikov trdila, da se stroški, ki jih je povzročila omejitev gibanja zaradi COVID-19, ki jih je imela industrija Unije, ne bi smeli upoštevati pri izračunu neškodljive cene za določitev stopnje škode, saj so taki stroški izjemoma povečali stroške industrije Unije na enoto in ne odražajo običajnih stroškov proizvodnje proizvajalcev Unije. |
| --- | --- |

(146)

Po dokončnem razkritju je ena skupina proizvajalcev izvoznikov trdila, da se stroški, ki jih je povzročila omejitev gibanja zaradi COVID-19, ki jih je imela industrija Unije, ne bi smeli upoštevati pri izračunu neškodljive cene za določitev stopnje škode, saj so taki stroški izjemoma povečali stroške industrije Unije na enoto in ne odražajo običajnih stroškov proizvodnje proizvajalcev Unije.

| (147) | Komisija je od industrije Unije zahtevala, naj razdeli vse zahtevane podatke iz izpolnjenega vprašalnika na dva semestra v OP, da bi ugotovila morebitne učinke pandemije COVID-19 na njene podatke o prodaji in stroških. Vendar navzkrižno preverjeni podatki ni pokazalo nobenih dodatnih stroškov zaradi omejitve gibanja zaradi COVID-19, ki bi upravičevali zahtevano prilagoditev. Zato je Komisija trditev zavrnila. |
| --- | --- |

(147)

Komisija je od industrije Unije zahtevala, naj razdeli vse zahtevane podatke iz izpolnjenega vprašalnika na dva semestra v OP, da bi ugotovila morebitne učinke pandemije COVID-19 na njene podatke o prodaji in stroških. Vendar navzkrižno preverjeni podatki ni pokazalo nobenih dodatnih stroškov zaradi omejitve gibanja zaradi COVID-19, ki bi upravičevali zahtevano prilagoditev. Zato je Komisija trditev zavrnila.

| (148) | Združenje Euranimi in en nepovezan uvoznik so nasprotovali višji stopnji škode, ki se je uporabljala za indijske proizvajalce izvoznike, medtem ko so ti imeli višje prodajne cene na trgu Unije. |
| --- | --- |

(148)

Združenje Euranimi in en nepovezan uvoznik so nasprotovali višji stopnji škode, ki se je uporabljala za indijske proizvajalce izvoznike, medtem ko so ti imeli višje prodajne cene na trgu Unije.

| (149) | Stopnja škode se izračuna na podlagi vrst izdelka, ki jih prodajajo proizvajalci izvozniki. Ker se lahko cene vrst izdelka med proizvajalci razlikujejo, ni nujno, da obstaja povezava med splošno ravnjo uvoznih cen in stopnjo škode, izračunano posebej za vsakega proizvajalca izvoznika. |
| --- | --- |

(149)

Stopnja škode se izračuna na podlagi vrst izdelka, ki jih prodajajo proizvajalci izvozniki. Ker se lahko cene vrst izdelka med proizvajalci razlikujejo, ni nujno, da obstaja povezava med splošno ravnjo uvoznih cen in stopnjo škode, izračunano posebej za vsakega proizvajalca izvoznika.

| (150) | Rezultati popravljenih izračunov so prikazani v spodnji preglednici:








  Država | Družba | Stopnja dampinga | Stopnja nelojalnega nižanja ciljnih cen |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indija | Jindal Stainless Limited in Jindal Stainless Hisar Limited | 13,9  % | 25,2  % |
| | Chromeni Steels Private Limited |

(150)

Rezultati popravljenih izračunov so prikazani v spodnji preglednici:

Država

Družba

Stopnja dampinga

Stopnja nelojalnega nižanja ciljnih cen

Indija

Jindal Stainless Limited in Jindal Stainless Hisar Limited

13,9  %

25,2  %

Chromeni Steels Private Limited

45,1  %

35,3  %

| | Vse druge družbe |
| --- | --- |

Vse druge družbe

45,1  %

35,3  %

Indonezija

| | IRNC |
| --- | --- |

IRNC

10,2  %

32,4  %

| | Jindal Stainless Indonesia |
| --- | --- |

Jindal Stainless Indonesia

20,2  %

33,1  %

| | Vse druge družbe |
| --- | --- |

Vse druge družbe

20,2  %

33,1  %

| (151) | Ker glede ravni ukrepov ni bilo drugih pripomb, je Komisija potrdila svoje ugotovitve in sklepe iz uvodnih izjav 165 do 173 začasne uredbe, kot so bile spremenjene v zgornji preglednici. |
| --- | --- |

(151)

Ker glede ravni ukrepov ni bilo drugih pripomb, je Komisija potrdila svoje ugotovitve in sklepe iz uvodnih izjav 165 do 173 začasne uredbe, kot so bile spremenjene v zgornji preglednici.

6.2   Proučitev stopnje, ki bi bila ustrezna za odpravo škode, povzročene industriji Unije

Proučitev stopnje, ki bi bila ustrezna za odpravo škode, povzročene industriji Unije

| (152) | Po začasnem razkritju je združenje Eurofer trdilo, da je Komisija napačno sklenila, da družba Chromeni ni uporabljala surovin, ki so bile predmet izkrivljanj. Trdilo je, da je bilo „precej jasno“, da je družba Chromeni odvisna od vmesnih vložkov, na katere vplivajo izkrivljanja na trgu surovin v Indiji ali Indoneziji, in da bi bilo zato treba to upoštevati. Trdilo je tudi, da bi se morala Komisija v ta namen opreti na sodelovanje domnevnega dobavitelja vroče valjanega nerjavnega jekla v Indoneziji v tej preiskavi ali na nedavne ugotovitve o surovinah v zvezi z zadevno surovino (14). |
| --- | --- |

(152)

Po začasnem razkritju je združenje Eurofer trdilo, da je Komisija napačno sklenila, da družba Chromeni ni uporabljala surovin, ki so bile predmet izkrivljanj. Trdilo je, da je bilo „precej jasno“, da je družba Chromeni odvisna od vmesnih vložkov, na katere vplivajo izkrivljanja na trgu surovin v Indiji ali Indoneziji, in da bi bilo zato treba to upoštevati. Trdilo je tudi, da bi se morala Komisija v ta namen opreti na sodelovanje domnevnega dobavitelja vroče valjanega nerjavnega jekla v Indoneziji v tej preiskavi ali na nedavne ugotovitve o surovinah v zvezi z zadevno surovino (14).

14

| (153) | Združenje Eurofer je nadalje trdilo, da razlaga člena 7(2a), ki jo je podala Komisija, močno omejuje možnost obravnave vpliva izkrivljanj na trgu surovin na sektorje, ki so nižje v prodajni verigi, in da bi Komisiji preprečevala oceno učinka izkrivljanj na trgu surovin znotraj skupine podjetij (kot je skupina Jindal). V istem smislu je opozorilo tudi na tveganje izogibanja prek družbe z nižjo dajatvijo (v tem primeru s sedežem v Indiji ali Indoneziji) in posledično trdilo, da bi morala Komisija najvišjo stopnjo veljavne dajatve razširiti na vse družbe skupine, ne glede na državo proizvodnje zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(153)

Združenje Eurofer je nadalje trdilo, da razlaga člena 7(2a), ki jo je podala Komisija, močno omejuje možnost obravnave vpliva izkrivljanj na trgu surovin na sektorje, ki so nižje v prodajni verigi, in da bi Komisiji preprečevala oceno učinka izkrivljanj na trgu surovin znotraj skupine podjetij (kot je skupina Jindal). V istem smislu je opozorilo tudi na tveganje izogibanja prek družbe z nižjo dajatvijo (v tem primeru s sedežem v Indiji ali Indoneziji) in posledično trdilo, da bi morala Komisija najvišjo stopnjo veljavne dajatve razširiti na vse družbe skupine, ne glede na državo proizvodnje zadevnega izdelka.

| (154) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 176 začasne uredbe, družba Chromeni ni uporabljala surovin, ki so predmet izkrivljanja, ugotovljenega v Indiji, tj. kromove rude in odpadnega nerjavnega jekla. Poleg tega v okviru uvedbe dokončne protidampinške dajatve morebitnega prihodnjega izogibanja ni mogoče obravnavati z razširitvijo protidampinškega ukrepa, ugotovljenega za enega povezanega proizvajalca, na povezane proizvajalce v drugi državi. Komisija se v zvezi s tem sklicuje tudi na uvodne izjave 175 do 177 spodaj. |
| --- | --- |

(154)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 176 začasne uredbe, družba Chromeni ni uporabljala surovin, ki so predmet izkrivljanja, ugotovljenega v Indiji, tj. kromove rude in odpadnega nerjavnega jekla. Poleg tega v okviru uvedbe dokončne protidampinške dajatve morebitnega prihodnjega izogibanja ni mogoče obravnavati z razširitvijo protidampinškega ukrepa, ugotovljenega za enega povezanega proizvajalca, na povezane proizvajalce v drugi državi. Komisija se v zvezi s tem sklicuje tudi na uvodne izjave 175 do 177 spodaj.

| (155) | Zato je bilo treba trditve združenja Eurofer zavrniti. |
| --- | --- |

(155)

Zato je bilo treba trditve združenja Eurofer zavrniti.

| (156) | Ker glede tega oddelka ni bilo drugih pripomb, je Komisija potrdila svoje sklepe iz uvodnih izjav 174 do 178 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(156)

Ker glede tega oddelka ni bilo drugih pripomb, je Komisija potrdila svoje sklepe iz uvodnih izjav 174 do 178 začasne uredbe.

6.3   Sklep

Sklep

| (157) | Komisija je na podlagi zgornje ocene sklenila, da je ustrezno določiti znesek dokončnih dajatev v skladu s pravilom nižje dajatve iz člena 7(2) in člena 9(4), drugi pododstavek, osnovne uredbe. Zato bi bilo treba dokončne protidampinške dajatve določiti, kot je navedeno spodaj:







  Država | Družba | Dokončna protidampinška dajatev |
| --- | --- | --- | --- |
| Indija | Jindal Stainless Limited in Jindal Stainless Hisar Limited | 13,9  % |
| | Chromeni Steels Private Limited |

(157)

Komisija je na podlagi zgornje ocene sklenila, da je ustrezno določiti znesek dokončnih dajatev v skladu s pravilom nižje dajatve iz člena 7(2) in člena 9(4), drugi pododstavek, osnovne uredbe. Zato bi bilo treba dokončne protidampinške dajatve določiti, kot je navedeno spodaj:

Država

Družba

Dokončna protidampinška dajatev

Indija

Jindal Stainless Limited in Jindal Stainless Hisar Limited

13,9  %

Chromeni Steels Private Limited

35,3  %

| | Vse druge družbe |
| --- | --- |

Vse druge družbe

35,3  %

Indonezija

| | IRNC |
| --- | --- |

IRNC

10,2  %

| | Jindal Stainless Indonesia |
| --- | --- |

Jindal Stainless Indonesia

20,2  %

| | Vse druge družbe |
| --- | --- |

Vse druge družbe

20,2  %

7.   INTERES UNIJE

INTERES UNIJE

7.1   Interes industrije Unije

Interes industrije Unije

| (158) | Nobena stran ni zanikala, da bi bili ukrepi v interesu industrije Unije. Sklepi iz uvodnih izjav 181 do 183 začasne uredbe so bili zato potrjeni. |
| --- | --- |

(158)

Nobena stran ni zanikala, da bi bili ukrepi v interesu industrije Unije. Sklepi iz uvodnih izjav 181 do 183 začasne uredbe so bili zato potrjeni.

7.2   Interes nepovezanih uvoznikov in uporabnikov

Interes nepovezanih uvoznikov in uporabnikov

| (159) | Po začasnem razkritju sta združenje Euranimi in en nepovezani uvoznik trdila, da bi uvedba ukrepov Unije za Indijo in Indonezijo povzročila pomanjkanje SSCR na trgu Unije, ker proizvodnja Unije ne bi zadostovala za popolno oskrbo trga, drugi viri dobave pa so omejeni, predvsem zaradi protidampinških ukrepov na uvoz iz Kitajske in Tajvana. Po mnenju strani je to pomanjkanje in zamude pri dobavi že mogoče opaziti na trgu Unije. |
| --- | --- |

(159)

Po začasnem razkritju sta združenje Euranimi in en nepovezani uvoznik trdila, da bi uvedba ukrepov Unije za Indijo in Indonezijo povzročila pomanjkanje SSCR na trgu Unije, ker proizvodnja Unije ne bi zadostovala za popolno oskrbo trga, drugi viri dobave pa so omejeni, predvsem zaradi protidampinških ukrepov na uvoz iz Kitajske in Tajvana. Po mnenju strani je to pomanjkanje in zamude pri dobavi že mogoče opaziti na trgu Unije.

| (160) | Strani so trdile, da nekatere druge potencialne vire uvoza, in sicer Brazilijo, Malezijo in Južno Afriko, nadzorujejo proizvajalci Unije, ki so v teh državah lastniki družb, ki proizvajajo SSCR. Po mnenju strani je to privedlo do zlorabe zaščite s strani proizvajalcev Unije in bo povzročilo visoke cene na trgu Unije. |
| --- | --- |

(160)

Strani so trdile, da nekatere druge potencialne vire uvoza, in sicer Brazilijo, Malezijo in Južno Afriko, nadzorujejo proizvajalci Unije, ki so v teh državah lastniki družb, ki proizvajajo SSCR. Po mnenju strani je to privedlo do zlorabe zaščite s strani proizvajalcev Unije in bo povzročilo visoke cene na trgu Unije.

| (161) | Poleg tega so strani trdile, da nimajo možnosti prenesti cene na svoje stranke, zato bi to negativno vplivalo na njihovo dobičkonosnost. |
| --- | --- |

(161)

Poleg tega so strani trdile, da nimajo možnosti prenesti cene na svoje stranke, zato bi to negativno vplivalo na njihovo dobičkonosnost.

| (162) | Združenje Euranimi in nepovezan uvoznik so te trditve ponovili po dokončnem razkritju. |
| --- | --- |

(162)

Združenje Euranimi in nepovezan uvoznik so te trditve ponovili po dokončnem razkritju.

| (163) | Združenje Eurofer je navedenim izjavam nasprotovalo, pri čemer je trdilo, da je domnevno daljši dobavni rok posledica sprememb v povpraševanju in motenj v svetovnih dobavnih verigah zaradi pandemije COVID-19, kar ni značilnost dobavne verige SSCR. Združenje Eurofer je navedlo, da ima industrija Unije v normalnih razmerah zadostno zmogljivost, da bi zadostila skoraj 150 % potrošnje Unije v obdobju preiskave. Poleg tega je združenje Eurofer trdilo, da je bilo zvišanje cen surovin, do katerega je prišlo po obdobju preiskave, posledica velikega svetovnega povečanja stroškov surovin, ki ni vplivalo le na cene v Uniji. Združenje Eurofer je tudi trdilo, da bi se lahko SSCR pridobival iz tretjih držav z znatnimi zmogljivostmi za SSCR, ki niso bile omejene z zaščitnimi ukrepi za jeklo. |
| --- | --- |

(163)

Združenje Eurofer je navedenim izjavam nasprotovalo, pri čemer je trdilo, da je domnevno daljši dobavni rok posledica sprememb v povpraševanju in motenj v svetovnih dobavnih verigah zaradi pandemije COVID-19, kar ni značilnost dobavne verige SSCR. Združenje Eurofer je navedlo, da ima industrija Unije v normalnih razmerah zadostno zmogljivost, da bi zadostila skoraj 150 % potrošnje Unije v obdobju preiskave. Poleg tega je združenje Eurofer trdilo, da je bilo zvišanje cen surovin, do katerega je prišlo po obdobju preiskave, posledica velikega svetovnega povečanja stroškov surovin, ki ni vplivalo le na cene v Uniji. Združenje Eurofer je tudi trdilo, da bi se lahko SSCR pridobival iz tretjih držav z znatnimi zmogljivostmi za SSCR, ki niso bile omejene z zaščitnimi ukrepi za jeklo.

| (164) | Kot je navedeno v začasni uredbi, dejansko obstajajo viri dobave SSCR iz drugih tretjih držav, med katerimi sta največja Tajvan in Koreja. Uvoz iz Tajvana v Unijo se nadaljuje, pri čemer zanj veljajo razmeroma nizke protidampinške dajatve. Koreji je uspelo v obravnavanem obdobju povečati izvoz v Unijo v absolutnem in relativnem smislu. Tudi Južna Afrika ostaja prisotna na trgu Unije kljub domnevnemu nadzoru evropskih družb nad proizvodnjo SSCR. Poleg tega protidampinške dajatve, uvedene za Indijo in Indonezijo, niso namenjene zaprtju trga Unije za zadevni državi, temveč zvišanju cen na pošteno raven. |
| --- | --- |

(164)

Kot je navedeno v začasni uredbi, dejansko obstajajo viri dobave SSCR iz drugih tretjih držav, med katerimi sta največja Tajvan in Koreja. Uvoz iz Tajvana v Unijo se nadaljuje, pri čemer zanj veljajo razmeroma nizke protidampinške dajatve. Koreji je uspelo v obravnavanem obdobju povečati izvoz v Unijo v absolutnem in relativnem smislu. Tudi Južna Afrika ostaja prisotna na trgu Unije kljub domnevnemu nadzoru evropskih družb nad proizvodnjo SSCR. Poleg tega protidampinške dajatve, uvedene za Indijo in Indonezijo, niso namenjene zaprtju trga Unije za zadevni državi, temveč zvišanju cen na pošteno raven.

| (165) | Zvišanje cen je običajno posledica povečanja stroškov surovin in je bilo opaženo tudi na tretjih trgih. Zato ni dokazov o zlorabi zaščite trga s strani proizvajalcev Unije. Poleg tega s 13 proizvajalci izdelka v preiskavi v Uniji obstaja močna notranja konkurenca na trgu Unije. |
| --- | --- |

(165)

Zvišanje cen je običajno posledica povečanja stroškov surovin in je bilo opaženo tudi na tretjih trgih. Zato ni dokazov o zlorabi zaščite trga s strani proizvajalcev Unije. Poleg tega s 13 proizvajalci izdelka v preiskavi v Uniji obstaja močna notranja konkurenca na trgu Unije.

| (166) | Prav tako Komisija zaradi neustreznega sodelovanja zadevnih strank v tej preiskavi ne more ustrezno oceniti trditev zainteresiranih strani v zvezi z neobstojem možnosti prenosa cen na stranke in neobstojem možnosti nadomestitve uvoženih izdelkov. V nasprotju z nepovezanima uvoznikoma, navedenima v uvodnih izjavah od 184 do 193 začasne uredbe, so zadevne strani predložile svoje trditve po razkritju, ne da bi predložile izpolnjene vprašalnike. Komisija tako ni mogla izvesti temeljitejše ocene s preverjanjem njihovih nabavnih in prodajnih poti, vrst izdelkov, s katerimi trgujejo, stroškov in finančnega položaja. |
| --- | --- |

(166)

Prav tako Komisija zaradi neustreznega sodelovanja zadevnih strank v tej preiskavi ne more ustrezno oceniti trditev zainteresiranih strani v zvezi z neobstojem možnosti prenosa cen na stranke in neobstojem možnosti nadomestitve uvoženih izdelkov. V nasprotju z nepovezanima uvoznikoma, navedenima v uvodnih izjavah od 184 do 193 začasne uredbe, so zadevne strani predložile svoje trditve po razkritju, ne da bi predložile izpolnjene vprašalnike. Komisija tako ni mogla izvesti temeljitejše ocene s preverjanjem njihovih nabavnih in prodajnih poti, vrst izdelkov, s katerimi trgujejo, stroškov in finančnega položaja.

| (167) | Na podlagi tega je Komisija potrdila sklep, da učinki morebitne uvedbe dajatev na uvoznike in uporabnike ne presegajo pozitivnih učinkov ukrepov na industrijo Unije. |
| --- | --- |

(167)

Na podlagi tega je Komisija potrdila sklep, da učinki morebitne uvedbe dajatev na uvoznike in uporabnike ne presegajo pozitivnih učinkov ukrepov na industrijo Unije.

| (168) | Ker glede interesa nepovezanih uvoznikov in uporabnikov ni bilo drugih pripomb, so bili sklepi iz uvodnih izjav 184 do 195 začasne uredbe potrjeni. |
| --- | --- |

(168)

Ker glede interesa nepovezanih uvoznikov in uporabnikov ni bilo drugih pripomb, so bili sklepi iz uvodnih izjav 184 do 195 začasne uredbe potrjeni.

7.3   Sklep o interesu Unije

Sklep o interesu Unije

| (169) | Na podlagi navedenega in ker ni bilo nobenih drugih pripomb, je bil sklep iz uvodne izjave 196 začasne uredbe potrjen. |
| --- | --- |

(169)

Na podlagi navedenega in ker ni bilo nobenih drugih pripomb, je bil sklep iz uvodne izjave 196 začasne uredbe potrjen.

8.   DOKONČNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI

DOKONČNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI

8.1   Dokončni ukrepi

Dokončni ukrepi

| (170) | Glede na sprejete sklepe o dampingu, škodi, vzročni povezavi in interesu Unije bi bilo treba v skladu s členom 9(4) osnovne uredbe uvesti dokončne protidampinške ukrepe, da se prepreči, da bi uvoz zadevnega izdelka po dampinških cenah še naprej povzročal škodo industriji Unije. Iz razlogov, navedenih v oddelku 6 in zlasti pododdelku 6.2 te uredbe, bi bilo treba protidampinške dajatve določiti v skladu s pravilom nižje dajatve. |
| --- | --- |

(170)

Glede na sprejete sklepe o dampingu, škodi, vzročni povezavi in interesu Unije bi bilo treba v skladu s členom 9(4) osnovne uredbe uvesti dokončne protidampinške ukrepe, da se prepreči, da bi uvoz zadevnega izdelka po dampinških cenah še naprej povzročal škodo industriji Unije. Iz razlogov, navedenih v oddelku 6 in zlasti pododdelku 6.2 te uredbe, bi bilo treba protidampinške dajatve določiti v skladu s pravilom nižje dajatve.

| (171) | Na podlagi navedenega so stopnje, po katerih se bodo uvedle take dajatve, določene na naslednji način:







  Država | Družba | Dokončna protidampinška dajatev |
| --- | --- | --- | --- |
| Indija | Jindal Stainless Limited in Jindal Stainless Hisar Limited | 13,9  % |
| Chromeni Steels Private Limited | 35,3  % |
| Vse druge družbe | 35,3  % |
| Indonezija | IRNC | 10,2  % |
| Jindal Stainless Indonesia | 20,2  % |
| Vse druge družbe | 20,2  % |

(171)

Na podlagi navedenega so stopnje, po katerih se bodo uvedle take dajatve, določene na naslednji način:

Država

Družba

Dokončna protidampinška dajatev

Indija

Jindal Stainless Limited in Jindal Stainless Hisar Limited

13,9  %

Chromeni Steels Private Limited

35,3  %

Vse druge družbe

35,3  %

Indonezija

IRNC

10,2  %

Jindal Stainless Indonesia

20,2  %

Vse druge družbe

20,2  %

| (172) | Stopnje protidampinške dajatve za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato izražajo stanje, v katerem so bile te družbe med to preiskavo. Te stopnje dajatev se uporabljajo izključno za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz zadevne države, ki so ga proizvedli poimensko navedeni pravni subjekti. Za uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvaja katera koli druga družba, ki ni posebej navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, bi morala veljati stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“. Individualne stopnje protidampinške dajatve se zanje ne bi smele uporabljati. |
| --- | --- |

(172)

Stopnje protidampinške dajatve za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato izražajo stanje, v katerem so bile te družbe med to preiskavo. Te stopnje dajatev se uporabljajo izključno za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz zadevne države, ki so ga proizvedli poimensko navedeni pravni subjekti. Za uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvaja katera koli druga družba, ki ni posebej navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, bi morala veljati stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“. Individualne stopnje protidampinške dajatve se zanje ne bi smele uporabljati.

| (173) | Družba lahko zahteva uporabo teh individualnih stopenj protidampinške dajatve, če naknadno spremeni ime subjekta. Zahtevek je treba nasloviti na Komisijo (15). Zahtevek mora vsebovati vse ustrezne informacije, s katerimi je mogoče dokazati, da sprememba ne vpliva na upravičenost družbe do stopnje dajatve, ki se zanjo uporablja. Če sprememba imena družbe ne vpliva na njeno pravico do izkoriščanja ugodnosti stopnje dajatve, ki se zanjo uporablja, se v Uradnem listu Evropske unije objavi uredba o spremembi imena. |
| --- | --- |

(173)

Družba lahko zahteva uporabo teh individualnih stopenj protidampinške dajatve, če naknadno spremeni ime subjekta. Zahtevek je treba nasloviti na Komisijo (15). Zahtevek mora vsebovati vse ustrezne informacije, s katerimi je mogoče dokazati, da sprememba ne vpliva na upravičenost družbe do stopnje dajatve, ki se zanjo uporablja. Če sprememba imena družbe ne vpliva na njeno pravico do izkoriščanja ugodnosti stopnje dajatve, ki se zanjo uporablja, se v Uradnem listu Evropske unije objavi uredba o spremembi imena.

15

Uradnem listu Evropske unije

| (174) | Da bi se zmanjšalo tveganje izogibanja ukrepom zaradi razlike v stopnjah dajatev, so potrebni posebni ukrepi, da se zagotovi uporaba individualnih protidampinških dajatev. Družbe, za katere veljajo individualne protidampinške dajatve, morajo carinskim organom držav članic predložiti veljaven trgovinski račun. Ta račun mora ustrezati zahtevam iz člena 1(3) te uredbe. Za uvoz, za katerega ta račun ni predložen, bi bilo treba uporabiti protidampinško dajatev, ki se uporablja za „vse druge družbe“. |
| --- | --- |

(174)

Da bi se zmanjšalo tveganje izogibanja ukrepom zaradi razlike v stopnjah dajatev, so potrebni posebni ukrepi, da se zagotovi uporaba individualnih protidampinških dajatev. Družbe, za katere veljajo individualne protidampinške dajatve, morajo carinskim organom držav članic predložiti veljaven trgovinski račun. Ta račun mora ustrezati zahtevam iz člena 1(3) te uredbe. Za uvoz, za katerega ta račun ni predložen, bi bilo treba uporabiti protidampinško dajatev, ki se uporablja za „vse druge družbe“.

| (175) | Čeprav je predložitev tega računa potrebna, da lahko carinski organi držav članic uporabijo individualne stopnje protidampinške dajatve za uvoz, pa ni edini element, ki ga morajo carinski organi upoštevati. Tudi če predloženi račun izpolnjuje vse zahteve iz člena 1(3) te uredbe, morajo carinski organi držav članic izvajati svoje običajne kontrole in lahko kot v vseh drugih primerih zahtevajo dodatne dokumente (odpremne listine itd.) za preverjanje točnosti navedb v deklaraciji in zagotovitev, da je poznejša uporaba nižje stopnje dajatve upravičena v skladu s carinsko zakonodajo. |
| --- | --- |

(175)

Čeprav je predložitev tega računa potrebna, da lahko carinski organi držav članic uporabijo individualne stopnje protidampinške dajatve za uvoz, pa ni edini element, ki ga morajo carinski organi upoštevati. Tudi če predloženi račun izpolnjuje vse zahteve iz člena 1(3) te uredbe, morajo carinski organi držav članic izvajati svoje običajne kontrole in lahko kot v vseh drugih primerih zahtevajo dodatne dokumente (odpremne listine itd.) za preverjanje točnosti navedb v deklaraciji in zagotovitev, da je poznejša uporaba nižje stopnje dajatve upravičena v skladu s carinsko zakonodajo.

| (176) | Če bi se po uvedbi zadevnih ukrepov obseg izvoza ene od družb, za katere veljajo nižje individualne stopnje dajatev, znatno povečal, bi se tako povečanje obsega lahko obravnavalo kot sprememba v vzorcu trgovanja, nastala zaradi uvedbe ukrepov v smislu člena 13(1) osnovne uredbe. V takih okoliščinah in če so izpolnjeni pogoji, se lahko začne preiskava proti izogibanju. S to preiskavo se lahko med drugim prouči potreba po odpravi individualnih stopenj dajatve in posledični uvedbi dajatve na ravni države. |
| --- | --- |

(176)

Če bi se po uvedbi zadevnih ukrepov obseg izvoza ene od družb, za katere veljajo nižje individualne stopnje dajatev, znatno povečal, bi se tako povečanje obsega lahko obravnavalo kot sprememba v vzorcu trgovanja, nastala zaradi uvedbe ukrepov v smislu člena 13(1) osnovne uredbe. V takih okoliščinah in če so izpolnjeni pogoji, se lahko začne preiskava proti izogibanju. S to preiskavo se lahko med drugim prouči potreba po odpravi individualnih stopenj dajatve in posledični uvedbi dajatve na ravni države.

| (177) | Da se zagotovi ustrezno izvrševanje protidampinških dajatev, bi bilo treba protidampinško dajatev za vse druge družbe uporabljati ne le za nesodelujoče proizvajalce izvoznike v tej preiskavi, ampak tudi za proizvajalce, ki v obdobju preiskave niso izvažali v Unijo. |
| --- | --- |

(177)

Da se zagotovi ustrezno izvrševanje protidampinških dajatev, bi bilo treba protidampinško dajatev za vse druge družbe uporabljati ne le za nesodelujoče proizvajalce izvoznike v tej preiskavi, ampak tudi za proizvajalce, ki v obdobju preiskave niso izvažali v Unijo.

8.2   Dokončno pobiranje začasnih dajatev

Dokončno pobiranje začasnih dajatev

| (178) | Ob upoštevanju ugotovljenih stopenj dampinga in stopnje škode, povzročene industriji Unije, bi bilo treba dokončno pobrati zneske, zavarovane z začasno protidampinško dajatvijo, ki je bila uvedena z začasno uredbo. |
| --- | --- |

(178)

Ob upoštevanju ugotovljenih stopenj dampinga in stopnje škode, povzročene industriji Unije, bi bilo treba dokončno pobrati zneske, zavarovane z začasno protidampinško dajatvijo, ki je bila uvedena z začasno uredbo.

| (179) | Ker so nekatere dokončne stopnje dajatev nižje od začasnih stopenj dajatev, se zneski, ki so zavarovani in presegajo dokončne stopnje protidampinške dajatve, sprostijo. |
| --- | --- |

(179)

Ker so nekatere dokončne stopnje dajatev nižje od začasnih stopenj dajatev, se zneski, ki so zavarovani in presegajo dokončne stopnje protidampinške dajatve, sprostijo.

8.3.   Retroaktivnost

Retroaktivnost

| (180) | Kot je navedeno v oddelku 1.2, je Komisija na zahtevo pritožnika uvedla obvezno registracijo uvoza izdelka v preiskavi v skladu s členom 14(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(180)

Kot je navedeno v oddelku 1.2, je Komisija na zahtevo pritožnika uvedla obvezno registracijo uvoza izdelka v preiskavi v skladu s členom 14(5) osnovne uredbe.

| (181) | V zaključni fazi preiskave so bili ocenjeni podatki, zbrani v okviru registracije. Komisija je analizirala, ali so bila izpolnjena merila iz člena 10(4) osnovne uredbe za retroaktivno pobiranje dokončnih dajatev. |
| --- | --- |

(181)

V zaključni fazi preiskave so bili ocenjeni podatki, zbrani v okviru registracije. Komisija je analizirala, ali so bila izpolnjena merila iz člena 10(4) osnovne uredbe za retroaktivno pobiranje dokončnih dajatev.

| (182) | Analiza, ki jo je opravila Komisija, ni pokazala nadaljnje znatne rasti uvoza poleg ravni uvoza, ki je v obdobju preiskave povzročil škodo, kot je določeno v členu 10(4d) osnovne uredbe. Komisija je v okviru te analize primerjala mesečni povprečni obseg uvoza zadevnega izdelka v obdobju preiskave z mesečnim povprečnim obsegom uvoza v obdobju od začetka te preiskave do uvedbe začasnih ukrepov, pri čemer ni bilo opaziti nadaljnjega znatnega povečanja: | Obdobje preiskave (v tonah/mesec) | Obdobje po preiskavi, tj. od 1. oktobra 2020 do 28. maja 2021 (v tonah/mesec) | Povečanje uvoza (v %) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Uvoz SSCR iz Indije | 8 956 | 6 036 | –33  % |
| Uvoz SSCR iz Indonezije | 7 353 | 8 439 | 15  % |
| Skupaj uvoz SSCR iz zadevnih držav | 16 308 | 14 475 | –11  % |
| Vir: Nadzor 2 (EU-27) |

(182)

Analiza, ki jo je opravila Komisija, ni pokazala nadaljnje znatne rasti uvoza poleg ravni uvoza, ki je v obdobju preiskave povzročil škodo, kot je določeno v členu 10(4d) osnovne uredbe. Komisija je v okviru te analize primerjala mesečni povprečni obseg uvoza zadevnega izdelka v obdobju preiskave z mesečnim povprečnim obsegom uvoza v obdobju od začetka te preiskave do uvedbe začasnih ukrepov, pri čemer ni bilo opaziti nadaljnjega znatnega povečanja:

Obdobje preiskave (v tonah/mesec)

Obdobje po preiskavi, tj. od 1. oktobra 2020 do 28. maja 2021 (v tonah/mesec)

Povečanje uvoza (v %)

Uvoz SSCR iz Indije

8 956

6 036

–33  %

Uvoz SSCR iz Indonezije

7 353

8 439

15  %

Skupaj uvoz SSCR iz zadevnih držav

16 308

14 475

–11  %

Vir: Nadzor 2 (EU-27)

Vir:

| (183) | Komisija je zato sklenila, da retroaktivno pobiranje dokončnih dajatev za obdobje, v katerem je bil uvoz registriran, v tem primeru ni utemeljeno. |
| --- | --- |

(183)

Komisija je zato sklenila, da retroaktivno pobiranje dokončnih dajatev za obdobje, v katerem je bil uvoz registriran, v tem primeru ni utemeljeno.

9.   KONČNE DOLOČBE

KONČNE DOLOČBE

| (184) | V skladu s členom 109 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (16) je obrestna mera, kadar je treba znesek povrniti na podlagi sodbe Sodišča Evropske unije, obrestna mera, ki jo Evropska centralna banka uporablja v svojih operacijah glavnega refinanciranja, objavljena v seriji C Uradnega lista Evropske unije, in ki velja na prvi koledarski dan posameznega meseca. |
| --- | --- |

(184)

V skladu s členom 109 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (16) je obrestna mera, kadar je treba znesek povrniti na podlagi sodbe Sodišča Evropske unije, obrestna mera, ki jo Evropska centralna banka uporablja v svojih operacijah glavnega refinanciranja, objavljena v seriji C Uradnega lista Evropske unije, in ki velja na prvi koledarski dan posameznega meseca.

16

| (185) | Komisija je z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/159 (17) uvedla zaščitni ukrep za nekatere izdelke iz jekla za obdobje treh let. Z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/1029 (18) je bil zaščitni ukrep podaljšan do 30. junija 2024. Izdelek, ki se pregleduje, spada v eno izmed kategorij izdelkov, ki jih zajema zaščitni ukrep. Ko so torej tarifne kvote, določene v okviru zaščitnega ukrepa, presežene, je treba za isti uvoz plačati tako tarifno dajatev nad kvoto kot tudi protidampinško dajatev. Ker lahko tako kopičenje protidampinških ukrepov in zaščitnih ukrepov vpliva na trgovino bolj, kot je zaželeno, se je Komisija odločila, da za izdelek, ki se pregleduje, za čas uvedbe zaščitne dajatve prepreči sočasno uporabo protidampinške dajatve in tarifne dajatve nad kvoto. |
| --- | --- |

(185)

Komisija je z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/159 (17) uvedla zaščitni ukrep za nekatere izdelke iz jekla za obdobje treh let. Z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/1029 (18) je bil zaščitni ukrep podaljšan do 30. junija 2024. Izdelek, ki se pregleduje, spada v eno izmed kategorij izdelkov, ki jih zajema zaščitni ukrep. Ko so torej tarifne kvote, določene v okviru zaščitnega ukrepa, presežene, je treba za isti uvoz plačati tako tarifno dajatev nad kvoto kot tudi protidampinško dajatev. Ker lahko tako kopičenje protidampinških ukrepov in zaščitnih ukrepov vpliva na trgovino bolj, kot je zaželeno, se je Komisija odločila, da za izdelek, ki se pregleduje, za čas uvedbe zaščitne dajatve prepreči sočasno uporabo protidampinške dajatve in tarifne dajatve nad kvoto.

17

18

| (186) | To pomeni, da kadar se za izdelek, ki se pregleduje, začne uporabljati tarifna dajatev nad kvoto iz člena 1(6) Uredbe (EU) 2019/159 in presega raven protidampinških dajatev v skladu s to uredbo, se pobere samo tarifna dajatev nad kvoto iz člena 1(6) Uredbe (EU) 2019/159. V obdobju sočasne uporabe zaščitne in protidampinške dajatve se pobiranje dajatev, uvedenih v skladu s to uredbo, opusti. Kadar se za izdelek, ki se pregleduje, začne uporabljati tarifna dajatev nad kvoto iz člena 1(6) Uredbe (EU) 2019/159 in je določena na ravni, ki je nižja od ravni protidampinških dajatev iz te uredbe, se pobere tarifna dajatev nad kvoto iz člena 1(6) Uredbe (EU) 2019/159, ki se ji doda razlika med to dajatvijo in višjo od ravni protidampinških dajatev, uvedenih s to uredbo. Del zneska protidampinških dajatev, ki ni bil pobran, se opusti. |
| --- | --- |

(186)

To pomeni, da kadar se za izdelek, ki se pregleduje, začne uporabljati tarifna dajatev nad kvoto iz člena 1(6) Uredbe (EU) 2019/159 in presega raven protidampinških dajatev v skladu s to uredbo, se pobere samo tarifna dajatev nad kvoto iz člena 1(6) Uredbe (EU) 2019/159. V obdobju sočasne uporabe zaščitne in protidampinške dajatve se pobiranje dajatev, uvedenih v skladu s to uredbo, opusti. Kadar se za izdelek, ki se pregleduje, začne uporabljati tarifna dajatev nad kvoto iz člena 1(6) Uredbe (EU) 2019/159 in je določena na ravni, ki je nižja od ravni protidampinških dajatev iz te uredbe, se pobere tarifna dajatev nad kvoto iz člena 1(6) Uredbe (EU) 2019/159, ki se ji doda razlika med to dajatvijo in višjo od ravni protidampinških dajatev, uvedenih s to uredbo. Del zneska protidampinških dajatev, ki ni bil pobran, se opusti.

| (187) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 15(1) osnovne uredbe – |
| --- | --- |

(187)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 15(1) osnovne uredbe –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se začasna protidampinška dajatev na uvoz ploščato valjanih izdelkov iz nerjavnega jekla, hladno valjanih, brez nadaljnje obdelave, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7219 90 20, 7219 90 80, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81, 7220 20 89, 7220 90 20 in 7220 90 80, s poreklom iz Indije ali Indonezije.

2.   Stopnje dokončne protidampinške dajatve, ki se uporabljajo za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve za izdelek iz odstavka 1, ki ga proizvajajo spodaj navedene družbe, so:

| Država | Družba | Dokončna protidampinška dajatev | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| Indija | Jindal Stainless Limited | 13,9  % | C654 |
| Jindal Stainless Hisar Limited | 13,9  % | C655 |
| Chromeni Steels Private Limited | 35,3  % | C656 |
| Vse druge indijske družbe | 35,3  % | C999 |
| Indonezija | IRNC | 10,2  % | C657 |
| Jindal Stainless Indonesia | 20,2  % | C658 |
| Vse druge indonezijske družbe | 20,2  % | C999 |

Država

Družba

Dokončna protidampinška dajatev

Dodatna oznaka TARIC

Indija

Jindal Stainless Limited

13,9  %

C654

Jindal Stainless Hisar Limited

13,9  %

C655

Chromeni Steels Private Limited

35,3  %

C656

Vse druge indijske družbe

35,3  %

C999

Indonezija

IRNC

10,2  %

C657

Jindal Stainless Indonesia

20,2  %

C658

Vse druge indonezijske družbe

20,2  %

C999

3.   Pogoj za uporabo individualnih stopenj dajatve, določenih za družbe iz odstavka 2, je, da se carinskim organom držav članic predloži veljaven trgovinski račun, ki vsebuje izjavo z datumom in podpisom uradnika subjekta, ki izdaja tak račun, ter njegovim imenom in funkcijo, in sicer: „Podpisani potrjujem, da je (količina) (zadevnega izdelka), prodanega za izvoz v Evropsko unijo, ki ga zajema ta račun, proizvedla družba (ime in naslov družbe) (dodatna oznaka TARIC) v [zadevna država]. Izjavljam, da so informacije na tem računu popolne in točne.“ Če tak račun ni predložen, se uporabi dajatev, ki se uporablja za vse druge družbe.

4.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavne določbe v zvezi s carinami.

Člen 2

1.   Kadar se za ploščato valjane izdelke iz nerjavnega jekla, hladno valjane, brez nadaljnje obdelave, iz člena 1(1) začne uporabljati tarifna dajatev nad kvoto iz člena 1(6) Uredbe (EU) 2019/159 in presega enakovredno raven protidampinške dajatve ad valorem iz člena 1(2), se pobere samo tarifna dajatev nad kvoto iz člena 1(6) Uredbe (EU) 2019/159.

2.   V obdobju uporabe odstavka 1 se pobiranje dajatev, uvedenih s to uredbo, opusti.

3.   Kadar se za ploščato valjane izdelke iz nerjavnega jekla, hladno valjane, brez nadaljnje obdelave, iz člena 1(1) začne uporabljati tarifna dajatev nad kvoto iz člena 1(6) Uredbe (EU) 2019/159 in je določena na ravni, nižji od enakovredne ravni protidampinške dajatve ad valorem iz člena 1(2), se pobere tarifna dajatev nad kvoto iz člena 1(6) Uredbe (EU) 2019/159, ki se ji doda razlika med to dajatvijo in višjo od enakovrednih ravni protidampinške dajatve ad valorem iz člena 1(2).

4.   Del zneska protidampinške dajatve, ki ni bil pobran v skladu z odstavkom 3, se opusti.

5.   Opustitve iz odstavkov 2 in 4 so časovno omejene na obdobje uporabe tarifne dajatve nad kvoto iz člena 1(6) Uredbe (EU) 2019/159.

Člen 3

Zneski, zavarovani z začasno protidampinško dajatvijo v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/854, se dokončno poberejo. Zavarovani zneski, ki presegajo dokončne stopnje protidampinške dajatve, se sprostijo.

Člen 4

Dokončna protidampinška dajatev se ne obračuna retroaktivno na registrirani uvoz. Podatki, zbrani v skladu s členom 1 Izvedbene uredbe (EU) 2021/370, se ne hranijo več. Izvedbena uredba (EU) 2021/370 se razveljavi.

Člen 5

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. novembra 2021

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 176, 30.6.2016, str. 21.

1

(2)  Obvestilo o začetku protidampinškega postopka za uvoz hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla s poreklom iz Indije in Indonezije (UL C 322, 30.9.2020, str. 17).

2

(3)  Obvestilo o začetku protisubvencijskega postopka za uvoz hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla s poreklom iz Indije in Indonezije (UL C 57, 17.2.2021, str. 16).

3

(4)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/370 z dne 1. marca 2021 o obvezni registraciji uvoza hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla s poreklom iz Indije in Indonezije (UL L 71, 2.3.2021, str. 18).

4

(5)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/854 z dne 27. maja 2021 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla s poreklom iz Indije in Indonezije (UL L 188, 28.5.2021, str. 61).

5

(6)  Združenje neintegriranih uvoznikov in distributerjev kovin.

6

(7)  Poročilo odbora, ES – losos (Norveška), WT/DS337/R, točke 7.256, 7.257 in 7.273.

7

ES – losos (Norveška)

(8)  Sodba z dne 18. marca 2009, Shanghai Excell M&E Enterprise, T-299/05, EU:T:2009:72, točka 288.

8

(9)  Glej na primer uvodno izjavo 283 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2021/582 z dne 9. aprila 2021 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz ploščato valjanih izdelkov iz aluminija s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL L 124, 12.4.2021, str. 40) (uporaba dobička zadevnega „trgovca“); sodba z dne 18. marca 2009, Shanghai Excell M&E Enterprise, T-299/05, EU:T:2009:72, točka 287.

9

(10)  Poročilo pritožbenega organa US – Anti-Dumping and Countervailing Duties (China) (ZDA – Protidampinške in izravnalne dajatve (Kitajska)), WT/DS379/AB/R, točke 567, 568 in 583.

10

US – Anti-Dumping and Countervailing Duties (China)

(11)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/1408 z dne 6. oktobra 2020 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve na uvoz nekaterih vroče valjanih plošč in kolobarjev iz nerjavnega jekla s poreklom iz Indonezije, Ljudske republike Kitajske in Tajvana (UL L 325, 7.10.2020, str. 26).

11

(12)  Sodba Sodišča z dne 16. februarja 2012, Svet Evropske unije, Evropska komisija proti Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT (Interpipe Niko Tube ZAT), zadevi C-191/09 P in C-200/09 P, točka 58.

12

(13)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/2446 z dne 28. julija 2015 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o podrobnih pravilih v zvezi z nekaterimi določbami carinskega zakonika Unije (UL L 343, 29.12.2015, str. 1).

13

(14)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/1408 z dne 6. oktobra 2020 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve na uvoz nekaterih vroče valjanih plošč in kolobarjev iz nerjavnega jekla s poreklom iz Indonezije, Ljudske republike Kitajske in Tajvana (UL L 325, 7.10.2020, str. 26).

14

(15)  Evropska komisija, Generalni direktorat za trgovino, Direktorat G, Rue de la Loi 170, 1040 Bruselj, Belgija.

15

(16)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

16

(17)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/159 z dne 31. januarja 2019 o uvedbi dokončnih zaščitnih ukrepov proti uvozu nekaterih izdelkov iz jekla (UL L 31, 1.2.2019, str. 27).

17

(18)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/1029 z dne 24. junija 2021 o spremembi Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2019/159 zaradi podaljšanja zaščitnega ukrepa v zvezi z uvozom nekaterih izdelkov iz jekla (UL L 225I, 25.6.2021, str. 1).

18

---

SKLEPI

| 18.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 410/178 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 410/178

---

SKLEP SVETA (EU) 2021/2013

z dne 15. novembra 2021

o imenovanju člana in nadomestnega člana Odbora regij na predlog Kraljevine Španije

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 305 Pogodbe,

ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU) 2019/852 z dne 21. maja 2019 o določitvi sestave Odbora regij (1),

ob upoštevanju predloga španske vlade,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Na podlagi člena 300(3) Pogodbe je Odbor regij sestavljen iz predstavnikov regionalnih in lokalnih skupnosti, ki so bodisi izvoljeni v regionalne ali lokalne skupnosti ali pa so politično odgovorni izvoljeni skupščini. |
| --- | --- |

(1)

Na podlagi člena 300(3) Pogodbe je Odbor regij sestavljen iz predstavnikov regionalnih in lokalnih skupnosti, ki so bodisi izvoljeni v regionalne ali lokalne skupnosti ali pa so politično odgovorni izvoljeni skupščini.

| (2) | Svet je 28. maja 2020 sprejel Sklep (EU) 2020/731 (2) o imenovanju člana in nadomestnega člana Odbora regij na predlog Kraljevine Španije. |
| --- | --- |

(2)

Svet je 28. maja 2020 sprejel Sklep (EU) 2020/731 (2) o imenovanju člana in nadomestnega člana Odbora regij na predlog Kraljevine Španije.

| (3) | Zaradi konca mandata, na podlagi katerega je bilo predlagano imenovanje Bernata SOLÉJA BARRILA, se je sprostilo mesto člana Odbora regij. |
| --- | --- |

(3)

Zaradi konca mandata, na podlagi katerega je bilo predlagano imenovanje Bernata SOLÉJA BARRILA, se je sprostilo mesto člana Odbora regij.

| (4) | Zaradi konca mandata, na podlagi katerega je bilo predlagano imenovanje Elisabet NEBREDE VILE, se je sprostilo mesto nadomestnega člana Odbora regij. |
| --- | --- |

(4)

Zaradi konca mandata, na podlagi katerega je bilo predlagano imenovanje Elisabet NEBREDE VILE, se je sprostilo mesto nadomestnega člana Odbora regij.

| (5) | Španska vlada je za članico Odbora regij za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2025, predlagala Victòrio ALSINO I BURGUÉS, predstavnico regionalne ali lokalne skupnosti, ki je politično odgovorna izvoljeni skupščini Consejera de Acción Exterior y Gobierno Abierto, Gobierno de la Generalitat de Cataluña (regionalna ministrica za zunanje delovanje in odprto vlado, vlada Katalonije). |
| --- | --- |

(5)

Španska vlada je za članico Odbora regij za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2025, predlagala Victòrio ALSINO I BURGUÉS, predstavnico regionalne ali lokalne skupnosti, ki je politično odgovorna izvoljeni skupščini Consejera de Acción Exterior y Gobierno Abierto, Gobierno de la Generalitat de Cataluña (regionalna ministrica za zunanje delovanje in odprto vlado, vlada Katalonije).

| (6) | Španska vlada je za nadomestnega člana Odbora regij za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2025, predlagala Gerarda Martíja FIGUERASA I ALBO, predstavnika regionalne ali lokalne skupnosti, ki je politično odgovoren izvoljeni skupščini Secretario de Acción Exterior del Gobierno, Gobierno de la Generalitat de Cataluña (sekretar za vladno zunanje delovanje, vlada Katalonije) – |
| --- | --- |

(6)

Španska vlada je za nadomestnega člana Odbora regij za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2025, predlagala Gerarda Martíja FIGUERASA I ALBO, predstavnika regionalne ali lokalne skupnosti, ki je politično odgovoren izvoljeni skupščini Secretario de Acción Exterior del Gobierno, Gobierno de la Generalitat de Cataluña (sekretar za vladno zunanje delovanje, vlada Katalonije) –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2025, se v Odbor regij imenujeta naslednja predstavnika regionalnih ali lokalnih skupnosti, ki sta politično odgovorna izvoljeni skupščini:

| (a) | za članico:






  — | Victòria ALSINA I BURGUÉS, Consejera de Acción Exterior y Gobierno Abierto, Gobierno de la Generalitat de Cataluña (regionalna ministrica za zunanje delovanje in odprto vlado, vlada Katalonije), |
| --- | --- | --- |

(a)

za članico:

—

Victòria ALSINA I BURGUÉS, Consejera de Acción Exterior y Gobierno Abierto, Gobierno de la Generalitat de Cataluña (regionalna ministrica za zunanje delovanje in odprto vlado, vlada Katalonije),

ter

| (b) | za nadomestnega člana:






  — | Gerard Martí FIGUERAS I ALBA, Secretario de Acción Exterior del Gobierno, Gobierno de la Generalitat de Cataluña (sekretar za vladno zunanje delovanje, vlada Katalonije). |
| --- | --- | --- |

(b)

za nadomestnega člana:

—

Gerard Martí FIGUERAS I ALBA, Secretario de Acción Exterior del Gobierno, Gobierno de la Generalitat de Cataluña (sekretar za vladno zunanje delovanje, vlada Katalonije).

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 15. novembra 2021

Za Svet

predsednik

J. PODGORŠEK

---

(1)  
  UL L 139, 27.5.2019, str. 13.

1

(2)  Sklep Sveta (EU) 2020/731 z dne 28. maja 2020 o imenovanju člana in nadomestnega člana Odbora regij na predlog Kraljevine Španije (UL L 172 I, 3.6.2020, str. 3).

2

---

| 18.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 410/180 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 410/180

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2021/2014

z dne 17. novembra 2021

o spremembi Izvedbenega sklepa (EU) 2021/1073 o določitvi tehničnih specifikacij in pravil za izvajanje okvira zaupanja za digitalno COVID potrdilo EU, uvedeno z Uredbo (EU) 2021/953 Evropskega parlamenta in Sveta

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/953 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2021 o okviru za izdajanje, preverjanje in priznavanje interoperabilnih potrdil o cepljenju, testu in preboleli bolezni v zvezi s COVID-19 (v nadaljnjem besedilu: digitalno COVID potrdilo EU) za olajšanje prostega gibanja med pandemijo COVID-19 (1) ter zlasti člena 9(1) in (3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2021/953 določa digitalno COVID potrdilo EU, ki naj bi se uporabljalo kot dokaz, da je bila oseba cepljena proti COVID-19, da je bil njen rezultat testa negativen ali da je prebolela okužbo, da se imetnikom olajša uveljavljanje pravice do prostega gibanja med pandemijo COVID-19. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/953 določa digitalno COVID potrdilo EU, ki naj bi se uporabljalo kot dokaz, da je bila oseba cepljena proti COVID-19, da je bil njen rezultat testa negativen ali da je prebolela okužbo, da se imetnikom olajša uveljavljanje pravice do prostega gibanja med pandemijo COVID-19.

| (2) | Za delovanje digitalnega COVID potrdila EU po vsej Uniji je Komisija sprejela Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2021/1073 (2) o določitvi tehničnih specifikacij in pravil za izpolnjevanje, varno izdajanje in preverjanje digitalnih COVID potrdil EU, zagotavljanje varstva osebnih podatkov, določitev skupne strukture edinstvene identifikacijske oznake potrdila ter izdajo veljavne, varne in interoperabilne črtne kode. |
| --- | --- |

(2)

Za delovanje digitalnega COVID potrdila EU po vsej Uniji je Komisija sprejela Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2021/1073 (2) o določitvi tehničnih specifikacij in pravil za izpolnjevanje, varno izdajanje in preverjanje digitalnih COVID potrdil EU, zagotavljanje varstva osebnih podatkov, določitev skupne strukture edinstvene identifikacijske oznake potrdila ter izdajo veljavne, varne in interoperabilne črtne kode.

| (3) | Številne države članice so že napovedale ali so že začele dajati odmerke cepiva proti COVID-19 poleg standardnih serij primarnega cepljenja, tj. serij cepljenj, katerih namen je zagotoviti zadostno zaščito v začetni fazi, zlasti osebam, ki morda niso imele zadostnega odziva na serije primarnega cepljenja, in razmišljajo o „poživitvenih“ odmerkih za osebe, ki so imele zadosten odziv na primarno cepljenje. V zvezi s tem je Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni 1. septembra 2021 objavil vmesne ugotovitve z vidika javnega zdravja glede zagotovitve dodatnih odmerkov cepiva proti COVID-19 (3). |
| --- | --- |

(3)

Številne države članice so že napovedale ali so že začele dajati odmerke cepiva proti COVID-19 poleg standardnih serij primarnega cepljenja, tj. serij cepljenj, katerih namen je zagotoviti zadostno zaščito v začetni fazi, zlasti osebam, ki morda niso imele zadostnega odziva na serije primarnega cepljenja, in razmišljajo o „poživitvenih“ odmerkih za osebe, ki so imele zadosten odziv na primarno cepljenje. V zvezi s tem je Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni 1. septembra 2021 objavil vmesne ugotovitve z vidika javnega zdravja glede zagotovitve dodatnih odmerkov cepiva proti COVID-19 (3).

| (4) | Odbor za zdravila za uporabo v humani medicini pri Evropski agenciji za zdravila je 4. oktobra 2021 sklenil, da se vsaj 28 dni po drugem odmerku cepiv osebam z močno oslabljenim imunskim sistemom lahko da dodaten odmerek cepiva proti COVID-19, in sicer cepivo Comirnaty ali Spikevax (4). Odbor je ocenil tudi podatke za cepivo Comirnaty, ki kažejo povečanje ravni protiteles, kadar se poživitveni odmerek da približno 6 mesecev po drugem odmerku pri osebah, starih od 18 do 55 let. Na podlagi teh podatkov je Odbor ugotovil, da poživitveni odmerki cepiva Comirnaty lahko pridejo v poštev vsaj šest mesecev po drugem odmerku za osebe, stare 18 let in več. Kot je navedla Evropska agencija za zdravila, lahko organi javnega zdravja na nacionalni ravni izdajo uradna priporočila o uporabi poživitvenih odmerkov, pri čemer upoštevajo najnovejše podatke o učinkovitosti in omejene podatke o varnosti. Informacije o cepivu Comirnaty (5) in Spikevax (6) so bile ustrezno posodobljene, da vključujejo ta priporočila. |
| --- | --- |

(4)

Odbor za zdravila za uporabo v humani medicini pri Evropski agenciji za zdravila je 4. oktobra 2021 sklenil, da se vsaj 28 dni po drugem odmerku cepiv osebam z močno oslabljenim imunskim sistemom lahko da dodaten odmerek cepiva proti COVID-19, in sicer cepivo Comirnaty ali Spikevax (4). Odbor je ocenil tudi podatke za cepivo Comirnaty, ki kažejo povečanje ravni protiteles, kadar se poživitveni odmerek da približno 6 mesecev po drugem odmerku pri osebah, starih od 18 do 55 let. Na podlagi teh podatkov je Odbor ugotovil, da poživitveni odmerki cepiva Comirnaty lahko pridejo v poštev vsaj šest mesecev po drugem odmerku za osebe, stare 18 let in več. Kot je navedla Evropska agencija za zdravila, lahko organi javnega zdravja na nacionalni ravni izdajo uradna priporočila o uporabi poživitvenih odmerkov, pri čemer upoštevajo najnovejše podatke o učinkovitosti in omejene podatke o varnosti. Informacije o cepivu Comirnaty (5) in Spikevax (6) so bile ustrezno posodobljene, da vključujejo ta priporočila.

| (5) | Da bi se izognili različnim, nejasnim ali tehnično nezdružljivim pristopom med državami članicami, je treba sprejeti enotna pravila za izpolnjevanje potrdil o cepljenju iz člena 3(1), točka (a), Uredbe (EU) 2021/953, izdanih po dajanju takih dodatnih odmerkov. |
| --- | --- |

(5)

Da bi se izognili različnim, nejasnim ali tehnično nezdružljivim pristopom med državami članicami, je treba sprejeti enotna pravila za izpolnjevanje potrdil o cepljenju iz člena 3(1), točka (a), Uredbe (EU) 2021/953, izdanih po dajanju takih dodatnih odmerkov.

| (6) | V skladu s členom 5 Uredbe (EU) 2021/953 se po vsakem odmerku izda potrdilo o cepljenju, v katerem je jasno navedeno, ali je bilo cepljenje zaključeno ali ne, in mora vsebovati število odmerkov, ki jih je prejel imetnik. V skladu s Prilogo k navedeni uredbi mora potrdilo o cepljenju vsebovati podatkovno polje, v katerem sta navedena številka odmerka v seriji in skupno število odmerkov v seriji. Vsa pravila o izpolnjevanju potrdil o cepljenju, izdanih po dajanju dodatnih odmerkov, ki se sprejmejo z izvedbenim aktom, morajo biti v skladu z zahtevami iz Uredbe (EU) 2021/953. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s členom 5 Uredbe (EU) 2021/953 se po vsakem odmerku izda potrdilo o cepljenju, v katerem je jasno navedeno, ali je bilo cepljenje zaključeno ali ne, in mora vsebovati število odmerkov, ki jih je prejel imetnik. V skladu s Prilogo k navedeni uredbi mora potrdilo o cepljenju vsebovati podatkovno polje, v katerem sta navedena številka odmerka v seriji in skupno število odmerkov v seriji. Vsa pravila o izpolnjevanju potrdil o cepljenju, izdanih po dajanju dodatnih odmerkov, ki se sprejmejo z izvedbenim aktom, morajo biti v skladu z zahtevami iz Uredbe (EU) 2021/953.

| (7) | Na potrdilih o cepljenju, izdanih za odmerke iz serije primarnega cepljenja, mora biti po zaključku standardne serije primarnega cepljenja navedena polna cepljenost, tudi v primerih, ko se priporoča poznejše dajanje dodatnih odmerkov. V potrdilih o cepljenju, izdanih za dodatne odmerke, ki se dajejo po standardni seriji primarnega cepljenja, je treba navesti številko odmerka, ki jo je prejel imetnik, kot je določeno v členu 5(2), točka (b), Uredbe (EU) 2021/953, ter skupno število odmerkov znotraj serije, pri čemer se upoštevajo tako odmerki primarnega cepljenja kot morebitni dodatni odmerki. |
| --- | --- |

(7)

Na potrdilih o cepljenju, izdanih za odmerke iz serije primarnega cepljenja, mora biti po zaključku standardne serije primarnega cepljenja navedena polna cepljenost, tudi v primerih, ko se priporoča poznejše dajanje dodatnih odmerkov. V potrdilih o cepljenju, izdanih za dodatne odmerke, ki se dajejo po standardni seriji primarnega cepljenja, je treba navesti številko odmerka, ki jo je prejel imetnik, kot je določeno v členu 5(2), točka (b), Uredbe (EU) 2021/953, ter skupno število odmerkov znotraj serije, pri čemer se upoštevajo tako odmerki primarnega cepljenja kot morebitni dodatni odmerki.

| (8) | Posebno pozornost je treba nameniti ranljivim skupinam, ki dodatne odmerke lahko prejmejo prednostno. Če se država članica odloči, da bo dodatne odmerke dajala samo določenim podskupinam prebivalstva, bi lahko razmislila o izdaji potrdil o cepljenju, v katerih je navedeno dajanje takih dodatnih doz, samo na zahtevo in ne avtomatično, glede na to, da člen 5(1) Uredbe (EU) 2021/953 državam članicam omogoča, da izbirajo med tema dvema možnostma. Dokler se dodatni odmerki dajejo le določeni podskupini prebivalstva, se od oseb iz te podskupine ne bi smelo zahtevati, da pri uveljavljanju svoje pravice do prostega gibanja med pandemijo COVID-19 predložijo potrdilo o prejetju dodatnega odmerka, temveč bi lahko uporabile potrdilo, prejeto po zaključku serije primarnega cepljenja. |
| --- | --- |

(8)

Posebno pozornost je treba nameniti ranljivim skupinam, ki dodatne odmerke lahko prejmejo prednostno. Če se država članica odloči, da bo dodatne odmerke dajala samo določenim podskupinam prebivalstva, bi lahko razmislila o izdaji potrdil o cepljenju, v katerih je navedeno dajanje takih dodatnih doz, samo na zahtevo in ne avtomatično, glede na to, da člen 5(1) Uredbe (EU) 2021/953 državam članicam omogoča, da izbirajo med tema dvema možnostma. Dokler se dodatni odmerki dajejo le določeni podskupini prebivalstva, se od oseb iz te podskupine ne bi smelo zahtevati, da pri uveljavljanju svoje pravice do prostega gibanja med pandemijo COVID-19 predložijo potrdilo o prejetju dodatnega odmerka, temveč bi lahko uporabile potrdilo, prejeto po zaključku serije primarnega cepljenja.

| (9) | Hkrati je pomembno, da potrdila o cepljenju, izdana osebam iz takih skupin po prejetem dodatnem odmerku, prav tako pravilno odražajo število odmerkov, ki so jih prejele. Prvič, Uredba (EU) 2021/953 daje vsem osebam pravico, da po vsakem odmerku cepiva prejmejo potrdilo o cepljenju, v katerem je navedeno število odmerkov, ki so jih prejeli. Drugič, države članice lahko sčasoma omejijo trajanje sprejemanja potrdil o cepljenju, izdanih po zaključeni seriji primarnega cepljenja, za namene prostega pretoka, če so na voljo znanstveni dokazi, da se zaščita, ki jo zagotavlja serija primarnega cepljenja, po določenem obdobju zmanjša pod določeno raven. Če ranljive skupine po prejetju dodatnega odmerka ne bi dobile možnosti za pridobitev potrdil o cepljenju, bi bili potrebni nadaljnji upravni ukrepi za pridobitev teh potrdil, ko bi ta postala pomembnejša za njihovo prosto gibanje, kar bi lahko povzročilo ovire. |
| --- | --- |

(9)

Hkrati je pomembno, da potrdila o cepljenju, izdana osebam iz takih skupin po prejetem dodatnem odmerku, prav tako pravilno odražajo število odmerkov, ki so jih prejele. Prvič, Uredba (EU) 2021/953 daje vsem osebam pravico, da po vsakem odmerku cepiva prejmejo potrdilo o cepljenju, v katerem je navedeno število odmerkov, ki so jih prejeli. Drugič, države članice lahko sčasoma omejijo trajanje sprejemanja potrdil o cepljenju, izdanih po zaključeni seriji primarnega cepljenja, za namene prostega pretoka, če so na voljo znanstveni dokazi, da se zaščita, ki jo zagotavlja serija primarnega cepljenja, po določenem obdobju zmanjša pod določeno raven. Če ranljive skupine po prejetju dodatnega odmerka ne bi dobile možnosti za pridobitev potrdil o cepljenju, bi bili potrebni nadaljnji upravni ukrepi za pridobitev teh potrdil, ko bi ta postala pomembnejša za njihovo prosto gibanje, kar bi lahko povzročilo ovire.

| (10) | Poleg tega bi bilo treba dodatno pojasniti pravila za izpolnjevanje digitalnega CODVID potrdila EU. Posebne nabore vrednosti, pri katerih se uporabljajo določena pravila za kodiranje, bi bilo treba objaviti. |
| --- | --- |

(10)

Poleg tega bi bilo treba dodatno pojasniti pravila za izpolnjevanje digitalnega CODVID potrdila EU. Posebne nabore vrednosti, pri katerih se uporabljajo določena pravila za kodiranje, bi bilo treba objaviti.

| (11) | Za zagotovitev interoperabilnosti digitalnega COVID potrdila EU bi bilo treba z uporabo sheme JSON (JavaScript Object Notation) opredeliti skupno usklajeno podatkovno strukturo za podatke, ki jih je treba vključiti v potrdila iz člena 3(1) Uredbe (EU) 2021/953. |
| --- | --- |

(11)

Za zagotovitev interoperabilnosti digitalnega COVID potrdila EU bi bilo treba z uporabo sheme JSON (JavaScript Object Notation) opredeliti skupno usklajeno podatkovno strukturo za podatke, ki jih je treba vključiti v potrdila iz člena 3(1) Uredbe (EU) 2021/953.

| (12) | Izvedbeni sklep (EU) 2021/1073 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(12)

Izvedbeni sklep (EU) 2021/1073 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (13) | V skladu s členom 42(1) Uredbe (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (7) je bilo opravljeno posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, ki je svoje uradne pripombe podal 18. oktobra 2021 (8). |
| --- | --- |

(13)

V skladu s členom 42(1) Uredbe (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (7) je bilo opravljeno posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, ki je svoje uradne pripombe podal 18. oktobra 2021 (8).

| (14) | Zaradi potrebe po hitrem izvajanju spremenjenih tehničnih specifikacij za digitalno COVID potrdilo EU, bi moral ta sklep začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

(14)

Zaradi potrebe po hitrem izvajanju spremenjenih tehničnih specifikacij za digitalno COVID potrdilo EU, bi moral ta sklep začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

| (15) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 14 Uredbe (EU) 2021/953 – |
| --- | --- |

(15)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 14 Uredbe (EU) 2021/953 –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Izvedbeni sklep (EU) 2021/1073 se spremeni:

| (1) | člen 4 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 4
  Pravila o upravljanju, ki se uporabljajo za potrdila javnih ključev v zvezi s prehodom za digitalna COVID potrdila EU, ki podpira vidike interoperabilnosti okvira zaupanja, so določena v Prilogi IV.“; |
| --- | --- |

(1)

člen 4 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 4

Pravila o upravljanju, ki se uporabljajo za potrdila javnih ključev v zvezi s prehodom za digitalna COVID potrdila EU, ki podpira vidike interoperabilnosti okvira zaupanja, so določena v Prilogi IV.“;

| (2) | dodata se naslednja člena 5 in 6:

  „Člen 5
  Skupna usklajena struktura podatkov za podatke, ki jih je treba z uporabo sheme JSON vključiti v potrdila iz člena 3(1) Uredbe (EU) 2021/953, je določena v Prilogi V k temu sklepu.


  Člen 6
  Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.“; |
| --- | --- |

(2)

dodata se naslednja člena 5 in 6:

„Člen 5

Skupna usklajena struktura podatkov za podatke, ki jih je treba z uporabo sheme JSON vključiti v potrdila iz člena 3(1) Uredbe (EU) 2021/953, je določena v Prilogi V k temu sklepu.

Člen 6

Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.“;

| (3) | Priloga II se nadomesti z besedilom iz Priloge I k temu sklepu; |
| --- | --- |

(3)

Priloga II se nadomesti z besedilom iz Priloge I k temu sklepu;

| (4) | Priloga III se spremeni v skladu s Prilogo II k temu sklepu; |
| --- | --- |

(4)

Priloga III se spremeni v skladu s Prilogo II k temu sklepu;

| (5) | besedilo iz Priloge III k temu sklepu se doda kot Priloga V. |
| --- | --- |

(5)

besedilo iz Priloge III k temu sklepu se doda kot Priloga V.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 17. novembra 2021

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 211, 15.6.2021, str. 1.

1

(2)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2021/1073 z dne 28. junija 2021 o določitvi tehničnih specifikacij in pravil za izvajanje okvira zaupanja za digitalno COVID potrdilo EU, uvedeno z Uredbo (EU) 2021/953 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 230, 30.6.2021, str. 32).

2

(3)  https://www.ecdc.europa.eu/en/publications-data/covid-19-public-health-considerations-additional-vaccine-doses

3

(4)  https://www.ema.europa.eu/en/news/comirnaty-spikevax-ema-recommendations-extra-doses-boosters

4

(5)  https://www.ema.europa.eu/en/documents/product-information/comirnaty-epar-product-information_en.pdf

5

(6)  https://www.ema.europa.eu/en/documents/product-information/spikevax-previously-covid-19-vaccine-moderna-epar-product-information_en.pdf

6

(7)  Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39).

7

(8)  https://edps.europa.eu/system/files/2021-10/2021-0943%20Formal_comments_EUDCC_en.pdf

8

---

PRILOGA I

„PRILOGA II

PRAVILA ZA IZPOLNJEVANJE DIGITALNEGA COVID POTRDILA EU

Splošna pravila glede naborov vrednosti, določena v tej prilogi, so namenjena zagotavljanju interoperabilnosti na semantični ravni in omogočajo enotne tehnične izvedbe za digitalno COVID potrdilo EU. Elementi v tej prilogi se lahko uporabljajo za tri različne primere (cepljenje/testiranje/prebolela bolezen), kot je določeno v Uredbi (EU) 2021/953. V tej prilogi so navedeni samo elementi, pri katerih je potrebna semantična standardizacija prek kodiranih naborov vrednosti.

Za prevajanje kodiranih elementov v nacionalni jezik so odgovorne države članice.

Za vsa podatkovna polja, ki niso navedena v naslednjih opisih naborov vrednosti, je kodiranje opisano v Prilogi V.

Če iz kakršnega koli razloga ni mogoče uporabiti spodaj navedenih prednostnih kodnih sistemov, se lahko uporabijo drugi mednarodni kodni sistemi, poleg tega se zagotovijo nasveti, kako kode iz drugega kodnega sistema preslikati v prednostni kodni sistem. Besedilo (prikazna imena) se lahko v izjemnih primerih uporabi kot rezervni mehanizem, kadar v opredeljenih naborih vrednosti ni na voljo ustrezna koda.

Države članice, ki v svojih sistemih uporabljajo druge kode, morajo take kode preslikati v opisane nabore vrednosti. Za vse take preslikave so odgovorne države članice.

Ker se nekateri nabori vrednosti, ki temeljijo na sistemih kodiranja iz te priloge, kot so sistemi kodiranja za cepljenje in hitre antigenske teste, pogosto spreminjajo, jih Komisija objavi in redno posodablja ob pomoči mreže e-zdravje in Odbora za zdravstveno varnost. Posodobljeni nabori vrednosti se objavijo na ustreznem spletnem mestu Komisije, pa tudi na spletni strani mreže e-zdravje. Zagotoviti je treba zgodovino sprememb.

1.   Ciljna bolezen ali njen povzročitelj / bolezen ali njen povzročitelj, ki jo/ga je imetnik prebolel: COVID-19 (SARS-CoV-2 ali ena od njegovih različic)

Uporabljati v potrdilih 1, 2 in 3.

Uporablja se naslednja koda:

| Koda | Prikazovalnik | Ime kodnega sistema | Naslov URL kodnega sistema | Identifikacijska oznaka kodnega sistema | Različica kodnega sistema |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 840539006 | COVID-19 | SNOMED CT | http://snomed.info/sct | 2.16.840.1.113883.6.96 | 2021-01-31 |

Koda

Prikazovalnik

Ime kodnega sistema

Naslov URL kodnega sistema

Identifikacijska oznaka kodnega sistema

Različica kodnega sistema

840539006

COVID-19

SNOMED CT

http://snomed.info/sct

2.16.840.1.113883.6.96

2021-01-31

2.   Cepivo ali profilaksa proti COVID-19

Prednostni kodni sistem: SNOMED CT ali klasifikacija ATC

Uporabljati v potrdilu 1.

Primeri kod iz prednostnih kodnih sistemov, ki jih je treba uporabljati, so kode SNOMED CT 1119305005 (antigensko cepivo proti SARS-CoV-2), 1119349007 (cepivo mRNK proti SARS-CoV-2) ali J07BX03 (cepiva proti COVID-19).

Nabor vrednosti, ki določa kode, ki se uporabljajo v skladu s kodnimi sistemi, vzpostavljenimi v tem oddelku, Komisija objavi in redno posodablja ob pomoči mreže e-zdravje. Ko se razvijejo in začnejo uporabljati nove vrste cepiv, se nabor vrednosti razširi.

3.   Zdravilo (cepivo) proti COVID-19

Prednostni kodni sistemi (v prednostnem vrstnem redu):

| — | register zdravil Unije za cepiva z dovoljenjem, ki velja za celotno EU (številke dovoljenj); |
| --- | --- |

—

register zdravil Unije za cepiva z dovoljenjem, ki velja za celotno EU (številke dovoljenj);

| — | svetovni register cepiv, kot bi ga lahko vzpostavila na primer Svetovna zdravstvena organizacija; |
| --- | --- |

—

svetovni register cepiv, kot bi ga lahko vzpostavila na primer Svetovna zdravstvena organizacija;

| — | v drugih primerih ime zdravila (cepiva). Če ime vključuje presledke, jih je treba nadomestiti z vezajem (-). |
| --- | --- |

—

v drugih primerih ime zdravila (cepiva). Če ime vključuje presledke, jih je treba nadomestiti z vezajem (-).

Ime nabora vrednosti: cepivo.

Uporabljati v potrdilu 1.

Primer kode iz prednostnih kodnih sistemov, ki jo je treba uporabljati, je EU/1/20/1528 (Comirnaty). Primer imena cepiva, ki se uporabi kot koda: Sputnik-V (kar pomeni cepivo Sputnik V).

Nabor vrednosti, ki določa kode, ki se uporabljajo v skladu s kodnimi sistemi, vzpostavljenimi v tem oddelku, Komisija objavi in redno posodablja ob pomoči mreže e-zdravje.

Cepiva se kodirajo z obstoječo kodo v objavljenem naboru vrednosti, tudi če se njihova imena v različnih državah razlikujejo. Razlog za to je, da še ni globalnega registra cepiv, ki bi zajemal vsa cepiva, ki se trenutno uporabljajo. Primer:

| — | za cepivo „COVID-19 Vaccine Moderna Intramuscular Injection“, ki je ime cepiva Spikevax na Japonskem, uporabite kodo EU/1/20/1507, saj je to ime cepiva v EU. |
| --- | --- |

—

za cepivo „COVID-19 Vaccine Moderna Intramuscular Injection“, ki je ime cepiva Spikevax na Japonskem, uporabite kodo EU/1/20/1507, saj je to ime cepiva v EU.

Če to v posameznem primeru ni mogoče ali priporočljivo, bo v objavljenem naboru vrednosti navedena ločena koda.

4.   Imetnik dovoljenja za promet s cepivom proti COVID-19 ali izdelovalec cepiva

Prednostni kodni sistem:

| — | koda organizacije Evropske agencije za zdravila (sistem SPOR za ISO IDMP); |
| --- | --- |

—

koda organizacije Evropske agencije za zdravila (sistem SPOR za ISO IDMP);

| — | svetovni register imetnikov dovoljenj za promet s cepivom ali izdelovalcev cepiv, kot bi ga lahko vzpostavila na primer Svetovna zdravstvena organizacija; |
| --- | --- |

—

svetovni register imetnikov dovoljenj za promet s cepivom ali izdelovalcev cepiv, kot bi ga lahko vzpostavila na primer Svetovna zdravstvena organizacija;

| — | v drugih primerih ime organizacije. Če ime vključuje presledke, jih je treba nadomestiti z vezajem (-). |
| --- | --- |

—

v drugih primerih ime organizacije. Če ime vključuje presledke, jih je treba nadomestiti z vezajem (-).

Uporabljati v potrdilu 1.

Primer kode iz prednostnega kodnega sistema, ki se uporabi, je ORG-100001699 (AstraZeneca AB). Primer imena organizacije, ki se uporabi kot koda: Sinovac-Biotech (kar pomeni Sinovac Biotech).

Nabor vrednosti, ki določa kode, ki se uporabljajo v skladu s kodnimi sistemi, vzpostavljenimi v tem oddelku, Komisija objavi in redno posodablja ob pomoči mreže e-zdravje.

Različne podružnice istega imetnika dovoljenja za promet z zdravilom ali istega izdelovalca cepiv uporabijo obstoječo kodo v objavljenem naboru vrednosti.

Praviloma se za isto cepivo uporablja koda, ki se nanaša na imetnika dovoljenja za promet z zdravilom v EU, saj še ni mednarodno dogovorjenega registra izdelovalcev cepiva ali imetnikov dovoljenja za promet z zdravilom. Primeri:

| — | za organizacijo „Pfizer AG“, ki je imetnik dovoljenja za promet s cepivom „Comirnaty“, ki se uporablja v Švici, uporabite kodo ORG-100030215, ki se nanaša na BioNTech Manufacturing GmbH, saj je ta imetnik dovoljenja za promet z zdravilom Comirnaty v EU; |
| --- | --- |

—

za organizacijo „Pfizer AG“, ki je imetnik dovoljenja za promet s cepivom „Comirnaty“, ki se uporablja v Švici, uporabite kodo ORG-100030215, ki se nanaša na BioNTech Manufacturing GmbH, saj je ta imetnik dovoljenja za promet z zdravilom Comirnaty v EU;

| — | za organizacijo „Zuellig Pharma“, ki je imetnik dovoljenja za promet z zdravilom za cepivo Covid-19 Vaccine Moderna (Spikevax), ki se uporablja na Filipinih, uporabite kodo ORG-100031184, ki se nanaša na Moderno Biotech Spain S.L., saj je ta imetnik dovoljenja za promet z zdravilom Spikevax v EU. |
| --- | --- |

—

za organizacijo „Zuellig Pharma“, ki je imetnik dovoljenja za promet z zdravilom za cepivo Covid-19 Vaccine Moderna (Spikevax), ki se uporablja na Filipinih, uporabite kodo ORG-100031184, ki se nanaša na Moderno Biotech Spain S.L., saj je ta imetnik dovoljenja za promet z zdravilom Spikevax v EU.

Če to v posameznem primeru ni mogoče ali priporočljivo, bo v objavljenem naboru vrednosti navedena ločena koda.

5.   Številka odmerka v seriji in skupno število odmerkov v seriji

Uporabljati v potrdilu 1.

Dve polji:

| (1) | številka odmerka v seriji cepljenja proti COVID-19 (N); |
| --- | --- |

(1)

številka odmerka v seriji cepljenja proti COVID-19 (N);

| (2) | skupno število odmerkov v seriji cepljenja (C). |
| --- | --- |

(2)

skupno število odmerkov v seriji cepljenja (C).

5.1.   Serija primarnega cepljenja

Kadar oseba prejema odmerke iz serije primarnega cepljenja, tj. serija cepljenja, namenjena zagotavljanju zadostne zaščite v začetni fazi, (C) odraža skupno število odmerkov iz standardne serije primarnega cepljenja (npr. 1 ali 2, odvisno od vrste uporabljenega cepiva). To vključuje možnost uporabe krajše serije cepljenja (C = 1), kadar protokol cepljenja, ki ga uporablja država članica, določa dajanje enkratnega odmerka cepiva z dvema odmerkoma osebam, ki so bile predhodno okužene z virusom SARS-CoV-2. Zaključena serija primarnega cepljenja se tako označi z N/C = 1. Na primer:

| — | 1/1 označuje zaključek serije primarnega cepljenja z enkratnim odmerkom ali zaključek serije primarnega cepljenja, ki ga sestavlja en odmerek cepiva z dvema odmerkoma, ki ga je prejela oseba, ki je prebolela okužbo, v skladu s protokolom cepljenja, ki ga uporablja država članica; |
| --- | --- |

—

1/1 označuje zaključek serije primarnega cepljenja z enkratnim odmerkom ali zaključek serije primarnega cepljenja, ki ga sestavlja en odmerek cepiva z dvema odmerkoma, ki ga je prejela oseba, ki je prebolela okužbo, v skladu s protokolom cepljenja, ki ga uporablja država članica;

| — | 2/2 označuje zaključek serije primarnega cepljenja z dvema odmerkoma. |
| --- | --- |

—

2/2 označuje zaključek serije primarnega cepljenja z dvema odmerkoma.

Kadar se serija primarnega cepljenja podaljša, na primer za osebe z močno oslabljenim imunskim sistemom ali kadar priporočeni interval med odmerki v primarnem cepljenju ni bil upoštevan, se vsi taki odmerki kodirajo kot dodatni odmerki iz oddelka 5.2.

5.2.   Dodatni odmerki

Kadar oseba prejme odmerke po seriji primarnega cepljenja, se takšni dodatni odmerki (X) odražajo v ustreznih potrdilih, in sicer s povečanjem številke danih odmerkov (N) in skupnega števila odmerkov (C) (kar pomeni (N + X)/(C+X)). Na primer:

| — | 2/2 označuje dajanje dodatnega odmerka po seriji primarnega cepljenja z enkratnim odmerkom ali dajanje dodatnega odmerka po seriji primarnega cepljenja, ki ga sestavlja en odmerek cepiva z dvema odmerkoma, ki ga je prejela oseba, ki je prebolela okužbo, v skladu s protokolom cepljenja, ki ga uporablja država članica; |
| --- | --- |

—

2/2 označuje dajanje dodatnega odmerka po seriji primarnega cepljenja z enkratnim odmerkom ali dajanje dodatnega odmerka po seriji primarnega cepljenja, ki ga sestavlja en odmerek cepiva z dvema odmerkoma, ki ga je prejela oseba, ki je prebolela okužbo, v skladu s protokolom cepljenja, ki ga uporablja država članica;

| — | 3/3 označuje dajanje dodatnega odmerka po seriji primarnega cepljenja z dvema odmerkoma. |
| --- | --- |

—

3/3 označuje dajanje dodatnega odmerka po seriji primarnega cepljenja z dvema odmerkoma.

Dodatni odmerki, dani po zaključeni seriji primarnega cepljenja, se tako označijo z (N + X)/(C+X) = 1.

Potrdila o cepljenju, izdana do 31. decembra 2021, se še naprej sprejmejo, tudi če taka potrdila sledijo drugačnemu pravilu za kodiranje številke odmerka v seriji ali skupnega števila odmerkov v seriji. Za zagotovitev tega se lahko sprejmejo tehnični ukrepi.

Znotraj pravnega okvira, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/953, lahko države članice sprejmejo ukrepe za obravnavanje položaja ranljivih skupin, ki lahko prednostno prejmejo dodatne odmerke Če se na primer država članica odloči, da bo dodatne odmerke dajala samo določenim podskupinam prebivalstva, se lahko v skladu s členom 5(1) Uredbe (EU) 2021/953 odloči, da bo potrdila o cepljenju, v katerih je navedeno dajanje takih dodatnih odmerkov, izdala samo na zahtevo in ne avtomatično. Če se taki ukrepi sprejmejo, države članice o tem ustrezno obvestijo zadevne osebe, tudi o tem, da lahko še naprej uporabljajo potrdilo, ki so ga prejele po zaključku standardne serije primarnega cepljenja.

6.   Država članica ali tretja država, v kateri je bilo opravljeno cepljenje/testiranje

Prednostni kodni sistem: kode držav po ISO 3166

Uporabljati v potrdilih 1, 2 in 3.

Vsebina nabora vrednosti: celoten seznam dvočrkovnih kod, ki je na voljo kot nabor vrednosti, opredeljen v standardu FHIR (http://hl7.org/fhir/ValueSet/iso3166-1-2). Če je cepljenje ali test izvedla mednarodna organizacija (kot sta UNHCR ali SZO) in informacije o državi niso na voljo, se uporabi koda za organizacijo. Take dodatne kode objavi in redno posodablja Komisija ob pomoči mreže e-zdravje.

7.   Vrsta testa

Uporabljati v potrdilu 2 oziroma potrdilu 3, če se z delegiranim aktom uvede podpora za izdajo potrdil o preboleli bolezni na podlagi vrst testov, ki niso amplifikacijski test nukleinske kisline (NAAT).

Uporabljajo se naslednje kode:

| Koda | Prikazovalnik | Ime kodnega sistema | Naslov URL kodnega sistema | Identifikacijska oznaka kodnega sistema | Različica kodnega sistema |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| LP6464-4 | Pomnoževanje nukleinskih kislin z zaznavanjem s sondo | LOINC | http://loinc.org | 2.16.840.1.113883.6.1 | 2.69 |
| LP217198-3 | Hitri imunološki preskus | LOINC | http://loinc.org | 2.16.840.1.113883.6.1 | 2.69 |

Koda

Prikazovalnik

Ime kodnega sistema

Naslov URL kodnega sistema

Identifikacijska oznaka kodnega sistema

Različica kodnega sistema

LP6464-4

Pomnoževanje nukleinskih kislin z zaznavanjem s sondo

LOINC

http://loinc.org

2.16.840.1.113883.6.1

2.69

LP217198-3

Hitri imunološki preskus

LOINC

http://loinc.org

2.16.840.1.113883.6.1

2.69

8.   Izdelovalec cepiva in trgovsko ime uporabljenega testa (neobvezno za test NAAT)

Uporabljati v potrdilu 2.

Vsebina nabora vrednosti vključuje izbiro hitrega antigenskega testa, kot je naveden na skupnem in posodobljenem seznamu hitrih antigenskih testov na COVID-19, uvedenem na podlagi Priporočila Sveta 2021/C 24/01 in dogovorjenem z Odborom za zdravstveno varnost. Seznam vodi JRC v okviru podatkovne zbirke in vitro diagnostičnih medicinskih pripomočkov in metod testiranja na COVID-19 na spletnem naslovu: https://covid-19-diagnostics.jrc.ec.europa.eu/devices/hsc-common-recognition-rat.

Za ta kodni sistem se uporabljajo ustrezna polja, kot so identifikacijska oznaka naprave za testiranje, ime testa in izdelovalec, v skladu s strukturiranim formatom JRC, ki je na voljo na spletnem naslovu: https://covid-19-diagnostics.jrc.ec.europa.eu/devices.

9.   Rezultat testa

Uporabljati v potrdilu 2.

Uporabljajo se naslednje kode:

| Koda | Prikazovalnik | Ime kodnega sistema | Naslov URL kodnega sistema | Identifikacijska oznaka kodnega sistema | Različica kodnega sistema |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 260415000 | Okužba ni odkrita | SNOMED CT | http://snomed.info/sct | 2.16.840.1.113883.6.96 | 2021-01-31 |
| 260373001 | Okužba odkrita | SNOMED CT | http://snomed.info/sct | 2.16.840.1.113883.6.96 | 2021-01-31 |

Koda

Prikazovalnik

Ime kodnega sistema

Naslov URL kodnega sistema

Identifikacijska oznaka kodnega sistema

Različica kodnega sistema

260415000

Okužba ni odkrita

SNOMED CT

http://snomed.info/sct

2.16.840.1.113883.6.96

2021-01-31

260373001

Okužba odkrita

SNOMED CT

http://snomed.info/sct

2.16.840.1.113883.6.96

2021-01-31

---

PRILOGA II

Priloga III, oddelek 3, k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/1073 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Splošne zahteve

V zvezi z edinstveno identifikacijsko oznako (oznaka UCI) potrdila je treba izpolniti naslednje splošne zahteve:

| (1) | nabor znakov: dovoljeni so samo alfanumerični znaki (velike črke) US-ASCII („A“ do „Z“, „0“ do „9“) in dodatni posebni znaki za ločevanje od RFC3986 (1), in sicer {„/“, „#“, „:“}; |
| --- | --- |

(1)

nabor znakov: dovoljeni so samo alfanumerični znaki (velike črke) US-ASCII („A“ do „Z“, „0“ do „9“) in dodatni posebni znaki za ločevanje od RFC3986 (1), in sicer {„/“, „#“, „:“};

| (2) | največja dolžina: oblikovalci si morajo prizadevati za dolžino od 27 do 30 znakov (2); |
| --- | --- |

(2)

največja dolžina: oblikovalci si morajo prizadevati za dolžino od 27 do 30 znakov (2);

| (3) | predpona različice: nanaša se na različico sheme UCI. Predpona različice za to različico dokumenta je „01“; sestavljena je iz dveh števk; |
| --- | --- |

(3)

predpona različice: nanaša se na različico sheme UCI. Predpona različice za to različico dokumenta je „01“; sestavljena je iz dveh števk;

| (4) | predpona države: oznaka države je določena s standardom ISO 3166-1. Daljše oznake (npr. trije znaki in več (npr. „UNHCR“)) so rezervirane za prihodnjo uporabo; |
| --- | --- |

(4)

predpona države: oznaka države je določena s standardom ISO 3166-1. Daljše oznake (npr. trije znaki in več (npr. „UNHCR“)) so rezervirane za prihodnjo uporabo;

| (5) | pripona kode / kontrolna vsota:






  5.1 | države članice lahko uporabijo kontrolno vsoto, kadar obstaja verjetnost prenosa, (človeškega) prepisa ali drugih napak (tj. pri uporabi tiskane oblike); |
| --- | --- | --- |

(5)

pripona kode / kontrolna vsota:

5.1

države članice lahko uporabijo kontrolno vsoto, kadar obstaja verjetnost prenosa, (človeškega) prepisa ali drugih napak (tj. pri uporabi tiskane oblike);

| 5.2 | kontrolna vsota se ne sme uporabljati za preverjanje veljavnosti potrdila in tehnično ni del identifikacijske oznake, ampak se uporablja za preverjanje celovitosti kode. Ta kontrolna vsota mora biti povzetek celotne oznake UCI v formatu za digitalni prenos / prenos po žici v skladu z ISO-7812-1 (LUHN-10) (3). Kontrolna vsota je od preostalega dela oznake UCI ločena z znakom „#“. |
| --- | --- |

5.2

kontrolna vsota se ne sme uporabljati za preverjanje veljavnosti potrdila in tehnično ni del identifikacijske oznake, ampak se uporablja za preverjanje celovitosti kode. Ta kontrolna vsota mora biti povzetek celotne oznake UCI v formatu za digitalni prenos / prenos po žici v skladu z ISO-7812-1 (LUHN-10) (3). Kontrolna vsota je od preostalega dela oznake UCI ločena z znakom „#“.

Zagotoviti je treba združljivost za nazaj: države članice, ki v daljšem časovnem obdobju spremenijo strukturo identifikacijskih oznak (v okviru glavne različice, ki je trenutno v1), zagotovijo, da kateri koli enaki identifikacijski oznaki predstavljata isto potrdilo/navedbo o cepljenju. Povedano drugače, države članice identifikacijskih oznak ne morejo ponovno uporabiti.

---

(1)  rfc3986 (ietf.org)

1

(2)  Pri izvajanju z uporabo QR kod bi lahko države članice razmislile o uporabi dodatnega nabora znakov do skupne dolžine 72 znakov (vključno s 27–30 znaki same identifikacijske oznake) za posredovanje drugih informacij. Specifikacije teh informacij opredelijo države članice.

2

(3)  Luhnov algoritem mod N je razširitev Luhnovega algoritma (znanega tudi kot algoritem mod 10), ki deluje za numerične kode in se uporablja na primer za izračun kontrolne vsote za kreditne kartice. Razširitev algoritmu omogoča delo z zaporedji vrednosti na kateri koli podlagi (v tem primeru črke).“
  “

3

---

PRILOGA III

„PRILOGA V

SHEMA JSON (JAVASCRIPT OBJECT NOTATION)

1.   Uvod

Ta priloga določa tehnično strukturo podatkov za digitalna COVID potrdila EU, ki je predstavljena kot shema JSON. Dokument vsebuje posebna navodila v zvezi s posameznimi podatkovnimi polji.

2.   Lokacija in različice sheme JSON

Edina verodostojna uradna shema JSON za digitalna COVID potrdila EU je na voljo na spletni strani https://github.com/ehn-dcc-development/ehn-dcc-schema. Druge lokacije niso verodostojne, vendar se lahko uporabijo za pripravo prihodnjih sprememb.

Avtomatično je trenutna različica, kot je določena v tej prilogi in jo podpirajo vse države ter trenutno pripravlja potrdila, prikazana pod navedenim URL.

Prihodnja različica, ki jo morajo do določenega datuma potrditi vse države, je prikazana pod navedenim URL z oznako različic (version tagging), ki je podrobneje opisana v datoteki Readme.

3.   Skupne strukture in splošne zahteve

Digitalno COVID potrdilo EU se ne izda, če zaradi manjkajočih informacij ni mogoče pravilno izpolniti vseh podatkovnih polj v skladu s to specifikacijo. To ne vpliva na obveznost držav članic, da izdajajo digitalna COVID potrdila EU.

Informacije v vseh poljih se lahko navedejo z uporabo celotnega nabora znakov UNICODE 13.0, kodiranih z uporabo UTF-8, razen če so posebej omejeni na nabore vrednosti ali ožji nabor znakov.

Skupna struktura je naslednja:

„JSON“: {

„ver“: <podatki o različici>,

„nam“: {

<podatki o imenu osebe>

},

„dob“: <datum rojstva>,

„v“ ali „t“ ali „r“: [

{<odmerek cepiva ali test ali informacija o prebolelosti, en vnos>}

]

}

Podrobne informacije o posameznih skupinah in poljih so na voljo v naslednjih oddelkih.

3.1.   Različica

Zagotovijo se informacije o različici. Različica sledi sistemu semantičnega določanja različic (semver: https://semver.org). Pri pripravi potrdil je to ena od uradno objavljenih različic (trenutna ali ena od starejših uradno objavljenih različic). Za več podrobnosti glej oddelek JSON Schema location.

| ID polja | Ime polja | Navodila |
| --- | --- | --- |
| ver | Različica sheme | Ujemati se mora z identifikacijsko oznako različice sheme, ki se uporablja za pripravo digitalnega COVID potrdila EU.
  Primer:
  „ver“: „1.3.0“ |

ID polja

Ime polja

Navodila

ver

Različica sheme

Ujemati se mora z identifikacijsko oznako različice sheme, ki se uporablja za pripravo digitalnega COVID potrdila EU.

Primer:

„ver“: „1.3.0“

3.2.   Ime in datum rojstva osebe

Ime osebe je uradno polno ime osebe, ki se ujema z imenom, navedenim na potnih listinah. Identifikacijska oznaka strukture je nam. Zagotovi se natanko eno (1) ime osebe.

| ID polja | Ime polja | Navodila |
| --- | --- | --- |
| nam/fn | Priimek(-ki) | Priimek(-ki) imetnika.
  Zagotovi se natanko eno (1) neprazno polje, ki vključuje vse priimke. V primeru več priimkov so ti ločeni s presledkom. Vendar morajo kombinirana imena, vključno z vezajem ali podobnimi znaki, ostati enaka.
  Primeri:
  „fn“: „Musterfrau-Gößinger“
  „fn“: „Musterfrau-Gößinger Müller“ |
| nam/fnt | Standardiziran(-i) priimek(-ki) | Priimek(-ki) imetnika, prečrkovani z uporabo iste konvencije, kot se uporablja v strojno berljivih potovalnih dokumentih imetnika (kot so na primer pravila, opredeljena v dokumentu ICAO 9303 , del 3).
  Zagotovi se natanko eno (1) neprazno polje, ki vključuje samo znake A-Z in <. Največja dolžina: 80 znakov (v skladu s specifikacijo ICAO 9303 ).
  Primeri:
  „fnt“: „MUSTERFRAU<GOESSINGER“
  „fnt“: „MUSTERFRAU<GOESSINGER<MUELLER“ |
| nam/gn | Ime(-na) | Ime(-na), na primer rojstno(-a) ime(-na) imetnika.
  Če imetnik nima imen, se polje preskoči.
  V vseh drugih primerih se zagotovi natanko eno (1) neprazno polje, ki vključuje vsa imena. V primeru več imen so ta ločena s presledkom.
  Primer:
  „gn“: „Isolde Erika“ |
| nam/gnt | Standardiziran(-a) ime(-na) | Ime(-na) imetnika, prečrkovana z uporabo iste konvencije, kot se uporablja v strojno berljivih potovalnih dokumentih imetnika (kot so na primer pravila, opredeljena v dokumentu ICAO 9303 , del 3).
  Če imetnik nima imen, se polje preskoči.
  V vseh drugih primerih se zagotovi natanko eno (1) neprazno polje, ki vključuje samo znake A-Z in <. Največja dolžina: 80 znakov.
  Primer:
  „gnt“: „ISOLDE<ERIKA“ |
| dob | Datum rojstva | Datum rojstva imetnika potrdila digitalnega COVID potrdila EU.
  Popolni ali delni datum brez časovne omejitve, omejen na razpon od 1900-01-01 do 2099-12-31.
  Če je znan popolni ali delni datum rojstva, se zagotovi natanko eno (1) neprazno polje. Če datum rojstva ni znan niti delno, se v polje vnese prazen niz „“. To bi se moralo ujemati z informacijami, kakor so navedene v potnih listinah.
  Če so na voljo informacije o datumu rojstva, se uporabi eden od naslednjih formatov ISO 8601. Druge možnosti niso podprte.
  LLLL-MM-DD
  LLLL-MM
  LLLL
  (Aplikacija za preverjanje lahko manjkajoče dele datuma rojstva označi z XX, kot pri strojno berljivih potovalnih dokumentih, npr. 1990-XX-XX.)
  Primeri:
  „dob“: „1979-04-14“
  „dob“: „1901-08“
  „dob“: „1939“
  „dob“: „“ |

ID polja

Ime polja

Navodila

nam/fn

Priimek(-ki)

Priimek(-ki) imetnika.

Zagotovi se natanko eno (1) neprazno polje, ki vključuje vse priimke. V primeru več priimkov so ti ločeni s presledkom. Vendar morajo kombinirana imena, vključno z vezajem ali podobnimi znaki, ostati enaka.

Primeri:

„fn“: „Musterfrau-Gößinger“

„fn“: „Musterfrau-Gößinger Müller“

nam/fnt

Standardiziran(-i) priimek(-ki)

Priimek(-ki) imetnika, prečrkovani z uporabo iste konvencije, kot se uporablja v strojno berljivih potovalnih dokumentih imetnika (kot so na primer pravila, opredeljena v dokumentu ICAO 9303 , del 3).

Zagotovi se natanko eno (1) neprazno polje, ki vključuje samo znake A-Z in <. Največja dolžina: 80 znakov (v skladu s specifikacijo ICAO 9303 ).

Primeri:

„fnt“: „MUSTERFRAU<GOESSINGER“

„fnt“: „MUSTERFRAU<GOESSINGER<MUELLER“

nam/gn

Ime(-na)

Ime(-na), na primer rojstno(-a) ime(-na) imetnika.

Če imetnik nima imen, se polje preskoči.

V vseh drugih primerih se zagotovi natanko eno (1) neprazno polje, ki vključuje vsa imena. V primeru več imen so ta ločena s presledkom.

Primer:

„gn“: „Isolde Erika“

nam/gnt

Standardiziran(-a) ime(-na)

Ime(-na) imetnika, prečrkovana z uporabo iste konvencije, kot se uporablja v strojno berljivih potovalnih dokumentih imetnika (kot so na primer pravila, opredeljena v dokumentu ICAO 9303 , del 3).

Če imetnik nima imen, se polje preskoči.

V vseh drugih primerih se zagotovi natanko eno (1) neprazno polje, ki vključuje samo znake A-Z in <. Največja dolžina: 80 znakov.

Primer:

„gnt“: „ISOLDE<ERIKA“

dob

Datum rojstva

Datum rojstva imetnika potrdila digitalnega COVID potrdila EU.

Popolni ali delni datum brez časovne omejitve, omejen na razpon od 1900-01-01 do 2099-12-31.

Če je znan popolni ali delni datum rojstva, se zagotovi natanko eno (1) neprazno polje. Če datum rojstva ni znan niti delno, se v polje vnese prazen niz „“. To bi se moralo ujemati z informacijami, kakor so navedene v potnih listinah.

Če so na voljo informacije o datumu rojstva, se uporabi eden od naslednjih formatov ISO 8601. Druge možnosti niso podprte.

LLLL-MM-DD

LLLL-MM

LLLL

(Aplikacija za preverjanje lahko manjkajoče dele datuma rojstva označi z XX, kot pri strojno berljivih potovalnih dokumentih, npr. 1990-XX-XX.)

Primeri:

„dob“: „1979-04-14“

„dob“: „1901-08“

„dob“: „1939“

„dob“: „“

3.3.   Skupine za posebne informacije o vrsti potrdila

Shema JSON podpira tri skupine vnosov, ki vključujejo posebne informacije o vrsti potrdila. Vsako digitalno COVID potrdilo EU mora vsebovati natanko eno (1) skupino. Prazne skupine niso dovoljene.

| Identifikacijska oznaka skupine | Ime skupine | Vnosi |
| --- | --- | --- |
| v | Skupina cepljeni | Če je na voljo, mora vsebovati natanko en (1) vnos, ki navaja natanko en (1) odmerek cepiva. |
| t | Skupina testirani | Če je na voljo, mora vsebovati natanko en (1) vnos, ki navaja natanko en (1) rezultat testiranja. |
| r | Skupina preboleli | Če je na voljo, vsebuje natanko en (1) vnos, ki navaja natanko eno (1) izjavo o prebolelosti. |

Identifikacijska oznaka skupine

Ime skupine

Vnosi

v

Skupina cepljeni

Če je na voljo, mora vsebovati natanko en (1) vnos, ki navaja natanko en (1) odmerek cepiva.

t

Skupina testirani

Če je na voljo, mora vsebovati natanko en (1) vnos, ki navaja natanko en (1) rezultat testiranja.

r

Skupina preboleli

Če je na voljo, vsebuje natanko en (1) vnos, ki navaja natanko eno (1) izjavo o prebolelosti.

4.   Posebne informacije o vrsti potrdila

4.1.   Potrdilo o cepljenju

Če je skupina cepljeni na voljo, mora vsebovati natanko en (1) vnos, ki navaja natanko eno cepljenje (en odmerek). Vsi elementi skupine cepljeni so obvezni, prazne vrednosti niso podprte.

| ID polja | Ime polja | Navodila |
| --- | --- | --- |
| v/tg | Ciljna bolezen ali povzročitelj: COVID-19 (SARS-CoV-2 ali ena od njegovih različic) | Kodirana vrednost iz nabora vrednosti
  disease-agent-targeted.json.
  Ta vrednost ima en vnos 840539006, ki je koda za COVID-19 iz SNOMED CT (GPS).
  Zagotovi se natanko eno (1) neprazno polje.
  Primer:
  „tg“: „840539006“ |
| v/vp | Cepivo ali profilaksa proti COVID-19 | Vrsta uporabljenega cepiva ali profilakse.
  Kodirana vrednost iz nabora vrednosti
  vaccine-prophylaxis.json.
  Nabor vrednosti se distribuira prek prehoda za digitalna COVID potrdila EU.
  Zagotovi se natanko eno (1) neprazno polje.
  Primer:
  „vp“: „1119349007“(cepivo proti virusu SARS-CoV-2 mRNA) |
| v/mp | Zdravilo (cepivo) proti COVID-19 | Zdravilo, ki se uporablja za ta konkretni odmerek cepiva. Kodirana vrednost iz nabora vrednosti
  vaccine-medicinal-product.json.
  Nabor vrednosti se distribuira prek prehoda za digitalna COVID potrdila EU.
  Zagotovi se natanko eno (1) neprazno polje. Primer:
  „mp“: „EU/1/20/1528“ (Comirnaty) |
| v/ma | Imetnik dovoljenja za promet s cepivom proti COVID-19 ali izdelovalec cepiva | Imetnik dovoljenja za promet s cepivom ali izdelovalec cepiva, če imetnik dovoljenja za promet s cepivom ne obstaja. Kodirana vrednost iz nabora vrednosti
  vaccine-mah-manf.json.
  Nabor vrednosti se distribuira prek prehoda za digitalna COVID potrdila EU.
  Zagotovi se natanko eno (1) neprazno polje. Primer:
  „ma“: „ORG-100030215“ (Biontech Manufacturing GmbH) |
| v/dn | Številka odmerka v seriji | Zaporedna številka (pozitivno celo število) odmerka, danega med tem cepljenjem. 1 za prvi odmerek, 2 za drugi odmerek itd. V Prilogi II, oddelek 5, so navedena podrobnejša pravila.
  Zagotovi se natanko eno (1) neprazno polje.
  Primeri:
  „dn“: „1“ (prvi odmerek)
  „dn“: „2“(drugi odmerek)
  „dn“: „3“ (tretji odmerek) |
| v/sd | Skupno število odmerkov v seriji | Skupno število odmerkov (pozitivno celo število) v seriji cepljenja Podrobnejša pravila so določena v Prilogi II, oddelek 5.
  Zagotovi se natanko eno (1) neprazno polje.
  Primeri:
  „sd“: „1“ (v primeru serije primarnega cepljenja z enim odmerkom)
  „sd“: „2“ (v primeru serije primarnega cepljenja z dvema odmerkoma ali dodatnega odmerka po seriji primarnega cepljenja z enim odmerkom)
  „sd“: „3“ (npr. v primeru dodatnih odmerkov po seriji primarnega cepljenja z dvema odmerkoma) |
| v/dt | Datum cepljenja | Datum prejema opisanega odmerka v obliki LLLL-MM-DD (polni datum brez časovne omejitve). Drugi formati niso podprti.
  Zagotovi se natanko eno (1) neprazno polje. Primer:
  „dt“: „2021-03-28“ |
| v/co | Država članica ali tretja država, v kateri je bilo opravljeno cepljenje | Država, izražena kot dvočrkovna oznaka ISO3166 (PRIPOROČENO) ali kot sklic na mednarodno organizacijo, pristojno za cepljenje (kot sta UNHCR ali SZO). Kodirana vrednost iz nabora vrednosti country-2-codes.json.
  Nabor vrednosti se distribuira prek prehoda za digitalna COVID potrdila EU.
  Zagotovi se natanko eno (1) prazno polje.
  Primer:
  „co“: „CZ“
  „co“: „UNHCR“ |
| v/is | Izdajatelj potrdila | Ime organizacije, ki je izdala potrdilo. Identifikacijske oznake se lahko uporabljajo kot del imena, vendar se priporoča, da se ne uporabljajo posamezno brez imena. Največ 80 znakov UTF-8.
  Zagotovi se natanko eno (1) neprazno polje. Primer:
  „is“: „Ministrstvo za zdravje Češke republike“
  „is“: „Cepilni center za južno okrožje 3“ |
| v/ci | Edinstvena identifikacijska oznaka potrdila | Edinstvena identifikacijska oznaka potrdila (oznaka UVCI), kot je določena v https://ec.europa.eu/health/sites/default/files/ehealth/docs/vaccination-proof_interoperability-guidelines_en.pdf
  Vključitev kontrolne vsote ni obvezna. Lahko se doda predpona „URN: UVCI:“.
  Zagotovi se natanko eno (1) neprazno polje.
  Primeri:
  „ci“: „URN:UVCI:01:NL:187/37512422923“
  „ci“: „URN:UVCI:01:AT:10807843F94AEE0EE5093FBC254BD813#B“ |

ID polja

Ime polja

Navodila

v/tg

Ciljna bolezen ali povzročitelj: COVID-19 (SARS-CoV-2 ali ena od njegovih različic)

Kodirana vrednost iz nabora vrednosti

disease-agent-targeted.json.

Ta vrednost ima en vnos 840539006, ki je koda za COVID-19 iz SNOMED CT (GPS).

Zagotovi se natanko eno (1) neprazno polje.

Primer:

„tg“: „840539006“

v/vp

Cepivo ali profilaksa proti COVID-19

Vrsta uporabljenega cepiva ali profilakse.

Kodirana vrednost iz nabora vrednosti

vaccine-prophylaxis.json.

Nabor vrednosti se distribuira prek prehoda za digitalna COVID potrdila EU.

Zagotovi se natanko eno (1) neprazno polje.

Primer:

„vp“: „1119349007“(cepivo proti virusu SARS-CoV-2 mRNA)

v/mp

Zdravilo (cepivo) proti COVID-19

Zdravilo, ki se uporablja za ta konkretni odmerek cepiva. Kodirana vrednost iz nabora vrednosti

vaccine-medicinal-product.json.

Nabor vrednosti se distribuira prek prehoda za digitalna COVID potrdila EU.

Zagotovi se natanko eno (1) neprazno polje. Primer:

„mp“: „EU/1/20/1528“ (Comirnaty)

v/ma

Imetnik dovoljenja za promet s cepivom proti COVID-19 ali izdelovalec cepiva

Imetnik dovoljenja za promet s cepivom ali izdelovalec cepiva, če imetnik dovoljenja za promet s cepivom ne obstaja. Kodirana vrednost iz nabora vrednosti

vaccine-mah-manf.json.

Nabor vrednosti se distribuira prek prehoda za digitalna COVID potrdila EU.

Zagotovi se natanko eno (1) neprazno polje. Primer:

„ma“: „ORG-100030215“ (Biontech Manufacturing GmbH)

v/dn

Številka odmerka v seriji

Zaporedna številka (pozitivno celo število) odmerka, danega med tem cepljenjem. 1 za prvi odmerek, 2 za drugi odmerek itd. V Prilogi II, oddelek 5, so navedena podrobnejša pravila.

Zagotovi se natanko eno (1) neprazno polje.

Primeri:

„dn“: „1“ (prvi odmerek)

„dn“: „2“(drugi odmerek)

„dn“: „3“ (tretji odmerek)

v/sd

Skupno število odmerkov v seriji

Skupno število odmerkov (pozitivno celo število) v seriji cepljenja Podrobnejša pravila so določena v Prilogi II, oddelek 5.

Zagotovi se natanko eno (1) neprazno polje.

Primeri:

„sd“: „1“ (v primeru serije primarnega cepljenja z enim odmerkom)

„sd“: „2“ (v primeru serije primarnega cepljenja z dvema odmerkoma ali dodatnega odmerka po seriji primarnega cepljenja z enim odmerkom)

„sd“: „3“ (npr. v primeru dodatnih odmerkov po seriji primarnega cepljenja z dvema odmerkoma)

v/dt

Datum cepljenja

Datum prejema opisanega odmerka v obliki LLLL-MM-DD (polni datum brez časovne omejitve). Drugi formati niso podprti.

Zagotovi se natanko eno (1) neprazno polje. Primer:

„dt“: „2021-03-28“

v/co

Država članica ali tretja država, v kateri je bilo opravljeno cepljenje

Država, izražena kot dvočrkovna oznaka ISO3166 (PRIPOROČENO) ali kot sklic na mednarodno organizacijo, pristojno za cepljenje (kot sta UNHCR ali SZO). Kodirana vrednost iz nabora vrednosti country-2-codes.json.

Nabor vrednosti se distribuira prek prehoda za digitalna COVID potrdila EU.

Zagotovi se natanko eno (1) prazno polje.

Primer:

„co“: „CZ“

„co“: „UNHCR“

v/is

Izdajatelj potrdila

Ime organizacije, ki je izdala potrdilo. Identifikacijske oznake se lahko uporabljajo kot del imena, vendar se priporoča, da se ne uporabljajo posamezno brez imena. Največ 80 znakov UTF-8.

Zagotovi se natanko eno (1) neprazno polje. Primer:

„is“: „Ministrstvo za zdravje Češke republike“

„is“: „Cepilni center za južno okrožje 3“

v/ci

Edinstvena identifikacijska oznaka potrdila

Edinstvena identifikacijska oznaka potrdila (oznaka UVCI), kot je določena v https://ec.europa.eu/health/sites/default/files/ehealth/docs/vaccination-proof_interoperability-guidelines_en.pdf

Vključitev kontrolne vsote ni obvezna. Lahko se doda predpona „URN: UVCI:“.

Zagotovi se natanko eno (1) neprazno polje.

Primeri:

„ci“: „URN:UVCI:01:NL:187/37512422923“

„ci“: „URN:UVCI:01:AT:10807843F94AEE0EE5093FBC254BD813#B“

4.2.   Potrdilo o testiranju

Če je skupina testirani na voljo, mora vsebovati natanko en (1) vnos, ki navaja natanko en rezultat testiranja.

| ID polja | Ime polja | Navodila |
| --- | --- | --- |
| t/tg | Ciljna bolezen ali povzročitelj: COVID-19 (SARS-CoV-2 ali ena od njegovih različic) | Kodirana vrednost iz nabora vrednosti disease-agent-targeted.json.
  Ta vrednost ima en vnos 840539006, ki je koda za COVID-19 iz SNOMED CT (GPS).
  Zagotovi se natanko eno (1) neprazno polje.
  Primer:
  „tg“: „840539006“ |
| t/tt | Vrsta testa | Vrsta uporabljenega testa glede na material, uporabljen za testiranje. Kodirana vrednost iz nabora vrednosti test-type.json (na podlagi LOINC). Vrednosti zunaj nabora vrednosti niso dovoljene.
  Zagotovi se natanko eno (1) neprazno polje.
  Primer:
  „tt“: „LP6464-4“ (Pomnoževanje nukleinskih kislin z zaznavanjem s sondo)
  „tt“: „LP217198-3“ (Hitri imunološki preskus) |
| t/nm | Ime testa (samo pomnoževanje nukleinskih kislin) | Ime uporabljenega amplifikacijskega testa nukleinske kisline (NAAT). Ime mora vključevati ime proizvajalca testa in trgovsko ime testa, ločeno z vejico.
  Za teste NAAT: to polje je neobvezno.
  Za teste RAT: to polje se ne uporablja, saj se ime testa navede posredno prek identifikacijske oznake naprave za testiranje (t/ma).
  Kadar je polje zagotovljeno, ne sme biti prazno.
  Primer:
  „nm“: „ELITechGroup, SARS-CoV-2 ELITe MGB® Kit“ |
| t/ma | Identifikacijska oznaka naprave za testiranje (samo hitri antigenski testi) | Identifikacijska oznaka naprave za hitri antigenski test (RAT) iz podatkovne zbirke JRC. Nabor vrednosti (skupni seznam HSC):






  — | Skupni seznam HSC vseh hitrih antigenskih testov (v berljivi obliki). |

ID polja

Ime polja

Navodila

t/tg

Ciljna bolezen ali povzročitelj: COVID-19 (SARS-CoV-2 ali ena od njegovih različic)

Kodirana vrednost iz nabora vrednosti disease-agent-targeted.json.

Ta vrednost ima en vnos 840539006, ki je koda za COVID-19 iz SNOMED CT (GPS).

Zagotovi se natanko eno (1) neprazno polje.

Primer:

„tg“: „840539006“

t/tt

Vrsta testa

Vrsta uporabljenega testa glede na material, uporabljen za testiranje. Kodirana vrednost iz nabora vrednosti test-type.json (na podlagi LOINC). Vrednosti zunaj nabora vrednosti niso dovoljene.

Zagotovi se natanko eno (1) neprazno polje.

Primer:

„tt“: „LP6464-4“ (Pomnoževanje nukleinskih kislin z zaznavanjem s sondo)

„tt“: „LP217198-3“ (Hitri imunološki preskus)

t/nm

Ime testa (samo pomnoževanje nukleinskih kislin)

Ime uporabljenega amplifikacijskega testa nukleinske kisline (NAAT). Ime mora vključevati ime proizvajalca testa in trgovsko ime testa, ločeno z vejico.

Za teste NAAT: to polje je neobvezno.

Za teste RAT: to polje se ne uporablja, saj se ime testa navede posredno prek identifikacijske oznake naprave za testiranje (t/ma).

Kadar je polje zagotovljeno, ne sme biti prazno.

Primer:

„nm“: „ELITechGroup, SARS-CoV-2 ELITe MGB® Kit“

t/ma

Identifikacijska oznaka naprave za testiranje (samo hitri antigenski testi)

Identifikacijska oznaka naprave za hitri antigenski test (RAT) iz podatkovne zbirke JRC. Nabor vrednosti (skupni seznam HSC):

—

Skupni seznam HSC vseh hitrih antigenskih testov (v berljivi obliki).

| — | https://covid-19-diagnostics.jrc.ec.europa.eu/devices/hsc-common-recognition-rat (strojno berljivo, vrednosti polja id_device, vključene na seznam, tvorijo nabor vrednosti). |
| --- | --- |

—

https://covid-19-diagnostics.jrc.ec.europa.eu/devices/hsc-common-recognition-rat (strojno berljivo, vrednosti polja id_device, vključene na seznam, tvorijo nabor vrednosti).

Izdajatelji v državah EU/EGP izdajajo potrdila samo za teste, ki spadajo v trenutno veljavni nabor vrednosti. Nabor vrednosti se posodablja vsakih 24 ur.

V potrdilih, ki jih izdajo tretje države, se lahko uporabljajo vrednosti zunaj nabora vrednosti, vendar morajo biti identifikacijske oznake še vedno iz podatkovne zbirke JRC. Uporaba drugih identifikacijskih oznak, kot so tiste, ki jih neposredno zagotovijo proizvajalci testov, ni dovoljena.

Aplikacije za preverjanje odkrivajo vrednosti, ki ne spadajo v posodobljen nabor vrednosti, in potrdila, ki imajo take vrednosti, prikažejo kot neveljavna. Če se identifikacijska oznaka odstrani iz nabora vrednosti, se lahko potrdila s tako oznako sprejmejo še največ 72 ur po datumu odstranitve.

Nabor vrednosti se distribuira prek prehoda za digitalna COVID potrdila EU.

Za teste RAT: Zagotovi se natanko eno (1) neprazno polje.

Za teste NAAT: Polje se ne uporabi, tudi če je identifikacijska oznaka testa NAA na voljo v podatkovni zbirki JRC.

Primer:

„ma“: „344“ (SD BIOSENSOR Inc, STANDARD F COVID-19 Ag FIA)

t/sc

Datum in čas odvzema testnega vzorca

Datum in čas, ko je bil odvzet testni vzorec. Čas vključuje informacije o časovnem pasu. Vrednost ne označuje časa, ko je nastal rezultat testa.

Zagotovi se natanko eno (1) neprazno polje.

Uporabi se eden od naslednjih formatov ISO 8601. Druge možnosti niso podprte.

LLLL-MM-DDTuu:mm:ssZ

LLLL-MM-DDTuu:mm:ss[+-]uu

LLLL-MM-DDTuu:mm:ss[+-]uumm

LLLL-MM-DDTuu:mm:ss[+-]uu:mm

Primeri:

„sc“: „2021-08-20T10:03:12Z“ (koordinirani univerzalni čas)

„sc“: „2021-08-20T12:03:12+02“ (srednjeevropski čas)

„sc“: „2021-08-20T12:03:12+0200“ (srednjeevropski čas)

„sc“: „2021-08-20T12:03:12+02:00“ (srednjeevropski čas)

t/tr

Rezultat testa

Rezultat testa. Kodirana vrednost iz nabora vrednosti test-result.json (na podlagi SNOMED CT, GPS).

Zagotovi se natanko eno (1) neprazno polje.

Primer:

„tr“: „260415000“ (Okužba ni odkrita)

t/tc

Center za testiranje ali kraj izvedbe testa

Ime subjekta, ki je opravil test. Identifikacijske oznake se lahko uporabljajo kot del imena, vendar se priporoča, da se ne uporabljajo posamezno brez imena. Največ 80 znakov UTF-8. Morebitne dodatne znake je treba skrajšati. Ime ni zasnovano za avtomatizirano preverjanje.

Za teste NAAT: Zagotovi se natanko eno (1) neprazno polje.

Za teste RAT: to polje je neobvezno. Če je na voljo, ne sme biti prazno.

Primer:

„tc“: „Center za testiranje za zahodno regijo 245“

t/co

Država članica ali tretja država, v kateri je bilo opravljeno testiranje

Država, izražena kot dvočrkovna oznaka ISO3166 (PRIPOROČENO) ali kot sklic na mednarodno organizacijo, pristojno za izvajanje testiranja (kot sta UNHCR ali SZO). To mora biti kodirana vrednost iz nabora vrednosti country-2-codes.json.

Nabor vrednosti se distribuira prek prehoda za digitalna COVID potrdila EU.

Zagotovi se natanko eno (1) prazno polje.

Primeri:

„co“: „CZ“

„co“: „UNHCR“

t/is

Izdajatelj potrdila

Ime organizacije, ki je izdala potrdilo. Identifikacijske oznake se lahko uporabljajo kot del imena, vendar se priporoča, da se ne uporabljajo posamezno brez imena. Največ 80 znakov UTF-8.

Zagotovi se natanko eno (1) neprazno polje.

Primeri:

„is“: „Ministrstvo za zdravje Češke republike“

„is“: „Zdravstveni organ za severozahodno regijo“

t/ci

Edinstvena identifikacijska oznaka potrdila

Edinstvena identifikacijska oznaka potrdila (oznaka UVCI), kot je določena v vaccination-proof_interoperability-guidelines_en.pdf (europa.eu)

Vključitev kontrolne vsote ni obvezna. Lahko se doda predpona „URN: UVCI:“.

Zagotovi se natanko eno (1) neprazno polje.

Primeri:

„ci“: „URN:UVCI:01:NL:187/37512422923“

„ci“: „URN:UVCI:01:AT:10807843F94AEE0EE5093FBC254BD813#B“

4.3.   Potrdilo o prebolelosti

Če je skupina preboleli na voljo, mora vsebovati natanko en (1) vnos, ki navaja natanko eno izjavo o prebolelosti. Vsi elementi skupine prebolelih so obvezni in prazne vrednosti niso podprte.

| ID polja | Ime polja | Navodila |
| --- | --- | --- |
| r/tg | Bolezen ali njen povzročitelj, ki jo/ga je imetnik prebolel: COVID-19 (SARS-CoV-2 ali ena od njegovih različic) | Kodirana vrednost iz nabora vrednosti
  disease-agent-targeted.json.
  Ta vrednost ima en vnos 840539006, ki je koda za COVID-19 iz SNOMED CT (GPS).
  Zagotovi se natanko eno (1) neprazno polje.
  Primer:
  „tg“: „840539006“ |
| r/fr | Datum prvega pozitivnega rezultata testa NAAT, ki ga je opravil imetnik | Datum odvzetega vzorca za test NAAT, s katerim je bil rezultat pozitiven, v obliki LLLL-MM-DD (vpišite datum brez časovne omejitve). Drugi formati niso podprti.
  Zagotovi se natanko eno (1) neprazno polje.
  Primer:
  „fr“: „2021-05-18“ |
| r/co | Država članica ali tretja država, v kateri je bilo opravljeno testiranje | Država, izražena kot dvočrkovna oznaka ISO3166 (PRIPOROČENO) ali kot sklic na mednarodno organizacijo, pristojno za izvajanje testiranja (kot sta UNHCR ali SZO). To mora biti kodirana vrednost iz nabora vrednosti
  country-2-codes.json.
  Nabor vrednosti se distribuira prek prehoda za digitalna COVID potrdila EU.
  Zagotovi se natanko eno (1) prazno polje.
  Primeri:
  „co“: „CZ“
  „co“: „UNHCR“ |
| r/is | Izdajatelj potrdila | Ime organizacije, ki je izdala potrdilo. Identifikacijske oznake se lahko uporabljajo kot del imena, vendar se priporoča, da se ne uporabljajo posamezno brez imena. Največ 80 znakov UTF-8.
  Zagotovi se natanko eno (1) neprazno polje. Primer:
  „is“: „Ministrstvo za zdravje Češke republike“
  „is“: „Centralna univerzitetna bolnišnica“ |
| r/df | Potrdilo veljavno od | Prvi datum, ko se potrdilo šteje za veljavno. Datum ne sme biti zgodnejši od datuma, izračunanega kot r/fr +11 dni.
  Datum se navede v obliki LLLL-MM-DD (vpišite datum brez časovne omejitve). Drugi formati niso podprti.
  Zagotovi se natanko eno (1) neprazno polje.
  Primer:
  „df“: „2021-05-29“ |
| r/du | Potrdilo veljavno do | Zadnji datum, ko se potrdilo šteje za veljavno, ki ga določi izdajatelj potrdila. Datum ne sme biti poznejši od datuma, izračunanega kot r/fr+ 180 dni.
  Datum se navede v obliki LLLL-MM-DD (vpišite datum brez časovne omejitve). Drugi formati niso podprti.
  Zagotovi se natanko eno (1) neprazno polje.
  Primer:
  „du“: „2021-11-14“ |
| r/ci | Edinstvena identifikacijska oznaka potrdila | Edinstvena identifikacijska oznaka potrdila (oznaka UVCI), kot je določena v vaccination-proof_interoperability-guidelines_en.pdf (europa.eu)
  Vključitev kontrolne vsote ni obvezna. Lahko se doda predpona „URN: UVCI:“.
  Zagotovi se natanko eno (1) neprazno polje.
  Primeri:
  „ci“: „URN:UVCI:01:NL:187/37512422923“
  „ci“: „URN:UVCI:01:AT:10807843F94AEE0EE5093FBC254BD813#B“ |

ID polja

Ime polja

Navodila

r/tg

Bolezen ali njen povzročitelj, ki jo/ga je imetnik prebolel: COVID-19 (SARS-CoV-2 ali ena od njegovih različic)

Kodirana vrednost iz nabora vrednosti

disease-agent-targeted.json.

Ta vrednost ima en vnos 840539006, ki je koda za COVID-19 iz SNOMED CT (GPS).

Zagotovi se natanko eno (1) neprazno polje.

Primer:

„tg“: „840539006“

r/fr

Datum prvega pozitivnega rezultata testa NAAT, ki ga je opravil imetnik

Datum odvzetega vzorca za test NAAT, s katerim je bil rezultat pozitiven, v obliki LLLL-MM-DD (vpišite datum brez časovne omejitve). Drugi formati niso podprti.

Zagotovi se natanko eno (1) neprazno polje.

Primer:

„fr“: „2021-05-18“

r/co

Država članica ali tretja država, v kateri je bilo opravljeno testiranje

Država, izražena kot dvočrkovna oznaka ISO3166 (PRIPOROČENO) ali kot sklic na mednarodno organizacijo, pristojno za izvajanje testiranja (kot sta UNHCR ali SZO). To mora biti kodirana vrednost iz nabora vrednosti

country-2-codes.json.

Nabor vrednosti se distribuira prek prehoda za digitalna COVID potrdila EU.

Zagotovi se natanko eno (1) prazno polje.

Primeri:

„co“: „CZ“

„co“: „UNHCR“

r/is

Izdajatelj potrdila

Ime organizacije, ki je izdala potrdilo. Identifikacijske oznake se lahko uporabljajo kot del imena, vendar se priporoča, da se ne uporabljajo posamezno brez imena. Največ 80 znakov UTF-8.

Zagotovi se natanko eno (1) neprazno polje. Primer:

„is“: „Ministrstvo za zdravje Češke republike“

„is“: „Centralna univerzitetna bolnišnica“

r/df

Potrdilo veljavno od

Prvi datum, ko se potrdilo šteje za veljavno. Datum ne sme biti zgodnejši od datuma, izračunanega kot r/fr +11 dni.

Datum se navede v obliki LLLL-MM-DD (vpišite datum brez časovne omejitve). Drugi formati niso podprti.

Zagotovi se natanko eno (1) neprazno polje.

Primer:

„df“: „2021-05-29“

r/du

Potrdilo veljavno do

Zadnji datum, ko se potrdilo šteje za veljavno, ki ga določi izdajatelj potrdila. Datum ne sme biti poznejši od datuma, izračunanega kot r/fr+ 180 dni.

Datum se navede v obliki LLLL-MM-DD (vpišite datum brez časovne omejitve). Drugi formati niso podprti.

Zagotovi se natanko eno (1) neprazno polje.

Primer:

„du“: „2021-11-14“

r/ci

Edinstvena identifikacijska oznaka potrdila

Edinstvena identifikacijska oznaka potrdila (oznaka UVCI), kot je določena v vaccination-proof_interoperability-guidelines_en.pdf (europa.eu)

Vključitev kontrolne vsote ni obvezna. Lahko se doda predpona „URN: UVCI:“.

Zagotovi se natanko eno (1) neprazno polje.

Primeri:

„ci“: „URN:UVCI:01:NL:187/37512422923“

„ci“: „URN:UVCI:01:AT:10807843F94AEE0EE5093FBC254BD813#B“

---

Popravki

| 18.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 410/197 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 410/197

---

Popravek Uredbe (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost

(
  Uradni list Evropske unije L 57 z dne 18. februarja 2021
  )

Stran 62, Priloga V, točka 3, prvi odstavek, za točko (c):

besedilo:

„[...]

Za namen izvajanja tega pododstavka se uporabljajo naslednje formule:

| — | za (a) zgoraj: Če Ci ≥ MFCi država članica i prejme MFCi |
| --- | --- |

—

za (a) zgoraj: Če Ci ≥ MFCi država članica i prejme MFCi

i

i

i

| — | za (b) zgoraj: Če Ci ≥ MFCi država članica i prejme Ci |
| --- | --- |

—

za (b) zgoraj: Če Ci ≥ MFCi država članica i prejme Ci

i

i

i

pri čemer:

| — | i se nanaša na zadevno državo članico |
| --- | --- |

—

i se nanaša na zadevno državo članico

| — | MFC je najvišji finančni prispevek za zadevno državo članico |
| --- | --- |

—

MFC je najvišji finančni prispevek za zadevno državo članico

| — | C je znesek ocenjenih skupnih stroškov načrta za okrevanje in odpornost“ |
| --- | --- |

—

C je znesek ocenjenih skupnih stroškov načrta za okrevanje in odpornost“

se glasi:

„[...]

Za namen izvajanja tega odstavka se uporabljajo naslednje formule:

| — | za (a) zgoraj: Če Ci ≥ MFCi država članica i prejme MFCi |
| --- | --- |

—

za (a) zgoraj: Če Ci ≥ MFCi država članica i prejme MFCi

i

i

i

| — | za (b) zgoraj: Če Ci < MFCi država članica i prejme Ci |
| --- | --- |

—

za (b) zgoraj: Če Ci < MFCi država članica i prejme Ci

i

i

i

pri čemer:

| — | i se nanaša na zadevno državo članico |
| --- | --- |

—

i se nanaša na zadevno državo članico

| — | MFC je najvišji finančni prispevek za zadevno državo članico |
| --- | --- |

—

MFC je najvišji finančni prispevek za zadevno državo članico

| — | C je znesek ocenjenih skupnih stroškov načrta za okrevanje in odpornost.“ . |
| --- | --- |

—

C je znesek ocenjenih skupnih stroškov načrta za okrevanje in odpornost.“ .

---

| 18.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 410/198 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 410/198

---

Popravek Delegirane uredbe Komisije (EU) 2021/771 z dne 21. januarja 2021 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2018/848 Evropskega parlamenta in Sveta z določitvijo posebnih meril in pogojev za preglede dokumentarne evidence v okviru uradnega nadzora ekološke pridelave in uradnega nadzora skupin izvajalcev dejavnosti

(
  Uradni list Evropske unije L 165 z dne 11. maja 2021
  )

Stran 26, člen 1(4), točka (d):

besedilo:

| „(d) | informacije iz prvega odstavka točke 2.1 Priloge III k Uredbi (EU) 2018/848;“ |
| --- | --- |

„(d)

informacije iz prvega odstavka točke 2.1 Priloge III k Uredbi (EU) 2018/848;“

se glasi:

| „(d) | informacije iz točke 2.1.1 Priloge III k Uredbi (EU) 2018/848;“. |
| --- | --- |

„(d)

informacije iz točke 2.1.1 Priloge III k Uredbi (EU) 2018/848;“.

---

| 18.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 410/199 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 410/199

---

Popravek Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2021/1100 z dne 5. julija 2021 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve na uvoz nekaterih vroče valjanih ploščatih izdelkov iz železa, nelegiranega jekla ali drugega legiranega jekla s poreklom iz Turčije

(
  Uradni list Evropske unije L 238 z dne 6. julija 2021
  )

Stran 76, člen 1(1), prvi pododstavek:

besedilo:

„1.   Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz ploščato valjanih izdelkov iz železa, nelegiranega jekla ali drugega legiranega jekla, v kolobarjih ali ne (vključno z ‚razrezanimi izdelki‘ in ‚ozkimi trakovi‘), vroče valjanih, brez nadaljnje obdelave, neplatiranih, neprevlečenih in neprekritih, s poreklom iz Turčije, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 00, 7208 38 00, 7208 39 00, 7208 40 00, 7208 52 10, 7208 52 99, 7208 53 00, 7208 54 00, ex 7211 13 00 (oznaka TARIC 7211130019), ex 7211 14 00 (oznaka TARIC 7211140095), ex 7211 19 00 (oznaka TARIC 7211190095), ex 7225 19 10 (oznaka TARIC 7225191090), 7225 30 90, ex 7225 40 60 (oznaka TARIC 7225406090), 7225 40 90, ex 7226 19 10 (oznaka TARIC 7226191095), ex 7226 91 91 (oznaka TARIC 7226919119) in 7226 91 99.“

se glasi:

„1.   Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz ploščato valjanih izdelkov iz železa, nelegiranega jekla ali drugega legiranega jekla, v kolobarjih ali ne (vključno z ‚razrezanimi izdelki‘ in ‚ozkimi trakovi‘), vroče valjanih, brez nadaljnje obdelave, neplatiranih, neprevlečenih in neprekritih, s poreklom iz Turčije, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 00, 7208 38 00, 7208 39 00, 7208 40 00, 7208 52 10, 7208 52 99, 7208 53 00, 7208 54 00, ex 7211 13 00 (oznaka TARIC 7211130019), ex 7211 14 00 (oznaki TARIC 7211140010, 7211140095), ex 7211 19 00 (oznaki TARIC 7211190010, 7211190095), ex 7225 19 10 (oznaka TARIC 7225191090), 7225 30 90, ex 7225 40 60 (oznaka TARIC 7225406090), 7225 40 90, ex 7226 19 10 (oznaka TARIC 7226191095), ex 7226 91 91 (oznaka TARIC 7226919119) in 7226 91 99.“.

---

| 18.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 410/200 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 410/200

---

Popravek Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2018/2066 z dne 19. decembra 2018 o spremljanju emisij toplogrednih plinov in poročanju o njih v skladu z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter spremembi Uredbe Komisije (EU) št. 601/2012

(
  Uradni list Evropske unije L 334 z dne 31. decembra 2018
  )

Termin „neto kalorična vrednost“ se v celotnem besedilu popravi s terminom „spodnja kurilna vrednost“ v ustreznem sklonu.

Kratica „NKV“ se v celotnem besedilu popravi s kratico „SKV“.

Stran 2, uvodna izjava 13, tretji in četrti stavek:

besedilo:

„Za določitev frakcij biomase CO2 ob uporabi sistemov za neprekinjeno merjenje emisij (CEMS) bi bilo treba upoštevati najnovejši tehnološki napredek. Zato bi bilo treba postaviti prožnejša pravila za določitev frakcije biomase, zlasti tako, da bi v ta namen dovolili tudi metode, ki ne temeljijo na izračunu.“

se glasi:

„Za določitev deležev biomase CO2 ob uporabi sistemov za neprekinjeno merjenje emisij (CEMS) bi bilo treba upoštevati najnovejši tehnološki napredek. Zato bi bilo treba postaviti prožnejša pravila za določitev deleža biomase, zlasti tako, da bi v ta namen dovolili tudi metode, ki ne temeljijo na izračunu.“.

Stran 2, uvodna izjava 14, tretji in četrti stavek:

besedilo:

„Bolje bi bilo treba razlikovati med predhodnim faktorjem emisije, ki se nanaša na skupno vsebnost ogljika, in faktorjem emisije, ki se nanaša samo na frakcijo fosilnega CO2. V ta namen bi bilo treba podati ločene opredelitve stopenj za predhodni faktor emisije in za biomasno/fosilno frakcijo.“

se glasi:

„Bolje bi bilo treba razlikovati med predhodnim faktorjem emisije, ki se nanaša na skupno vsebnost ogljika, in faktorjem emisije, ki se nanaša samo na delež fosilnega CO2. V ta namen bi bilo treba podati ločene opredelitve stopenj za predhodni faktor emisije in za delež biomase / fosilni delež.“.

Stran 5, člen 3, točka 7:

besedilo:

| „(7) | ‚faktorji za izračun‘ pomenijo neto kalorično vrednost, faktor emisije, predhodni faktor emisije, faktor oksidacije, faktor pretvorbe, vsebnost ogljika ali frakcijo biomase;“ |
| --- | --- |

„(7)

‚faktorji za izračun‘ pomenijo neto kalorično vrednost, faktor emisije, predhodni faktor emisije, faktor oksidacije, faktor pretvorbe, vsebnost ogljika ali frakcijo biomase;“

se glasi:

| „(7) | ‚faktorji za izračun‘ pomenijo spodnjo kurilno vrednost, faktor emisije, predhodni faktor emisije, faktor oksidacije, faktor pretvorbe, vsebnost ogljika ali delež biomase;“. |
| --- | --- |

„(7)

‚faktorji za izračun‘ pomenijo spodnjo kurilno vrednost, faktor emisije, predhodni faktor emisije, faktor oksidacije, faktor pretvorbe, vsebnost ogljika ali delež biomase;“.

Stran 5, člen 3, točka 14:

besedilo:

| „(14) | ‚faktor oksidacije‘ pomeni delež ogljika, oksidiranega v CO2 zaradi izgorevanja, glede na skupni ogljik v gorivu, ki se izrazi kot frakcija, ob upoštevanju ogljikovega monoksida (CO), sproščenega v ozračje kot molarna enakovredna količina CO2;“ |
| --- | --- |

„(14)

‚faktor oksidacije‘ pomeni delež ogljika, oksidiranega v CO2 zaradi izgorevanja, glede na skupni ogljik v gorivu, ki se izrazi kot frakcija, ob upoštevanju ogljikovega monoksida (CO), sproščenega v ozračje kot molarna enakovredna količina CO2;“

2

2

se glasi:

| „(14) | ‚faktor oksidacije‘ pomeni razmerje med ogljikom, oksidiranim v CO2 zaradi izgorevanja, in skupnim ogljikom v gorivu, ki se izrazi kot ulomek, pri čemer se CO, sproščen v ozračje, upošteva kot molarno ekvivalentna količina CO2;“. |
| --- | --- |

„(14)

‚faktor oksidacije‘ pomeni razmerje med ogljikom, oksidiranim v CO2 zaradi izgorevanja, in skupnim ogljikom v gorivu, ki se izrazi kot ulomek, pri čemer se CO, sproščen v ozračje, upošteva kot molarno ekvivalentna količina CO2;“.

2

2

Stran 5, člen 3, točka 15:

besedilo:

| „(15) | ‚faktor pretvorbe‘ pomeni delež ogljika, sproščenega kot CO2, glede na skupni ogljik v toku vira pred izvedbo procesa emisije, ki se izrazi kot frakcija, ob upoštevanju CO, sproščenega v ozračje kot molarna enakovredna količina CO2;“ |
| --- | --- |

„(15)

‚faktor pretvorbe‘ pomeni delež ogljika, sproščenega kot CO2, glede na skupni ogljik v toku vira pred izvedbo procesa emisije, ki se izrazi kot frakcija, ob upoštevanju CO, sproščenega v ozračje kot molarna enakovredna količina CO2;“

2

2

se glasi:

| „(15) | ‚faktor pretvorbe‘ pomeni razmerje med ogljikom, sproščenim kot CO2, in skupnim ogljikom v toku vira pred izvedbo procesa emisije, ki se izrazi kot ulomek, pri čemer se CO, sproščen v ozračje, upošteva kot molarno ekvivalentna količina CO2;“. |
| --- | --- |

„(15)

‚faktor pretvorbe‘ pomeni razmerje med ogljikom, sproščenim kot CO2, in skupnim ogljikom v toku vira pred izvedbo procesa emisije, ki se izrazi kot ulomek, pri čemer se CO, sproščen v ozračje, upošteva kot molarno ekvivalentna količina CO2;“.

2

2

Stran 6, člen 3, točka 29:

besedilo:

„kalorična vrednost“

se glasi:

„kurilna vrednost“.

Stran 6, člen 3, točka 32:

besedilo:

„kalorično vrednost“

se glasi:

„kurilno vrednost“.

Stran 6, člen 3, točka 36:

besedilo:

| „(36) | ‚predhodni faktor emisije‘ pomeni predvideni skupni faktor emisije goriva ali materiala na podlagi vsebnosti ogljika njegove frakcije biomase in fosilne frakcije, preden se pomnoži s fosilno frakcijo, da se dobi faktor emisije;“ |
| --- | --- |

„(36)

‚predhodni faktor emisije‘ pomeni predvideni skupni faktor emisije goriva ali materiala na podlagi vsebnosti ogljika njegove frakcije biomase in fosilne frakcije, preden se pomnoži s fosilno frakcijo, da se dobi faktor emisije;“

se glasi:

| „(36) | ‚predhodni faktor emisije‘ pomeni predvideni skupni faktor emisije goriva ali materiala na podlagi vsebnosti ogljika, ki jo predstavljata delež biomase v gorivu ali materialu in njegov fosilni delež, preden se pomnoži s fosilnim deležem za izračun faktorja emisije;“. |
| --- | --- |

„(36)

‚predhodni faktor emisije‘ pomeni predvideni skupni faktor emisije goriva ali materiala na podlagi vsebnosti ogljika, ki jo predstavljata delež biomase v gorivu ali materialu in njegov fosilni delež, preden se pomnoži s fosilnim deležem za izračun faktorja emisije;“.

Stran 6, člen 3, točka 37:

besedilo:

| „(37) | ‚fosilna frakcija‘ pomeni delež fosilnega ogljika glede na skupno vsebnost ogljika v gorivu ali materialu, ki se izrazi kot frakcija;“ |
| --- | --- |

„(37)

‚fosilna frakcija‘ pomeni delež fosilnega ogljika glede na skupno vsebnost ogljika v gorivu ali materialu, ki se izrazi kot frakcija;“

se glasi:

| „(37) | ‚fosilni delež‘ pomeni razmerje med fosilnim ogljikom in skupno vsebnostjo ogljika v gorivu ali materialu, ki se izrazi kot ulomek;“. |
| --- | --- |

„(37)

‚fosilni delež‘ pomeni razmerje med fosilnim ogljikom in skupno vsebnostjo ogljika v gorivu ali materialu, ki se izrazi kot ulomek;“.

Stran 6, člen 3, točka 38:

besedilo:

| „(38) | ‚frakcija biomase‘ pomeni delež ogljika iz biomase glede na skupno vsebnost ogljika v gorivu ali materialu, ki se izrazi kot frakcija;“ |
| --- | --- |

„(38)

‚frakcija biomase‘ pomeni delež ogljika iz biomase glede na skupno vsebnost ogljika v gorivu ali materialu, ki se izrazi kot frakcija;“

se glasi:

| „(38) | ‚delež biomase‘ pomeni razmerje med ogljikom iz biomase in skupno vsebnostjo ogljika v gorivu ali materialu, ki se izrazi kot ulomek;“. |
| --- | --- |

„(38)

‚delež biomase‘ pomeni razmerje med ogljikom iz biomase in skupno vsebnostjo ogljika v gorivu ali materialu, ki se izrazi kot ulomek;“.

Stran 18, člen 30(2), tretji pododstavek:

besedilo:

„Upravljavec mora določati frakcijo biomase samo za mešanico goriva ali materialov. Pri drugih gorivih ali materialih se uporablja privzeta vrednost 0 % za frakcijo biomase fosilnih goriv ali materialov in privzeta vrednost 100 % frakcije biomase za goriva iz biomase ali materiale, ki so sestavljeni izključno iz biomase.“

se glasi:

„Upravljavec mora določiti delež biomase samo za mešanico goriva ali materialov. Pri drugih gorivih ali materialih se uporablja privzeta vrednost 0 % za delež biomase fosilnih goriv ali materialov in privzeta vrednost 100 % deleža biomase za goriva iz biomase ali materiale, ki so sestavljeni izključno iz biomase.“.

Stran 19, člen 31(4):

besedilo:

„4.   Pristojni organ na zahtevo upravljavca dovoli, da se neto kalorična vrednost in faktorji emisije goriv določijo z uporabo enakih stopenj, ki se zahtevajo za komercialna standardna goriva, če upravljavec najmanj vsaka tri leta predloži dokaze, da je v zadnjih treh letih dosegel interval 1 % za posamezno kalorično vrednost.“

se glasi:

„4.   Pristojni organ na zahtevo upravljavca dovoli, da se spodnja kurilna vrednost in faktorji emisije goriv določijo z uporabo enakih stopenj, ki se zahtevajo za komercialna standardna goriva, če upravljavec najmanj vsaka tri leta predloži dokaze, da je v zadnjih treh letih dosegel interval 1 % za posamezno kurilno vrednost.“.

Stran 22, člen 38(2), drugi pododstavek, ter člen 38(3) in (4):

besedilo:

„Faktor emisije vsakega goriva ali materiala se izračuna in sporoči kot predhodni faktor emisije, določen v skladu s členom 30, pomnožen s fosilno frakcijo goriva ali materiala.

| 3. | Šota, ksilit in fosilne frakcije mešanice goriva ali materialov se ne štejejo za biomaso. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Če je frakcija biomase v mešanici goriva ali materialov enaka ali večja od 97 % ali če je frakcija biomase zaradi količine emisij, povezanih s fosilno frakcijo goriva ali materiala, opredeljena kot tok vira de minimis, lahko pristojni organ dovoli upravljavcu, da uporabi metodologije brez stopenj, kar vključuje metodo energetske bilance, za določanje podatkov o dejavnosti in ustreznih faktorjev za izračun.“ |
| --- | --- |

4.

se glasi:

„Faktor emisije vsakega goriva ali materiala se izračuna in sporoči kot predhodni faktor emisije, določen v skladu s členom 30, pomnožen s fosilnim deležem goriva ali materiala.

| 3. | Šota, ksilit in fosilni deleži mešanice goriva ali materialov se ne štejejo za biomaso. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Če je delež biomase v mešanici goriva ali materialov enak ali večji od 97 % ali če je delež biomase zaradi količine emisij, povezanih s fosilnim deležem goriva ali materiala, opredeljen kot tok vira de minimis, lahko pristojni organ dovoli upravljavcu, da uporabi metodologije brez stopenj, kar vključuje metodo energetske bilance, za določanje podatkov o dejavnosti in ustreznih faktorjev za izračun.“. |
| --- | --- |

4.

Stran 22, člen 39, naslov, odstavek (1) ter odstavek (2), prvi pododstavek in drugi pododstavek, prvi stavek:

besedilo:

„
  Določanje frakcije biomase in fosilne frakcije

| 1. | Pri mešanici goriva ali materialov lahko upravljavec šteje, da biomase ni, in uporabi privzeto fosilno frakcijo v višini 100 % ali določi frakcijo biomase v skladu z odstavkom 2 ter pri tem uporabi stopnje v skladu z oddelkom 2.4 v Prilogi II. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Če mora upravljavec glede na zahtevano stopnjo opraviti analize za določitev frakcije biomase, jih opravi na podlagi ustreznega standarda in analitskih metod v njem, če je uporabo tega standarda in analitske metode odobril pristojni organ.
  Če mora upravljavec glede na zahtevano stopnjo opraviti analize za določitev frakcije biomase, a izvedba prvega pododstavka tehnično ni izvedljiva ali bi povzročila nerazumno visoke stroške, upravljavec predloži pristojnemu organu v odobritev alternativno metodo ocenjevanja, s katero bi določil frakcijo biomase.“ |
| --- | --- |

2.

Če mora upravljavec glede na zahtevano stopnjo opraviti analize za določitev frakcije biomase, a izvedba prvega pododstavka tehnično ni izvedljiva ali bi povzročila nerazumno visoke stroške, upravljavec predloži pristojnemu organu v odobritev alternativno metodo ocenjevanja, s katero bi določil frakcijo biomase.“

se glasi:

„
  Določanje deleža biomase in fosilnega deleža

| 1. | Pri mešanici goriva ali materialov lahko upravljavec šteje, da biomase ni, in uporabi privzeti fosilni delež v višini 100 % ali določi delež biomase v skladu z odstavkom 2 in pri tem uporabi stopnje v skladu z oddelkom 2.4 v Prilogi II. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Če mora upravljavec glede na zahtevano stopnjo opraviti analize za določitev deleža biomase, jih opravi na podlagi ustreznega standarda in analitskih metod v njem, če je uporabo tega standarda in analitske metode odobril pristojni organ.
  Če mora upravljavec glede na zahtevano stopnjo opraviti analize za določitev deleža biomase, a izvedba prvega pododstavka tehnično ni izvedljiva ali bi povzročila nerazumno visoke stroške, upravljavec predloži pristojnemu organu v odobritev alternativno metodo ocenjevanja, s katero bi določil delež biomase.“. |
| --- | --- |

2.

Če mora upravljavec glede na zahtevano stopnjo opraviti analize za določitev deleža biomase, a izvedba prvega pododstavka tehnično ni izvedljiva ali bi povzročila nerazumno visoke stroške, upravljavec predloži pristojnemu organu v odobritev alternativno metodo ocenjevanja, s katero bi določil delež biomase.“.

Stran 31, člen 58, naslov:

besedilo:

„
  Data flow Dejavnosti
  “

se glasi:

„
  Dejavnosti pretoka podatkov
  “.

Stran 36, člen 70, naslov:

besedilo:

„
  Determination of emissions by Pristojni organ
  “

se glasi:

„
  Določanje emisij s strani pristojnega organa
  “.

Stran 44, Priloga I, oddelek 1, točka 7(f):

besedilo:

| „(f) | če je to primerno, opis metode konservativne ocene, ki se uporablja za določanje frakcije biomase prenesenega CO2 v skladu s členom 48 ali 49;“ |
| --- | --- |

„(f)

če je to primerno, opis metode konservativne ocene, ki se uporablja za določanje frakcije biomase prenesenega CO2 v skladu s členom 48 ali 49;“

2

se glasi:

| „(f) | če je to primerno, opis metode konservativne ocene, ki se uporablja za določanje deleža biomase prenesenega CO2 v skladu s členom 48 ali 49;“. |
| --- | --- |

„(f)

če je to primerno, opis metode konservativne ocene, ki se uporablja za določanje deleža biomase prenesenega CO2 v skladu s členom 48 ali 49;“.

2

Stran 50, Priloga II, oddelek 2.1, prvi odstavek, prvi stavek:

besedilo:

„Če je frakcija biomase določena za mešanico goriva ali materiala, se opredeljene stopnje nanašajo na predhodni faktor emisije.“

se glasi:

„Če je delež biomase določen za mešanico goriva ali materiala, se opredeljene stopnje nanašajo na predhodni faktor emisije.“.

Stran 51, Priloga II, oddelek 2.4, naslov, in stran 52, Priloga II, oddelek 3.3, naslov:

besedilo:

„
  Stopnje za frakcijo biomase
  “

se glasi:

„
  Stopnje za delež biomase
  “.

Stran 51, Priloga II, oddelek 2.4, četrti odstavek:

besedilo:

„Če upravljavec predvideva fosilno frakcijo v višini 100 % v skladu s členom 39(1), se za frakcijo biomase ne dodeli nobena stopnja.“

se glasi:

„Če upravljavec predvideva fosilni delež v višini 100 % v skladu s členom 39(1), se za delež biomase ne dodeli nobena stopnja.“.

Stran 51, Priloga II, oddelek 3.1, drugi in tretji odstavek:

besedilo:

„V teh formulah je C vsebnost ogljika, izražena kot frakcija (tona ogljika na tono proizvoda), EF faktor emisije, NKV neto kalorična vrednost, f pa faktor iz člena 36(3).

Če je frakcija biomase določena za mešanico goriva ali materiala, se opredeljene stopnje nanašajo na skupno vsebnost ogljika. Frakcija biomase ogljika se določi z uporabo stopenj, opredeljenih v oddelku 2.4 te priloge.“

se glasi:

„V teh formulah je C vsebnost ogljika, izražena kot ulomek (tona ogljika na tono proizvoda), EF je faktor emisije, SKV je spodnja kurilna vrednost, f pa je faktor iz člena 36(3).

Če je delež biomase določen za mešanico goriva ali materiala, se opredeljene stopnje nanašajo na skupno vsebnost ogljika. Delež biomase ogljika se določi z uporabo stopenj, opredeljenih v oddelku 2.4 te priloge.“.

Stran 58, Priloga IV, oddelek 5, pododdelek B, tretji odstavek, prvi stavek:

besedilo:

„
  Stopnja 3: upravljavec izračuna vsebnost ogljika vhodnega ali izhodnega toka v skladu s členi 32 do 35 glede na reprezentativno vzorčenje goriv, proizvodov in stranskih proizvodov, določanje njihove vsebnosti ogljika ter frakcije biomase.“

se glasi:

„
  Stopnja 3: upravljavec izračuna vsebnost ogljika v vhodnem ali izhodnem toku v skladu s členi 32 do 35 glede na reprezentativno vzorčenje goriv, proizvodov in stranskih proizvodov, določanje njihove vsebnosti ogljika ter deleža biomase.“.

Stran 78, Priloga V, preglednica 1, opomba *, drugi in tretji stavek:

besedilo:

„Pri mešanici materiala je treba frakcijo biomase določiti ločeno. Stopnja 1 je najmanjša stopnja, ki se v primeru kategorije A uporablja za frakcijo biomase, v primeru komercialnih standardnih goriv pa za vse naprave v skladu s členom 26(1)(a).“

se glasi:

„Pri mešanici materiala je treba delež biomase določiti ločeno. Stopnja 1 je najmanjša stopnja, ki se v primeru naprav kategorije A uporablja za delež biomase, v primeru komercialnih standardnih goriv pa za vse naprave v skladu s členom 26(1)(a).“.

Stran 80, Priloga VI, oddelek 1, preglednica 1, opomba 1:

besedilo:

„Ta vrednost je predhodni faktor emisije, tj. pred uporabo frakcije biomase, če je ustrezno.“

se glasi:

„Ta vrednost je predhodni faktor emisije, tj. pred uporabo deleža biomase, če je ustrezno.“.

Stran 85, Priloga VIII, oddelek 1, preglednica 1, prvi odstavek, drugi stavek:

besedilo:

„Če se frakcija biomase določa z metodologijo na podlagi meritev, se za frakcijo biomase uporabi ista opredelitev stopnje kot za CO2.“

se glasi:

„Če se delež biomase določa z metodologijo na podlagi meritev, se za delež biomase uporabi ista opredelitev stopnje kot za CO2.“.

Stran 89, Priloga X, oddelek 1, točka 6(f):

besedilo:

| „(f) | faktorje emisije, izražene v skladu z zahtevami iz člena 36(2); frakcijo biomase, faktorje oksidacije in pretvorbe, izražene kot frakcije brez dimenzije;“ |
| --- | --- |

„(f)

faktorje emisije, izražene v skladu z zahtevami iz člena 36(2); frakcijo biomase, faktorje oksidacije in pretvorbe, izražene kot frakcije brez dimenzije;“

se glasi:

| „(f) | faktorje emisije, izražene v skladu z zahtevami iz člena 36(2); delež biomase, faktorje oksidacije in pretvorbe, izražene brez dimenzije;“. |
| --- | --- |

„(f)

faktorje emisije, izražene v skladu z zahtevami iz člena 36(2); delež biomase, faktorje oksidacije in pretvorbe, izražene brez dimenzije;“.

Stran 89, Priloga X, oddelek 1, točka 7:

besedilo:

| „(7) | kadar se uporabi metodologija masne bilance, masni pretok in vsebnost ogljika za vsak tok vira v napravo in iz nje; frakcijo biomase in neto kalorično vrednost, če je to ustrezno;“ |
| --- | --- |

„(7)

kadar se uporabi metodologija masne bilance, masni pretok in vsebnost ogljika za vsak tok vira v napravo in iz nje; frakcijo biomase in neto kalorično vrednost, če je to ustrezno;“

se glasi:

| „(7) | kadar se uporabi metodologija masne bilance, masni pretok in vsebnost ogljika za vsak tok vira v napravo in iz nje; delež biomase in spodnjo kurilno vrednost, če je to ustrezno;“. |
| --- | --- |

„(7)

kadar se uporabi metodologija masne bilance, masni pretok in vsebnost ogljika za vsak tok vira v napravo in iz nje; delež biomase in spodnjo kurilno vrednost, če je to ustrezno;“.

---

| 18.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 410/206 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 410/206

---

Popravek Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2020/2085 z dne 14. decembra 2020 o spremembi in popravku Izvedbene uredbe (EU) 2018/2066 o spremljanju emisij toplogrednih plinov in poročanju o njih v skladu z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta

(
  Uradni list Evropske unije L 423 z dne 15. decembra 2020
  )

Stran 38, uvodna izjava 4, drugi in tretji stavek; stran 40, člen 1, točka 7(a), nadomestitev odstavka 3 v členu 39 Izvedbene uredbe (EU) 2018/2066, prvi pododstavek; stran 41, člen 1, točka 10, nadomestitev člena 54 Izvedbene uredbe (EU) 2018/2066, odstavek 2, prvi stavek, in odstavek 3, prvi pododstavek; stran 44, Priloga II, točka 1(b), nadomestitev oddelka 4 Priloge II k Izvedbeni uredbi (EU) 2018/2066, drugi odstavek, prva alinea:

besedilo:

„frakcije biomase“

se glasi:

„deleža biomase“.

Stran 40, člen 1, točka 7(b), dodatek odstavka 4 k členu 39 Izvedbene uredbe (EU) 2018/2066, prvi pododstavek; stran 41, člen 1, točka 10, nadomestitev člena 54 Izvedbene uredbe (EU) 2018/2066, odstavek 3, drugi pododstavek; stran 45, Priloga II, točka 1(b), nadomestitev oddelka 4 Priloge II k Izvedbeni uredbi (EU) 2018/2066, oddelek 4.6, naslov in besedilo:

besedilo:

„frakcijo biomase“

se glasi:

„delež biomase“.

Stran 41, člen 1, točka 10, nadomestitev člena 54 Izvedbene uredbe (EU) 2018/2066, odstavek 1:

besedilo:

„1.   V primeru mešanic goriva lahko operater zrakoplova domneva odsotnost biogoriva in uporabi privzeto fosilno frakcijo v višini 100 % ali določi frakcijo biogoriva v skladu z odstavkom 2 ali 3.“

se glasi:

„1.   V primeru mešanic goriva lahko operater zrakoplova domneva odsotnost biogoriva in uporabi privzeti fosilni delež v višini 100 % ali določi delež biogoriva v skladu z odstavkom 2 ali 3.“.

Stran 43, Priloga I, točka 2(c)(2), nadomestitev točke 12 v oddelku 2 Priloge X k Izvedbeni uredbi (EU) 2018/2066, točka (b):

besedilo:

| „(b) | neto kalorično vrednost biogoriva in nadomestnega goriva“ |
| --- | --- |

„(b)

neto kalorično vrednost biogoriva in nadomestnega goriva“

se glasi:

| „(b) | spodnjo kurilno vrednost biogoriva in nadomestnega goriva“. |
| --- | --- |

„(b)

spodnjo kurilno vrednost biogoriva in nadomestnega goriva“.

Stran 44, Priloga II, točka 1(b), nadomestitev oddelka 4 Priloge II k Izvedbeni uredbi (EU) 2018/2066, drugi odstavek, prva alinea:

besedilo:

„neto kalorične vrednosti“

se glasi:

„spodnje kurilne vrednosti“.

Stran 45, Priloga II, točka 1(b), nadomestitev oddelka 4 Priloge II k Izvedbeni uredbi (EU) 2018/2066, oddelek 4.5:

besedilo:

| „4.5 | Stopnje za neto kalorično vrednost (NKV) |
| --- | --- |

„4.5

Stopnje za neto kalorično vrednost (NKV)

Stopnje za neto kalorično vrednost (NKV)

Če je ustrezno, upravljavec določi neto kalorično vrednost procesnega materiala z uporabo stopenj, opredeljenih v oddelku 2.2 te priloge. NKV ne šteje za relevantno za tokove vira de minimis ali kadar material sam po sebi ni gorljiv, če mu niso dodana druga goriva. V primeru dvoma upravljavec od pristojnega organa zahteva potrditev, ali je treba NKV spremljati in o njej poročati.“

de minimis

se glasi:

| „4.5 | Stopnje za spodnjo kurilno vrednost (SKV)

  Če je ustrezno, upravljavec določi spodnjo kurilno vrednost procesnega materiala z uporabo stopenj, opredeljenih v oddelku 2.2 te priloge. SKV ne šteje za relevantno za tokove vira de minimis ali kadar material sam po sebi ni gorljiv, če mu niso dodana druga goriva. V primeru dvoma upravljavec od pristojnega organa zahteva potrditev, ali je treba SKV spremljati in o njej poročati.“. |
| --- | --- |

„4.5

Stopnje za spodnjo kurilno vrednost (SKV)

Stopnje za spodnjo kurilno vrednost (SKV)

Če je ustrezno, upravljavec določi spodnjo kurilno vrednost procesnega materiala z uporabo stopenj, opredeljenih v oddelku 2.2 te priloge. SKV ne šteje za relevantno za tokove vira de minimis ali kadar material sam po sebi ni gorljiv, če mu niso dodana druga goriva. V primeru dvoma upravljavec od pristojnega organa zahteva potrditev, ali je treba SKV spremljati in o njej poročati.“.

de minimis

---