# Úřední věstník L 364/2021

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 364 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 6413. října 2021 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 364

České vydání

Právní předpisy

Ročník 6413. října 2021

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Komise (EU) 2021/1804 ze dne 12. října 2021, kterým se mění příloha II nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005, pokud jde o maximální limity reziduí pro bentazon v hrachových luscích (
  1
  ) | 1 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/1805 ze dne 12. října 2021 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz válcovaného drátu pocházejícího z Čínské lidové republiky po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 | 14 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Komise (EU) 2021/1804 ze dne 12. října 2021, kterým se mění příloha II nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005, pokud jde o maximální limity reziduí pro bentazon v hrachových luscích (
  1
  )

1

1

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/1805 ze dne 12. října 2021 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz válcovaného drátu pocházejícího z Čínské lidové republiky po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036

14

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 13.10.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 364/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 364/1

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2021/1804

ze dne 12. října 2021,

kterým se mění příloha II nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005, pokud jde o maximální limity reziduí pro bentazon v hrachových luscích

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005 ze dne 23. února 2005 o maximálních limitech reziduí pesticidů v potravinách a krmivech rostlinného a živočišného původu a na jejich povrchu a o změně směrnice Rady 91/414/EHS (1), a zejména na čl. 14 odst. 1 písm. a) uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Maximální limity reziduí (MLR) pro bentazon byly stanoveny v příloze II nařízení (ES) č. 396/2005. |
| --- | --- |

(1)

Maximální limity reziduí (MLR) pro bentazon byly stanoveny v příloze II nařízení (ES) č. 396/2005.

| (2) | V rámci postupu za účelem povolení použití přípravku na ochranu rostlin obsahujícího účinnou látku bentazon k ošetření hrachových lusků byla podle čl. 6 odst. 1 nařízení (ES) č. 396/2005 podána žádost o změnu stávajícího MLR. |
| --- | --- |

(2)

V rámci postupu za účelem povolení použití přípravku na ochranu rostlin obsahujícího účinnou látku bentazon k ošetření hrachových lusků byla podle čl. 6 odst. 1 nařízení (ES) č. 396/2005 podána žádost o změnu stávajícího MLR.

| (3) | V souladu s článkem 8 nařízení (ES) č. 396/2005 dotčený členský stát žádost vyhodnotil a předložil Komisi hodnotící zprávu. |
| --- | --- |

(3)

V souladu s článkem 8 nařízení (ES) č. 396/2005 dotčený členský stát žádost vyhodnotil a předložil Komisi hodnotící zprávu.

| (4) | Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) žádost a hodnotící zprávu posoudil, přičemž zkoumal zejména rizika pro spotřebitele a případně pro zvířata, a k navrhovanému MLR vydal odůvodněné stanovisko (2). Uvedené stanovisko úřad předal žadateli, Komisi a členským státům a zpřístupnil jej veřejnosti. |
| --- | --- |

(4)

Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) žádost a hodnotící zprávu posoudil, přičemž zkoumal zejména rizika pro spotřebitele a případně pro zvířata, a k navrhovanému MLR vydal odůvodněné stanovisko (2). Uvedené stanovisko úřad předal žadateli, Komisi a členským státům a zpřístupnil jej veřejnosti.

| (5) | Úřad dospěl k závěru, že všechny požadavky na údaje byly splněny a že změna MLR, o kterou žadatel žádá, je přijatelná z hlediska bezpečnosti spotřebitelů na základě hodnocení expozice spotřebitelů u 27 konkrétních evropských skupin spotřebitelů. Úřad zohlednil nejnovější informace o toxikologických vlastnostech dané látky. Ani celoživotní expozice látce prostřednictvím konzumace všech potravinářských produktů, které ji mohou obsahovat, ani krátkodobá expozice v důsledku vysoké konzumace hrachových lusků neprokázaly riziko, že by mohl být překročen přijatelný denní příjem nebo akutní referenční dávka. |
| --- | --- |

(5)

Úřad dospěl k závěru, že všechny požadavky na údaje byly splněny a že změna MLR, o kterou žadatel žádá, je přijatelná z hlediska bezpečnosti spotřebitelů na základě hodnocení expozice spotřebitelů u 27 konkrétních evropských skupin spotřebitelů. Úřad zohlednil nejnovější informace o toxikologických vlastnostech dané látky. Ani celoživotní expozice látce prostřednictvím konzumace všech potravinářských produktů, které ji mohou obsahovat, ani krátkodobá expozice v důsledku vysoké konzumace hrachových lusků neprokázaly riziko, že by mohl být překročen přijatelný denní příjem nebo akutní referenční dávka.

| (6) | Na základě odůvodněného stanoviska úřadu a s přihlédnutím k faktorům významným pro danou záležitost splňuje navrhovaná změna MLR požadavky čl. 14 odst. 2 nařízení (ES) č. 396/2005. |
| --- | --- |

(6)

Na základě odůvodněného stanoviska úřadu a s přihlédnutím k faktorům významným pro danou záležitost splňuje navrhovaná změna MLR požadavky čl. 14 odst. 2 nařízení (ES) č. 396/2005.

| (7) | Nařízení (ES) č. 396/2005 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(7)

Nařízení (ES) č. 396/2005 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (8) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(8)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Příloha II nařízení (ES) č. 396/2005 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 12. října 2021.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 70, 16.3.2005, s. 1.

1

(2)  Vědecké zprávy EFSA jsou k dispozici na internetové adrese http://www.efsa.europa.eu:

2

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for bentazone in beans and peas with and without pods. EFSA Journal 2021;19(1):6376.

---

PŘÍLOHA

V příloze II nařízení (ES) č. 396/2005 se sloupec pro bentazon nahrazuje tímto:

„Rezidua pesticidů a maximální limity reziduí (mg/kg)

| Číselný kód | Skupiny a příklady jednotlivých produktů, na něž se vztahují maximální limity reziduí
   (1) | Bentazon (suma bentazonu, jeho solí a6-hydroxy-bentazonu (volného a konjugovaného) a 8-hydroxy-bentazonu (volného a konjugovaného), vyjádřeno jako bentazon) (R) |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 0100000 | OVOCE, ČERSTVÉ nebo ZMRAZENÉ; OŘECHY | 0,03  (*1) |
| 0110000 | Citrusové plody | |
| 0110010 | Grapefruity | |
| 0110020 | Pomeranče | |
| 0110030 | Citrony | |
| 0110040 | Kyselé lajmy | |
| 0110050 | Mandarinky | |
| 0110990 | Ostatní (2) | |
| 0120000 | Ořechy ze stromů | |
| 0120010 | Mandle | |
| 0120020 | Para ořechy | |
| 0120030 | Kešu ořechy | |
| 0120040 | Kaštany jedlé | |
| 0120050 | Kokosové ořechy | |
| 0120060 | Lískové ořechy | |
| 0120070 | Makadamové ořechy | |
| 0120080 | Pekanové ořechy | |
| 0120090 | Piniové oříšky | |
| 0120100 | Pistácie | |
| 0120110 | Vlašské ořechy | |
| 0120990 | Ostatní (2) | |
| 0130000 | Jádrové ovoce | |
| 0130010 | Jablka | |
| 0130020 | Hrušky | |
| 0130030 | Kdoule | |
| 0130040 | Mišpule obecná/německá | |
| 0130050 | Mišpule japonská / lokvát | |
| 0130990 | Ostatní (2) | |
| 0140000 | Peckové ovoce | |
| 0140010 | Meruňky | |
| 0140020 | Třešně | |
| 0140030 | Broskve | |
| 0140040 | Švestky | |
| 0140990 | Ostatní (2) | |
| 0150000 | Bobulové a drobné ovoce | |
| 0151000 | a) | hrozny |

Číselný kód

Skupiny a příklady jednotlivých produktů, na něž se vztahují maximální limity reziduí
   (1)

Bentazon (suma bentazonu, jeho solí a6-hydroxy-bentazonu (volného a konjugovaného) a 8-hydroxy-bentazonu (volného a konjugovaného), vyjádřeno jako bentazon) (R)

(1)

(2)

(3)

0100000

OVOCE, ČERSTVÉ nebo ZMRAZENÉ; OŘECHY

0,03  (*1)

0110000

Citrusové plody

0110010

Grapefruity

0110020

Pomeranče

0110030

Citrony

0110040

Kyselé lajmy

0110050

Mandarinky

0110990

Ostatní (2)

0120000

Ořechy ze stromů

0120010

Mandle

0120020

Para ořechy

0120030

Kešu ořechy

0120040

Kaštany jedlé

0120050

Kokosové ořechy

0120060

Lískové ořechy

0120070

Makadamové ořechy

0120080

Pekanové ořechy

0120090

Piniové oříšky

0120100

Pistácie

0120110

Vlašské ořechy

0120990

Ostatní (2)

0130000

Jádrové ovoce

0130010

Jablka

0130020

Hrušky

0130030

Kdoule

0130040

Mišpule obecná/německá

0130050

Mišpule japonská / lokvát

0130990

Ostatní (2)

0140000

Peckové ovoce

0140010

Meruňky

0140020

Třešně

0140030

Broskve

0140040

Švestky

0140990

Ostatní (2)

0150000

Bobulové a drobné ovoce

0151000

a)

hrozny

0151010

Hrozny stolní

0151020

Hrozny moštové

0152000

| b) | jahody |
| --- | --- |

b)

jahody

0153000

| c) | ovoce z keřů |
| --- | --- |

c)

ovoce z keřů

0153010

Ostružiny

0153020

Ostružiny ostružiníku ježiníku

0153030

Maliny (červené a žluté)

0153990

Ostatní (2)

0154000

| d) | ostatní bobulové a drobné ovoce |
| --- | --- |

d)

ostatní bobulové a drobné ovoce

0154010

Brusnice/borůvky

0154020

Klikvy

0154030

Rybíz (bílý, černý, červený)

0154040

Angrešt (červený, zelený a žlutý)

0154050

Šípky

0154060

Moruše (bílé a černé)

0154070

Hloh středozemský / azarole / neapolská mišpule

0154080

Bez černý / bezinky

0154990

Ostatní (2)

0160000

Různé ovoce s

0161000

| a) | jedlou slupkou |
| --- | --- |

a)

jedlou slupkou

0161010

Datle

0161020

Fíky

0161030

Stolní olivy

0161040

Kumquaty/kumkváty

0161050

Karamboly

0161060

Tomel japonský / kaki churma / persimon

0161070

Hřebíčkovec šabrejový / jambolan

0161990

Ostatní (2)

0162000

| b) | nejedlou slupkou, malé |
| --- | --- |

b)

nejedlou slupkou, malé

0162010

Aktinidie/kiwi (červené, zelené a žluté)

0162020

Liči

0162030

Mučenka/passiflora

0162040

Opuncie

0162050

Zlatolist

0162060

Tomel viržinský / kaki

0162990

Ostatní (2)

0163000

| c) | nejedlou slupkou, velké |
| --- | --- |

c)

nejedlou slupkou, velké

0163010

Avokádo

0163020

Banány

0163030

Mango

0163040

Papája

0163050

Granátová jablka

0163060

Anona šeroplodá / láhevník čerimoja / cukrové jablko

0163070

Kvajáva hrušková

0163080

Ananas

0163090

Chlebovník

0163100

Durian cibetkový

0163110

Anona ostnitá / láhevník ostnitý / guanabana

0163990

Ostatní (2)

0200000

ZELENINA, ČERSTVÁ nebo ZMRAZENÁ

0210000

Kořenová a hlíznatá zelenina

0211000

| a) | brambory |
| --- | --- |

a)

brambory

0,15

0212000

| b) | tropická kořenová a hlíznatá zelenina |
| --- | --- |

b)

tropická kořenová a hlíznatá zelenina

0,03  (*1)

0212010

Kořeny manioku jedlého / kasavy

0212020

Batáty

0212030

Jamy

0212040

Maranta třtinová

0212990

Ostatní (2)

0213000

| c) | ostatní kořenová a hlíznatá zelenina, kromě cukrové řepy |
| --- | --- |

c)

ostatní kořenová a hlíznatá zelenina, kromě cukrové řepy

0,03  (*1)

0213010

Řepa červená/salátová

0213020

Mrkev/karotka

0213030

Celer bulvový

0213040

Křen

0213050

Topinambury

0213060

Pastinák

0213070

Petržel kořenová

0213080

Ředkve

0213090

Kozí brada

0213100

Brukev řepka tuřín

0213110

Brukev řepák vodnice

0213990

Ostatní (2)

0220000

Cibulová zelenina

0220010

Česnek

0,06

0220020

Cibule kuchyňská

0,1

0220030

Šalotka

0,06

0220040

Cibule jarní / zelená cibulka a cibule zimní / sečka

0,03  (*1)

0220990

Ostatní (2)

0,03  (*1)

0230000

Plodová zelenina

0231000

| a) | lilkovité a slézovité |
| --- | --- |

a)

lilkovité a slézovité

0,03  (*1)

0231010

Rajčata

0231020

Paprika setá

0231030

Lilek/baklažán

0231040

Proskurník jedlý / ibišek jedlý / okra / bamie

0231990

Ostatní (2)

0232000

| b) | tykvovité s jedlou slupkou |
| --- | --- |

b)

tykvovité s jedlou slupkou

0,03  (*1)

0232010

Okurky salátové

0232020

Okurky nakládačky

0232030

Cukety

0232990

Ostatní (2)

0233000

| c) | tykvovité s nejedlou slupkou |
| --- | --- |

c)

tykvovité s nejedlou slupkou

0,03  (*1)

0233010

Melouny cukrové

0233020

Dýně

0233030

Melouny vodní

0233990

Ostatní (2)

0234000

| d) | kukuřice cukrová |
| --- | --- |

d)

kukuřice cukrová

0,3

0239000

| e) | ostatní plodová zelenina |
| --- | --- |

e)

ostatní plodová zelenina

0,03  (*1)

0240000

Košťálová zelenina (s výjimkou kořenů a mladých listů)

0,03  (*1)

0241000

| a) | košťálová zelenina vytvářející růžice |
| --- | --- |

a)

košťálová zelenina vytvářející růžice

0241010

Brokolice

0241020

Květák

0241990

Ostatní (2)

0242000

| b) | košťálová zelenina vytvářející hlávky |
| --- | --- |

b)

košťálová zelenina vytvářející hlávky

0242010

Kapusta růžičková

0242020

Zelí hlávkové

0242990

Ostatní (2)

0243000

| c) | košťálová zelenina listová |
| --- | --- |

c)

košťálová zelenina listová

0243010

Zelí pekingské / pe-tsai

0243020

Kapusta kadeřavá a kapusta krmná

0243990

Ostatní (2)

0244000

| d) | kedlubny |
| --- | --- |

d)

kedlubny

0250000

Listová zelenina, bylinky a jedlé květy

0251000

| a) | salát a ostatní salátové rostliny |
| --- | --- |

a)

salát a ostatní salátové rostliny

0,03  (*1)

0251010

Kozlíček polníček

0251020

Locika setá

0251030

Čekanka štěrbák / endivie

0251040

Řeřichy a jiné klíčky a výhonky

0251050

Barborky

0251060

Roketa setá / rukola

0251070

Červená hořčice

0251080

Mladé listy plodin (včetně druhů rodu Brassica)

0251990

Ostatní (2)

0252000

| b) | špenát a podobná zelenina (listy) |
| --- | --- |

b)

špenát a podobná zelenina (listy)

0,03  (*1)

0252010

Špenát

0252020

Šrucha

0252030

Mangold

0252990

Ostatní (2)

0253000

| c) | listy révy vinné a podobných druhů |
| --- | --- |

c)

listy révy vinné a podobných druhů

0,03  (*1)

0254000

| d) | potočnice lékařská / řeřicha potoční |
| --- | --- |

d)

potočnice lékařská / řeřicha potoční

0,03  (*1)

0255000

| e) | čekanka obecná setá |
| --- | --- |

e)

čekanka obecná setá

0,03  (*1)

0256000

| f) | bylinky a jedlé květy |
| --- | --- |

f)

bylinky a jedlé květy

10

0256010

Kerblík

0256020

Pažitka

0256030

Celerová nať

0256040

Petrželová nať

0256050

Šalvěj lékařská

0256060

Rozmarýn lékařský

0256070

Tymián

0256080

Bazalka pravá a jedlé květy

0256090

Vavřín / bobkový list

0256100

Estragon

0256990

Ostatní (2)

0260000

Lusková zelenina

0260010

Fazolové lusky

0,3

0260020

Vyluštěná fazolová semena

0,05

0260030

Hrachové lusky

0,8

0260040

Vyluštěná hrachová zrna

0,05

0260050

Čočka

0,05

0260990

Ostatní (2)

0,03  (*1)

0270000

Řapíkatá a stonková zelenina

0,03  (*1)

0270010

Chřest

0270020

Kardy

0270030

Celer řapíkatý

0270040

Fenykl obecný sladký

0270050

Artyčoky

0270060

Pór

0270070

Reveň kadeřavá / rebarbora

0270080

Bambusové výhonky

0270090

Palmové vegetační vrcholy

0270990

Ostatní (2)

0280000

Houby, mechy a lišejníky

0,03  (*1)

0280010

Pěstované houby

0280020

Volně rostoucí houby

0280990

Mechy a lišejníky

0290000

Řasy a prokaryota

0,03  (*1)

0300000

LUŠTĚNINY

0300010

Fazole

0,1

0300020

Čočka

0,03  (*1)

0300030

Hrách

1

0300040

Semena lupiny bílé / vlčího bobu

0,03  (*1)

0300990

Ostatní (2)

0,03  (*1)

0400000

OLEJNATÁ SEMENA A OLEJNATÉ PLODY

0401000

Olejnatá semena

0401010

Lněná semena

0,2

0401020

Jádra podzemnice olejné / arašídy / burské oříšky

0,05

0401030

Maková semena

0,2

0401040

Sezamová semena

0,03  (*1)

0401050

Slunečnicová semena

0,03  (*1)

0401060

Semena řepky olejky

0,03  (*1)

0401070

Sójové boby

0,2

0401080

Hořčičná semena

0,03  (*1)

0401090

Bavlníková semena

0,03  (*1)

0401100

Dýňová semena

0,03  (*1)

0401110

Semena světlice barvířské

0,03  (*1)

0401120

Semena brutnáku lékařského

0,03  (*1)

0401130

Semena lničky seté

0,03  (*1)

0401140

Konopná semena

0,03  (*1)

0401150

Semena skočce obecného

0,03  (*1)

0401990

Ostatní (2)

0,03  (*1)

0402000

Olejnaté plody

0,03  (*1)

0402010

Olivy na olej

0402020

Jádra plodů palem

0402030

Plody palem

0402040

Vlnovec pětimužný / kapok

0402990

Ostatní (2)

0500000

OBILOVINY

0500010

Ječmen

0,1

0500020

Pohanka a jiné pseudoobiloviny

0,03  (*1)

0500030

Kukuřice

0,2

0500040

Proso

0,08

0500050

Oves

0,1

0500060

Rýže

0,1

0500070

Žito

0,1

0500080

Čirok

0,1

0500090

Pšenice

0,1

0500990

Ostatní (2)

0,03  (*1)

0600000

ČAJE, KÁVA, BYLINNÉ ČAJE, KAKAO A ROHOVNÍK

0610000

Čaje

0,1  (*1)

0620000

Kávová zrna

0,1  (*1)

0630000

Bylinné čaje z

0631000

| a) | květů |
| --- | --- |

a)

květů

0,1  (*1)

0631010

Heřmánek

0631020

Ibišek súdánský

0631030

Růže

0631040

Jasmín

0631050

Lípa

0631990

Ostatní (2)

0632000

| b) | listů a nadzemních částí rostlin |
| --- | --- |

b)

listů a nadzemních částí rostlin

0,3  (*1)

0632010

Jahodník

0632020

Roibos

0632030

Cesmína paraguayská / yerba maté

0632990

Ostatní (2)

0633000

| c) | kořenů |
| --- | --- |

c)

kořenů

0,1  (*1)

0633010

Kozlík lékařský / baldrián

0633020

Ženšen pravý / všehoj / ženšen severoamerický

0633990

Ostatní (2)

0639000

| d) | veškerých jiných částí rostlin |
| --- | --- |

d)

veškerých jiných částí rostlin

0,1  (*1)

0640000

Kakaové boby

0,1  (*1)

0650000

Rohovník obecný / svatojánský chléb

0,1  (*1)

0700000

CHMEL

0,1  (*1)

0800000

KOŘENÍ

0810000

Semena

0,1  (*1)

0810010

Bedrník anýz / anýz / anýzové semeno

0810020

Bulvuška

0810030

Miřík celer

0810040

Koriandr setý

0810050

Šabrej kmínovitý / římský kmín / kumín

0810060

Kopr vonný

0810070

Fenykl sladký

0810080

Pískavice řecké seno

0810090

Muškátový oříšek

0810990

Ostatní (2)

0820000

Plody

0,1  (*1)

0820010

Nové koření

0820020

Žlutodřev

0820030

Kmín kořenný

0820040

Kardamom

0820050

Jalovcové bobule

0820060

Pepř (bílý, černý a zelený)

0820070

Vanilka

0820080

Tamarind / indické datle

0820990

Ostatní (2)

0830000

Kůra

0,1  (*1)

0830010

Skořice

0830990

Ostatní (2)

0840000

Kořeny a oddenky

0840010

Lékořice

0,1  (*1)

0840020

Zázvor (10)

0840030

Kurkumovník dlouhý / indický šafrán / kurkuma

0,1  (*1)

0840040

Křen (11)

0840990

Ostatní (2)

0,1  (*1)

0850000

Pupeny

0,1  (*1)

0850010

Hřebíček

0850020

Kapary

0850990

Ostatní (2)

0860000

Květinové pestíky

0,1  (*1)

0860010

Šafrán

0860990

Ostatní (2)

0870000

Semenné míšky

0,1  (*1)

0870010

Muškátový květ

0870990

Ostatní (2)

0900000

CUKRONOSNÉ ROSTLINY

0,03  (*1)

0900010

Řepa cukrovka (kořen)

0900020

Cukrová třtina

0900030

Kořen čekanky

0900990

Ostatní (2)

1000000

PRODUKTY ŽIVOČIŠNÉHO PŮVODU – SUCHOZEMŠTÍ ŽIVOČICHOVÉ

1010000

Komodity z

1011000

| a) | prasat |
| --- | --- |

a)

prasat

1011010

Svalovina

0,02  (*1)

1011020

Tuk

0,02

1011030

Játra

0,02  (*1)

1011040

Ledviny

0,02

1011050

Poživatelné droby (jiné než játra a ledviny)

0,02

1011990

Ostatní (2)

0,02

1012000

| b) | skotu |
| --- | --- |

b)

skotu

1012010

Svalovina

0,02  (*1)

1012020

Tuk

0,03

1012030

Játra

0,03  (*1)

1012040

Ledviny

0,15

1012050

Poživatelné droby (jiné než játra a ledviny)

0,15

1012990

Ostatní (2)

0,15

1013000

| c) | ovcí |
| --- | --- |

c)

ovcí

1013010

Svalovina

0,02  (*1)

1013020

Tuk

0,03

1013030

Játra

0,04  (*1)

1013040

Ledviny

0,15

1013050

Poživatelné droby (jiné než játra a ledviny)

0,15

1013990

Ostatní (2)

0,15

1014000

| d) | koz |
| --- | --- |

d)

koz

1014010

Svalovina

0,02  (*1)

1014020

Tuk

0,03

1014030

Játra

0,05  (*1)

1014040

Ledviny

0,15

1014050

Poživatelné droby (jiné než játra a ledviny)

0,15

1014990

Ostatní (2)

0,15

1015000

| e) | koňovitých |
| --- | --- |

e)

koňovitých

1015010

Svalovina

0,02  (*1)

1015020

Tuk

0,03

1015030

Játra

0,05  (*1)

1015040

Ledviny

0,15

1015050

Poživatelné droby (jiné než játra a ledviny)

0,15

1015990

Ostatní (2)

0,15

1016000

| f) | drůbeže |
| --- | --- |

f)

drůbeže

0,02  (*1)

1016010

Svalovina

1016020

Tuk

1016030

Játra

1016040

Ledviny

1016050

Poživatelné droby (jiné než játra a ledviny)

1016990

Ostatní (2)

1017000

| g) | ostatních suchozemských zvířat ve farmovém chovu |
| --- | --- |

g)

ostatních suchozemských zvířat ve farmovém chovu

1017010

Svalovina

0,02  (*1)

1017020

Tuk

0,03

1017030

Játra

0,05  (*1)

1017040

Ledviny

0,15

1017050

Poživatelné droby (jiné než játra a ledviny)

0,15

1017990

Ostatní (2)

0,15

1020000

Mléko

1020010

Kravské

0,02  (*1)

1020020

Ovčí

0,03  (*1)

1020030

Kozí

0,03  (*1)

1020040

Kobylí

0,03  (*1)

1020990

Ostatní (2)

0,03  (*1)

1030000

Ptačí vejce

0,02  (*1)

1030010

Slepičí

1030020

Kachní

1030030

Husí

1030040

Křepelčí

1030990

Ostatní (2)

1040000

Med a další včelařské produkty (7)

0,05  (*1)

1050000

Obojživelníci a plazi

0,02  (*1)

1060000

Suchozemští bezobratlí živočichové

0,02  (*1)

1070000

Volně žijící suchozemští obratlovci

0,02  (*1)

1100000

PRODUKTY ŽIVOČIŠNÉHO PŮVODU – RYBY, RYBÍ PRODUKTY A JAKÉKOLI JINÉ POTRAVINOVÉ PRODUKTY Z MOŘSKÝCH A SLADKOVODNÍCH ŽIVOČICHŮ (8)

1200000

PRODUKTY NEBO ČÁSTI PRODUKTŮ URČENÉ VÝHRADNĚ K PRODUKCI KRMIV (8)

1300000

ZPRACOVANÉ POTRAVINÁŘSKÉ PRODUKTY (9)

Bentazon (suma bentazonu, jeho solí a 6-hydroxy-bentazonu (volného a konjugovaného) a 8-hydroxy-bentazonu (volného a konjugovaného), vyjádřeno jako bentazon) (R)

| (R) | Definice rezidua se liší u následujících kombinací pesticid – číselný kód: Bentazon – kódy 1010000 až 1070000 kromě 1040000: suma bentazonu, jeho solí a 6-hydroxy-bentazonu (volného a konjugovaného), vyjádřeno jako bentazon“ |
| --- | --- |

(R)

Definice rezidua se liší u následujících kombinací pesticid – číselný kód: Bentazon – kódy 1010000 až 1070000 kromě 1040000: suma bentazonu, jeho solí a 6-hydroxy-bentazonu (volného a konjugovaného), vyjádřeno jako bentazon“

---

(*1)  Označuje mez stanovitelnosti.

*1

(1)  Pokud jde o úplný seznam produktů rostlinného a živočišného původu, na něž se vztahují MLR, je třeba odkázat k příloze I.

1

---

| 13.10.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 364/14 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 364/14

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2021/1805

ze dne 12. října 2021

o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz válcovaného drátu pocházejícího z Čínské lidové republiky po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

POSTUP

1.1.   Platná opatření

Platná opatření

| (1) | Nařízením (ES) č. 703/2009 (2) uložila Rada konečné antidumpingové clo na dovoz válcovaného drátu pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „původní opatření“). Na šetření, které vedlo k uložení původních opatření, se zde dále odkazuje jako na „původní šetření“. |
| --- | --- |

(1)

Nařízením (ES) č. 703/2009 (2) uložila Rada konečné antidumpingové clo na dovoz válcovaného drátu pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „původní opatření“). Na šetření, které vedlo k uložení původních opatření, se zde dále odkazuje jako na „původní šetření“.

2

| (2) | Evropská komise prováděcím nařízením (EU) 2015/1846 (3) opětovně uložila konečná antidumpingová opatření na dovoz válcovaného drátu pocházejícího z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti (dále jen „předchozí přezkum před pozbytím platnosti“). |
| --- | --- |

(2)

Evropská komise prováděcím nařízením (EU) 2015/1846 (3) opětovně uložila konečná antidumpingová opatření na dovoz válcovaného drátu pocházejícího z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti (dále jen „předchozí přezkum před pozbytím platnosti“).

3

| (3) | Uložená opatření měla formu celostátního valorického cla ve výši 24 %, zatímco jedné skupině společností (dále jen „Valin Group“) byla určena individuální celní sazba ve výši 7,9 %. |
| --- | --- |

(3)

Uložená opatření měla formu celostátního valorického cla ve výši 24 %, zatímco jedné skupině společností (dále jen „Valin Group“) byla určena individuální celní sazba ve výši 7,9 %.

1.2.   Žádost o přezkum před pozbytím platnosti

Žádost o přezkum před pozbytím platnosti

| (4) | Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti opatření (4) obdržela Evropská komise (dále jen „Komise“) žádost o přezkum podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. |
| --- | --- |

(4)

Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti opatření (4) obdržela Evropská komise (dále jen „Komise“) žádost o přezkum podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.

4

| (5) | Žádost o přezkum podal dne 14. července 2020 Evropský ocelářský svaz (dále jen „EUROFER“) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců v Unii představujících okolo 60 % celkové výroby válcovaného drátu v Unii. Žádost o přezkum byla odůvodněna tím, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k obnovení dumpingu a újmy působené výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(5)

Žádost o přezkum podal dne 14. července 2020 Evropský ocelářský svaz (dále jen „EUROFER“) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců v Unii představujících okolo 60 % celkové výroby válcovaného drátu v Unii. Žádost o přezkum byla odůvodněna tím, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k obnovení dumpingu a újmy působené výrobnímu odvětví Unie.

1.3.   Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti

Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti

| (6) | Komise poté, co po konzultaci s výborem zřízeným podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení stanovila, že existují dostatečné důkazy pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti, dne 14. října 2020 zahájila přezkum před pozbytím platnosti týkající se dovozu válcovaného drátu pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“) na základě čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Oznámení o zahájení přezkumu zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie (5) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“). |
| --- | --- |

(6)

Komise poté, co po konzultaci s výborem zřízeným podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení stanovila, že existují dostatečné důkazy pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti, dne 14. října 2020 zahájila přezkum před pozbytím platnosti týkající se dovozu válcovaného drátu pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“) na základě čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Oznámení o zahájení přezkumu zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie (5) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“).

Úředním věstníku Evropské unie

5

1.3.1.   Období přezkumného šetření a posuzované období

Období přezkumného šetření a posuzované období

| (7) | Období přezkumného šetření (dále jen „OPŠ“) zahrnovalo období od 1. července 2019 do 30. června 2020. Zkoumání trendů, které jsou důležité pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2017 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(7)

Období přezkumného šetření (dále jen „OPŠ“) zahrnovalo období od 1. července 2019 do 30. června 2020. Zkoumání trendů, které jsou důležité pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2017 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).

1.3.2.   Zúčastněné strany

Zúčastněné strany

| (8) | V oznámení o zahájení přezkumu byly zúčastněné strany vyzvány, aby se obrátily na Komisi a zúčastnily se šetření. Kromě toho Komise o zahájení šetření výslovně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, známé výrobce v ČLR a čínské orgány, známé dovozce, uživatele a obchodníky, o nichž je známo, že se jich zahájení přezkumu před pozbytím platnosti týká, a vyzvala je k účasti. |
| --- | --- |

(8)

V oznámení o zahájení přezkumu byly zúčastněné strany vyzvány, aby se obrátily na Komisi a zúčastnily se šetření. Kromě toho Komise o zahájení šetření výslovně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, známé výrobce v ČLR a čínské orgány, známé dovozce, uživatele a obchodníky, o nichž je známo, že se jich zahájení přezkumu před pozbytím platnosti týká, a vyzvala je k účasti.

| (9) | Zúčastněné strany měly příležitost vyjádřit se k zahájení přezkumu před pozbytím platnosti a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. Žádná zúčastněná strana nepředložila připomínky ani nepožádala o slyšení. |
| --- | --- |

(9)

Zúčastněné strany měly příležitost vyjádřit se k zahájení přezkumu před pozbytím platnosti a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. Žádná zúčastněná strana nepředložila připomínky ani nepožádala o slyšení.

1.3.3.   Výběr vzorku

Výběr vzorku

| (10) | V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že v souladu s článkem 17 základního nařízení může přistoupit k výběru vzorku zúčastněných stran. |
| --- | --- |

(10)

V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že v souladu s článkem 17 základního nařízení může přistoupit k výběru vzorku zúčastněných stran.

1.3.3.1.   Výběr vzorku výrobců v Unii

| (11) | O tom, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii, informovala Komise zúčastněné strany dne 14. října 2020. Komise vybrala vzorek na základě objemu výroby obdobného výrobku v období přezkumného šetření. Tento vzorek sestával ze čtyř výrobců v Unii. Výrobci v Unii zařazení do vzorku představovali téměř 25 % odhadovaného celkového objemu výroby obdobného výrobku v Unii a rovněž měli dobré zeměpisné rozložení. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení vyzvala Komise zúčastněné strany, aby se k předběžnému výběru vzorku vyjádřily. Ve lhůtě sedmi dnů od oznámení prozatímního vzorku výrobců v Unii nebyly obdrženy žádné připomínky, předběžný vzorek byl proto potvrzen. Vzorek je pro výrobní odvětví Unie reprezentativní. |
| --- | --- |

(11)

O tom, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii, informovala Komise zúčastněné strany dne 14. října 2020. Komise vybrala vzorek na základě objemu výroby obdobného výrobku v období přezkumného šetření. Tento vzorek sestával ze čtyř výrobců v Unii. Výrobci v Unii zařazení do vzorku představovali téměř 25 % odhadovaného celkového objemu výroby obdobného výrobku v Unii a rovněž měli dobré zeměpisné rozložení. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení vyzvala Komise zúčastněné strany, aby se k předběžnému výběru vzorku vyjádřily. Ve lhůtě sedmi dnů od oznámení prozatímního vzorku výrobců v Unii nebyly obdrženy žádné připomínky, předběžný vzorek byl proto potvrzen. Vzorek je pro výrobní odvětví Unie reprezentativní.

1.3.3.2.   Výběr vzorku dovozců

| (12) | Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud shledá, že ano, aby mohla vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení přezkumu. |
| --- | --- |

(12)

Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud shledá, že ano, aby mohla vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.

| (13) | Žádný ze známých dovozců, kteří byli kontaktováni, se k formuláři pro výběr vzorku nevyjádřil. |
| --- | --- |

(13)

Žádný ze známých dovozců, kteří byli kontaktováni, se k formuláři pro výběr vzorku nevyjádřil.

1.3.3.3.   Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR

| (14) | Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny známé výrobce výrobku, který je předmětem přezkumu, v ČLR, aby poskytli informace upřesněné v oznámení o zahájení přezkumu. Komise kromě toho požádala zastoupení Čínské lidové republiky při Evropské unii, aby označilo a/nebo kontaktovalo případné další výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření. |
| --- | --- |

(14)

Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny známé výrobce výrobku, který je předmětem přezkumu, v ČLR, aby poskytli informace upřesněné v oznámení o zahájení přezkumu. Komise kromě toho požádala zastoupení Čínské lidové republiky při Evropské unii, aby označilo a/nebo kontaktovalo případné další výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.

| (15) | Ve stanovené lhůtě se žádná společnost z ČLR nepřihlásila. Komise následně verbální nótou ze dne 29. října 2020 informovala orgány ČLR, že při šetření týkajícím se přetrvání a/nebo obnovení dumpingu hodlá využít dostupných údajů podle článku 18 základního nařízení. Orgány ČLR nereagovaly. |
| --- | --- |

(15)

Ve stanovené lhůtě se žádná společnost z ČLR nepřihlásila. Komise následně verbální nótou ze dne 29. října 2020 informovala orgány ČLR, že při šetření týkajícím se přetrvání a/nebo obnovení dumpingu hodlá využít dostupných údajů podle článku 18 základního nařízení. Orgány ČLR nereagovaly.

1.3.4.   Dotazníky a inspekce na místě

Dotazníky a inspekce na místě

| (16) | Komise zaslala dotazník vládě ČLR (dále jen „čínská vláda“). Čínská vláda na dotazník neodpověděla. |
| --- | --- |

(16)

Komise zaslala dotazník vládě ČLR (dále jen „čínská vláda“). Čínská vláda na dotazník neodpověděla.

| (17) | Aniž bylo dotčeno použití článku 18 základního nařízení, Komise ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy a pro stanovení zájmu Unie. |
| --- | --- |

(17)

Aniž bylo dotčeno použití článku 18 základního nařízení, Komise ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy a pro stanovení zájmu Unie.

| (18) | Dotazník rovněž zaslala výrobcům v Unii zařazeným do vzorku a jednomu uživateli, který se přihlásil. Stejné dotazníky byly v den zahájení šetření zpřístupněny rovněž na internetu. |
| --- | --- |

(18)

Dotazník rovněž zaslala výrobcům v Unii zařazeným do vzorku a jednomu uživateli, který se přihlásil. Stejné dotazníky byly v den zahájení šetření zpřístupněny rovněž na internetu.

| (19) | Komise obdržela odpovědi na dotazník od čtyř výrobců v Unii zařazených do vzorku, sdružení výrobců v Unii a jednoho uživatele. |
| --- | --- |

(19)

Komise obdržela odpovědi na dotazník od čtyř výrobců v Unii zařazených do vzorku, sdružení výrobců v Unii a jednoho uživatele.

| (20) | Vzhledem k výskytu onemocnění COVID-19 a ke karanténním opatřením zavedeným různými členskými státy i různými třetími zeměmi nemohla Komise v prostorách následujících spolupracujících právnických osob provést inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení. |
| --- | --- |

(20)

Vzhledem k výskytu onemocnění COVID-19 a ke karanténním opatřením zavedeným různými členskými státy i různými třetími zeměmi nemohla Komise v prostorách následujících spolupracujících právnických osob provést inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení.

Výrobci v Unii

Výrobci v Unii

| — | Saarstahl AG, Německo |
| --- | --- |

—

Saarstahl AG, Německo

| — | Riva Acier S.A.S., Francie |
| --- | --- |

—

Riva Acier S.A.S., Francie

| — | Moravia Steel a.s., Česká republika |
| --- | --- |

—

Moravia Steel a.s., Česká republika

| — | Ferriere Nord S.p.A., Itálie |
| --- | --- |

—

Ferriere Nord S.p.A., Itálie

Uživatel

Uživatel

| — | AGRATI France S.A.S., Francie |
| --- | --- |

—

AGRATI France S.A.S., Francie

| (21) | Komise tedy měla za to, že informace, které strany řádně předložily (např. odpovědi na dotazník nebo odpovědi na písemná upozornění na nedostatky), byly v souladu s oznámením ze dne 16. března 2020 o důsledcích výskytu onemocnění COVID-19 pro antidumpingová a antisubvenční šetření (6). |
| --- | --- |

(21)

Komise tedy měla za to, že informace, které strany řádně předložily (např. odpovědi na dotazník nebo odpovědi na písemná upozornění na nedostatky), byly v souladu s oznámením ze dne 16. března 2020 o důsledcích výskytu onemocnění COVID-19 pro antidumpingová a antisubvenční šetření (6).

6

2.   VÝROBEK, KTERÝ JE PŘEDMĚTEM PŘEZKUMU, A OBDOBNÝ VÝROBEK

VÝROBEK, KTERÝ JE PŘEDMĚTEM PŘEZKUMU, A OBDOBNÝ VÝROBEK

2.1.   Výrobek, který je předmětem přezkumu

Výrobek, který je předmětem přezkumu

| (22) | Výrobek, který je předmětem tohoto přezkumu, je stejný jako v původním šetření a v předchozím přezkumu před pozbytím platnosti, a to tyče a pruty, válcované za tepla, v nepravidelně navinutých svitcích, ze železa, nelegované oceli nebo legované oceli jiné než nerezavějící oceli, pocházející z Čínské lidové republiky, v současnosti kódů KN 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 a 7227 90 95 (dále jen „výrobek, který je předmětem přezkumu“). |
| --- | --- |

(22)

Výrobek, který je předmětem tohoto přezkumu, je stejný jako v původním šetření a v předchozím přezkumu před pozbytím platnosti, a to tyče a pruty, válcované za tepla, v nepravidelně navinutých svitcích, ze železa, nelegované oceli nebo legované oceli jiné než nerezavějící oceli, pocházející z Čínské lidové republiky, v současnosti kódů KN 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 a 7227 90 95 (dále jen „výrobek, který je předmětem přezkumu“).

2.2.   Obdobný výrobek

Obdobný výrobek

| (23) | Jak bylo zjištěno v původním šetření, jakož i v předchozím přezkumu před pozbytím platnosti, tento přezkum před pozbytím platnosti potvrdil, že následující výrobky mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti, jakož i stejná základní použití:






  — | výrobek, který je předmětem přezkumu, |
| --- | --- | --- |

(23)

Jak bylo zjištěno v původním šetření, jakož i v předchozím přezkumu před pozbytím platnosti, tento přezkum před pozbytím platnosti potvrdil, že následující výrobky mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti, jakož i stejná základní použití:

—

výrobek, který je předmětem přezkumu,

| — | výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR, |
| --- | --- |

—

výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR,

| — | výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie. |
| --- | --- |

—

výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie.

| (24) | Proto se tyto výrobky považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(24)

Proto se tyto výrobky považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

| (25) | Dne 17. června 2021 Komise poskytla podstatné skutečnosti a úvahy, na jejichž základě hodlá zachovat platná antidumpingová cla. Všem stranám byla poskytnuta lhůta, během níž se mohly k poskytnutým informacím vyjádřit. |
| --- | --- |

(25)

Dne 17. června 2021 Komise poskytla podstatné skutečnosti a úvahy, na jejichž základě hodlá zachovat platná antidumpingová cla. Všem stranám byla poskytnuta lhůta, během níž se mohly k poskytnutým informacím vyjádřit.

| (26) | Připomínky předložil pouze svaz EUROFER. Souhlasil se závěry, k nimž dospěla Komise. |
| --- | --- |

(26)

Připomínky předložil pouze svaz EUROFER. Souhlasil se závěry, k nimž dospěla Komise.

3.   DUMPING

DUMPING

| (27) | V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda je pravděpodobné, že by došlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu ze strany ČLR, kdyby platná opatření pozbyla platnosti. |
| --- | --- |

(27)

V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda je pravděpodobné, že by došlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu ze strany ČLR, kdyby platná opatření pozbyla platnosti.

3.1.   Postup pro určení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení

Postup pro určení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení

| (28) | Vzhledem k tomu, že při zahájení šetření byly k dispozici dostatečné důkazy poukazující na existenci podstatných zkreslení ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení, zahájila Komise šetření podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení. |
| --- | --- |

(28)

Vzhledem k tomu, že při zahájení šetření byly k dispozici dostatečné důkazy poukazující na existenci podstatných zkreslení ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení, zahájila Komise šetření podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení.

| (29) | Za účelem shromáždění údajů nezbytných pro případné použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení proto Komise v oznámení o zahájení přezkumu vyzvala výrobce v ČLR, aby poskytli informace o vstupech používaných při výrobě výrobku, který je předmětem přezkumu. Žádný výrobce neposkytl informace požadované v příloze III. |
| --- | --- |

(29)

Za účelem shromáždění údajů nezbytných pro případné použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení proto Komise v oznámení o zahájení přezkumu vyzvala výrobce v ČLR, aby poskytli informace o vstupech používaných při výrobě výrobku, který je předmětem přezkumu. Žádný výrobce neposkytl informace požadované v příloze III.

| (30) | Aby Komise získala informace, jež považovala za nezbytné pro své šetření v souvislosti s údajnými podstatnými zkresleními, zaslala dotazník také čínské vládě. Kromě toho Komise v bodě 5.3.2 oznámení o zahájení přezkumu vyzvala všechny zúčastněné strany, aby sdělily svá stanoviska, předložily informace a do 37 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu v Úředním věstníku Evropské unie poskytly podpůrné důkazy týkající se uplatnění čl. 2 odst. 6a základního nařízení. Od čínské vlády nebyla obdržena žádná odpověď na dotazník a ve stanovené lhůtě nebylo obdrženo žádné podání týkající se použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení. |
| --- | --- |

(30)

Aby Komise získala informace, jež považovala za nezbytné pro své šetření v souvislosti s údajnými podstatnými zkresleními, zaslala dotazník také čínské vládě. Kromě toho Komise v bodě 5.3.2 oznámení o zahájení přezkumu vyzvala všechny zúčastněné strany, aby sdělily svá stanoviska, předložily informace a do 37 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu v Úředním věstníku Evropské unie poskytly podpůrné důkazy týkající se uplatnění čl. 2 odst. 6a základního nařízení. Od čínské vlády nebyla obdržena žádná odpověď na dotazník a ve stanovené lhůtě nebylo obdrženo žádné podání týkající se použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení.

Úředním věstníku Evropské unie

| (31) | V oznámení o zahájení přezkumu Komise rovněž uvedla, že vzhledem k důkazům, které má k dispozici, bude možná muset vybrat vhodnou reprezentativní zemi podle čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení za účelem určení běžné hodnoty založené na nezkreslených cenách nebo referenčních hodnotách. |
| --- | --- |

(31)

V oznámení o zahájení přezkumu Komise rovněž uvedla, že vzhledem k důkazům, které má k dispozici, bude možná muset vybrat vhodnou reprezentativní zemi podle čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení za účelem určení běžné hodnoty založené na nezkreslených cenách nebo referenčních hodnotách.

| (32) | Dne 25. listopadu 2020 vydala Komise první poznámku ke spisu (dále jen „první poznámka o činitelích výroby“), v níž požádala zúčastněné strany o jejich stanovisko k příslušným zdrojům, jež Komise může použít k určení běžné hodnoty, v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. e) druhou odrážkou základního nařízení. V této poznámce Komise uvedla seznam všech činitelů výroby, jako jsou materiály, energie a práce, používaných vyvážejícími výrobci při výrobě výrobku, který je předmětem přezkumu. Kromě toho Komise na základě kritérií, kterými se řídí výběr nezkreslených cen nebo referenčních hodnot, určila tři možné reprezentativní země: Thajsko, Turecko a Peru. |
| --- | --- |

(32)

Dne 25. listopadu 2020 vydala Komise první poznámku ke spisu (dále jen „první poznámka o činitelích výroby“), v níž požádala zúčastněné strany o jejich stanovisko k příslušným zdrojům, jež Komise může použít k určení běžné hodnoty, v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. e) druhou odrážkou základního nařízení. V této poznámce Komise uvedla seznam všech činitelů výroby, jako jsou materiály, energie a práce, používaných vyvážejícími výrobci při výrobě výrobku, který je předmětem přezkumu. Kromě toho Komise na základě kritérií, kterými se řídí výběr nezkreslených cen nebo referenčních hodnot, určila tři možné reprezentativní země: Thajsko, Turecko a Peru.

| (33) | Komise vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek. Připomínky byly obdrženy pouze od žadatele, který poskytl argumenty proti tomu, aby bylo jako reprezentativní země použito Turecko. Žadatel rovněž uvedl, že nejlepší reprezentativní zemí by bylo Peru. |
| --- | --- |

(33)

Komise vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek. Připomínky byly obdrženy pouze od žadatele, který poskytl argumenty proti tomu, aby bylo jako reprezentativní země použito Turecko. Žadatel rovněž uvedl, že nejlepší reprezentativní zemí by bylo Peru.

| (34) | Těmito připomínkami se Komise zabývala ve druhé poznámce ke spisu ze dne 7. ledna 2021 (7) (dále jen „druhá poznámka o činitelích výroby“). Komise rovněž stanovila seznam činitelů výroby a dospěla k závěru, že nejvhodnější reprezentativní zemí podle čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážky základního nařízení je v této fázi Peru. Rovněž zúčastněné strany informovala, že stanoví prodejní, správní a režijní náklady a zisk na základě dostupných informací pro společnost Corporación Aceros Arequipa S.A. (dále jen „Aceros Arequipa“), výrobce v reprezentativní zemi. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily. Komise neobdržela žádné připomínky k výběru Peru za reprezentativní zemi. |
| --- | --- |

(34)

Těmito připomínkami se Komise zabývala ve druhé poznámce ke spisu ze dne 7. ledna 2021 (7) (dále jen „druhá poznámka o činitelích výroby“). Komise rovněž stanovila seznam činitelů výroby a dospěla k závěru, že nejvhodnější reprezentativní zemí podle čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážky základního nařízení je v této fázi Peru. Rovněž zúčastněné strany informovala, že stanoví prodejní, správní a režijní náklady a zisk na základě dostupných informací pro společnost Corporación Aceros Arequipa S.A. (dále jen „Aceros Arequipa“), výrobce v reprezentativní zemi. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily. Komise neobdržela žádné připomínky k výběru Peru za reprezentativní zemi.

7

3.2.   Nedostatečná spolupráce ze strany Čínské lidové republiky

Nedostatečná spolupráce ze strany Čínské lidové republiky

| (35) | Jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění, žádný čínský vyvážející výrobce při šetření nespolupracoval. |
| --- | --- |

(35)

Jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění, žádný čínský vyvážející výrobce při šetření nespolupracoval.

| (36) | S Komisí při šetření nespolupracovala ani čínská vláda. Čínská vláda zejména neposkytla na dotazník žádnou odpověď ani nereagovala na důkazy ze spisu předloženého žadatelem, včetně „Pracovního dokumentu útvarů Komise o podstatných zkresleních v hospodářství Čínské lidové republiky pro účely šetření na ochranu obchodu“ (dále jen „zpráva“) (8). Podle čl. 2 odst. 6a písm. c) základního nařízení Komise vydala zprávu, která shromažďuje informace o existenci významných zásahů státu na mnoha úrovních hospodářství, včetně konkrétních zkreslení v mnoha klíčových činitelích výroby (jako jsou půda, energie, kapitál, suroviny a pracovní síla), jakož i v konkrétních odvětvích (jako je výroba oceli a chemických látek). Tato zpráva byla založena do vyšetřovacího spisu ve fázi zahájení řízení. Žádost o přezkum také obsahovala některé relevantní důkazy doplňující zprávu. Zúčastněné strany byly v době zahájení řízení vyzvány, aby důkazy obsažené ve vyšetřovacím spisu vyvrátily, vyjádřily se k nim nebo je doplnily. |
| --- | --- |

(36)

S Komisí při šetření nespolupracovala ani čínská vláda. Čínská vláda zejména neposkytla na dotazník žádnou odpověď ani nereagovala na důkazy ze spisu předloženého žadatelem, včetně „Pracovního dokumentu útvarů Komise o podstatných zkresleních v hospodářství Čínské lidové republiky pro účely šetření na ochranu obchodu“ (dále jen „zpráva“) (8). Podle čl. 2 odst. 6a písm. c) základního nařízení Komise vydala zprávu, která shromažďuje informace o existenci významných zásahů státu na mnoha úrovních hospodářství, včetně konkrétních zkreslení v mnoha klíčových činitelích výroby (jako jsou půda, energie, kapitál, suroviny a pracovní síla), jakož i v konkrétních odvětvích (jako je výroba oceli a chemických látek). Tato zpráva byla založena do vyšetřovacího spisu ve fázi zahájení řízení. Žádost o přezkum také obsahovala některé relevantní důkazy doplňující zprávu. Zúčastněné strany byly v době zahájení řízení vyzvány, aby důkazy obsažené ve vyšetřovacím spisu vyvrátily, vyjádřily se k nim nebo je doplnily.

8

| (37) | Ve dnech 29. října 2020 a 23. listopadu 2020 Komise verbálními nótami informovala čínskou vládu, že vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany vývozců/výrobců v ČLR a vzhledem k neobdržení žádných odpovědí na dotazník ani připomínek ze strany čínské vlády hodlá při svých zjištěních vycházet z dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení. Komise rovněž zdůraznila, že zjištění vycházející z dostupných údajů může být pro dotčenou stranu méně příznivé, a vyzvala čínskou vládu, aby se vyjádřila. Neobdržela žádné připomínky. |
| --- | --- |

(37)

Ve dnech 29. října 2020 a 23. listopadu 2020 Komise verbálními nótami informovala čínskou vládu, že vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany vývozců/výrobců v ČLR a vzhledem k neobdržení žádných odpovědí na dotazník ani připomínek ze strany čínské vlády hodlá při svých zjištěních vycházet z dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení. Komise rovněž zdůraznila, že zjištění vycházející z dostupných údajů může být pro dotčenou stranu méně příznivé, a vyzvala čínskou vládu, aby se vyjádřila. Neobdržela žádné připomínky.

| (38) | V souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení byla proto níže uvedená zjištění týkající se pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu založena na dostupných údajích. Komise zejména vycházela z informací obsažených v žádosti o přezkum a v podáních zúčastněných stran a dalších zdrojů informací, jako jsou obchodní statistiky dovozu a vývozu (např. Eurostat a databáze Global Trade Atlas (dále jen „GTA“) (9)), jakož i databáze jako Dun & Bradstreet (10) a Orbis Bureau van Dijk (11). |
| --- | --- |

(38)

V souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení byla proto níže uvedená zjištění týkající se pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu založena na dostupných údajích. Komise zejména vycházela z informací obsažených v žádosti o přezkum a v podáních zúčastněných stran a dalších zdrojů informací, jako jsou obchodní statistiky dovozu a vývozu (např. Eurostat a databáze Global Trade Atlas (dále jen „GTA“) (9)), jakož i databáze jako Dun & Bradstreet (10) a Orbis Bureau van Dijk (11).

9

10

11

3.3.   Běžná hodnota

Běžná hodnota

| (39) | V rámci nedávných šetření týkajících se odvětví oceli v ČLR (12) Komise zjistila, že existují podstatná zkreslení ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení. Komise v tomto šetření došla k závěru, že na základě dostupných důkazů bylo náležité uplatnit rovněž čl. 2 odst. 6a základního nařízení. |
| --- | --- |

(39)

V rámci nedávných šetření týkajících se odvětví oceli v ČLR (12) Komise zjistila, že existují podstatná zkreslení ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení. Komise v tomto šetření došla k závěru, že na základě dostupných důkazů bylo náležité uplatnit rovněž čl. 2 odst. 6a základního nařízení.

12

| (40) | V rámci těchto šetření Komise zjistila existenci významných zásahů státu v ČLR, které vedou k narušení účinného rozdělování zdrojů v souladu s tržními zásadami (13). Komise především dospěla k závěru, že v odvětví oceli, jež je hlavní surovinou pro výrobu výrobku, který je předmětem přezkumu, přetrvává nejen značná míra vlastnictví ze strany čínské vlády ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) první odrážky základního nařízení (14), ale čínská vláda rovněž může zasahovat do cen a nákladů prostřednictvím přítomnosti státu ve firmách ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) druhé odrážky základního nařízení (15). Komise dále zjistila, že narušující účinek na trh mají také přítomnost a zásahy státu na finančních trzích, jakož i v oblasti zásobování surovinami a vstupy. Systém plánování v ČLR celkově vede k tomu, že zdroje jsou soustředěny v odvětvích označených čínskou vládou za strategická nebo jinak politicky významná, místo aby byly alokovány v souladu s tržními silami (16). Komise navíc dospěla k závěru, že čínské právní předpisy upravující úpadek a vlastnictví řádně nefungují ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) čtvrté odrážky základního nařízení, následkem čehož vznikají zkreslení, především když jsou v ČLR drženy při životě insolventní firmy a když se přidělují práva k užívání pozemků (17). Ve stejném duchu zjistila Komise zkreslení mzdových nákladů v odvětví oceli ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) páté odrážky základního nařízení (18), jakož i narušení finančních trhů ve smyslu čl. 2 odst. 6a) písm. b) šesté odrážky základního nařízení, zejména pokud jde o přístup podnikových subjektů ke kapitálu v ČLR (19). |
| --- | --- |

(40)

V rámci těchto šetření Komise zjistila existenci významných zásahů státu v ČLR, které vedou k narušení účinného rozdělování zdrojů v souladu s tržními zásadami (13). Komise především dospěla k závěru, že v odvětví oceli, jež je hlavní surovinou pro výrobu výrobku, který je předmětem přezkumu, přetrvává nejen značná míra vlastnictví ze strany čínské vlády ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) první odrážky základního nařízení (14), ale čínská vláda rovněž může zasahovat do cen a nákladů prostřednictvím přítomnosti státu ve firmách ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) druhé odrážky základního nařízení (15). Komise dále zjistila, že narušující účinek na trh mají také přítomnost a zásahy státu na finančních trzích, jakož i v oblasti zásobování surovinami a vstupy. Systém plánování v ČLR celkově vede k tomu, že zdroje jsou soustředěny v odvětvích označených čínskou vládou za strategická nebo jinak politicky významná, místo aby byly alokovány v souladu s tržními silami (16). Komise navíc dospěla k závěru, že čínské právní předpisy upravující úpadek a vlastnictví řádně nefungují ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) čtvrté odrážky základního nařízení, následkem čehož vznikají zkreslení, především když jsou v ČLR drženy při životě insolventní firmy a když se přidělují práva k užívání pozemků (17). Ve stejném duchu zjistila Komise zkreslení mzdových nákladů v odvětví oceli ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) páté odrážky základního nařízení (18), jakož i narušení finančních trhů ve smyslu čl. 2 odst. 6a) písm. b) šesté odrážky základního nařízení, zejména pokud jde o přístup podnikových subjektů ke kapitálu v ČLR (19).

13

14

15

16

17

18

19

| (41) | Stejně jako v předchozích šetřeních týkajících se odvětví oceli v ČLR Komise v tomto šetření prozkoumala, zda je vzhledem k existenci podstatných zkreslení ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení vhodné použít domácí ceny a náklady v ČLR, či nikoli. Komise tak učinila na základě důkazů dostupných ve spisu, včetně důkazů obsažených v žádosti, jakož i ve zprávě, jež vycházejí z veřejně dostupných zdrojů. Tato analýza zahrnovala zkoumání významných státních zásahů do hospodářství ČLR obecně, ale i zkoumání konkrétní situace na trhu v příslušném odvětví včetně výrobku, který je předmětem přezkumu. Komise na základě předchozích šetření prováděných v tomto ohledu tyto důkazní prvky dále doplnila vlastním výzkumem týkajícím se různých kritérií, která jsou relevantní pro potvrzení existence podstatných zkreslení v ČLR. |
| --- | --- |

(41)

Stejně jako v předchozích šetřeních týkajících se odvětví oceli v ČLR Komise v tomto šetření prozkoumala, zda je vzhledem k existenci podstatných zkreslení ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení vhodné použít domácí ceny a náklady v ČLR, či nikoli. Komise tak učinila na základě důkazů dostupných ve spisu, včetně důkazů obsažených v žádosti, jakož i ve zprávě, jež vycházejí z veřejně dostupných zdrojů. Tato analýza zahrnovala zkoumání významných státních zásahů do hospodářství ČLR obecně, ale i zkoumání konkrétní situace na trhu v příslušném odvětví včetně výrobku, který je předmětem přezkumu. Komise na základě předchozích šetření prováděných v tomto ohledu tyto důkazní prvky dále doplnila vlastním výzkumem týkajícím se různých kritérií, která jsou relevantní pro potvrzení existence podstatných zkreslení v ČLR.

| (42) | Žádost obsahovala informace o tom, že třináctý pětiletý plán pro ocelářství má na odvětví oceli účinky způsobující zkreslení. Dále zmínila zjištění, k nimž dospělo ministerstvo obchodu Spojených států amerických, týkající se odvětví oceli (20). V neposlední řadě zdůraznila úlohu Komunistické strany Číny ve státních podnicích (21) a účinky subvencí způsobující zkreslení, jak uvádí zpráva MMF o dané zemi č. 17/248 a tři dokumenty Obchodní komory EU: výroční zpráva za období 2016/2017, China Manufacturing 2025 (Čínská výroba v roce 2025) a European Business in China Position Paper 2016/2017 (Obchodování Evropy v Číně ve stanovisku ČLR 2016/2017). V žádosti se navíc tvrdilo, že vstupy používané pro výrobu válcovaného drátu jsou v zásadě stejné jako vstupy používané pro výrobu ploché za tepla válcované uhlíkové oceli. Žádost proto citovala zjištění, ke kterým Komise dospěla v nařízení (EU) 2017/969 (22) týkajícím se subvencí pro výrobce plochých za tepla válcovaných výrobků. V žádosti bylo uvedeno, že tato zjištění o účincích subvencí způsobujících zkreslení byla rovněž učiněna ve zprávě ThinkDesk (23). Žádost pojednávala zejména o zkreslení týkajícím se práv k užívání půdy, energie (elektřiny), preferenčních půjček a jiné finanční podpory a práce. Kromě toho zmínila narušení trhu s koksem a koksovatelným uhlím, železnou rudou a šrotem a feroslitinami. Nakonec byly v žádosti uvedeny účinky fiskální podpory způsobující zkreslení odvětví oceli a nízké normy v oblasti životního prostředí v ČLR. |
| --- | --- |

(42)

Žádost obsahovala informace o tom, že třináctý pětiletý plán pro ocelářství má na odvětví oceli účinky způsobující zkreslení. Dále zmínila zjištění, k nimž dospělo ministerstvo obchodu Spojených států amerických, týkající se odvětví oceli (20). V neposlední řadě zdůraznila úlohu Komunistické strany Číny ve státních podnicích (21) a účinky subvencí způsobující zkreslení, jak uvádí zpráva MMF o dané zemi č. 17/248 a tři dokumenty Obchodní komory EU: výroční zpráva za období 2016/2017, China Manufacturing 2025 (Čínská výroba v roce 2025) a European Business in China Position Paper 2016/2017 (Obchodování Evropy v Číně ve stanovisku ČLR 2016/2017). V žádosti se navíc tvrdilo, že vstupy používané pro výrobu válcovaného drátu jsou v zásadě stejné jako vstupy používané pro výrobu ploché za tepla válcované uhlíkové oceli. Žádost proto citovala zjištění, ke kterým Komise dospěla v nařízení (EU) 2017/969 (22) týkajícím se subvencí pro výrobce plochých za tepla válcovaných výrobků. V žádosti bylo uvedeno, že tato zjištění o účincích subvencí způsobujících zkreslení byla rovněž učiněna ve zprávě ThinkDesk (23). Žádost pojednávala zejména o zkreslení týkajícím se práv k užívání půdy, energie (elektřiny), preferenčních půjček a jiné finanční podpory a práce. Kromě toho zmínila narušení trhu s koksem a koksovatelným uhlím, železnou rudou a šrotem a feroslitinami. Nakonec byly v žádosti uvedeny účinky fiskální podpory způsobující zkreslení odvětví oceli a nízké normy v oblasti životního prostředí v ČLR.

20

21

22

23

| (43) | Jak je uvedeno ve 37. bodě odůvodnění, čínská vláda se nevyjádřila ani nepředložila důkazy podporující nebo vyvracející stávající důkazy obsažené ve spisu k dané věci – včetně zprávy a dalších důkazů, které poskytl žadatel – ohledně existence podstatných zkreslení a/nebo ohledně vhodnosti použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení na danou věc. |
| --- | --- |

(43)

Jak je uvedeno ve 37. bodě odůvodnění, čínská vláda se nevyjádřila ani nepředložila důkazy podporující nebo vyvracející stávající důkazy obsažené ve spisu k dané věci – včetně zprávy a dalších důkazů, které poskytl žadatel – ohledně existence podstatných zkreslení a/nebo ohledně vhodnosti použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení na danou věc.

| (44) | Stejně jako v předchozích šetřeních týkajících se odvětví oceli v ČLR Komise prozkoumala, zda je vzhledem k existenci podstatných zkreslení ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení vhodné použít domácí ceny a náklady v ČLR, či nikoli. Komise tak učinila na základě důkazů dostupných ve spisu, včetně důkazů obsažených ve zprávě, jež vycházejí z veřejně dostupných zdrojů. Tato analýza zahrnovala zkoumání významných státních zásahů do hospodářství ČLR obecně, ale i zkoumání konkrétní situace na trhu v příslušném odvětví včetně výrobku, který je předmětem přezkumu. Komise na základě předchozích šetření prováděných v tomto ohledu tyto důkazní prvky dále doplnila vlastním výzkumem týkajícím se různých kritérií, která jsou relevantní pro potvrzení existence podstatných zkreslení v ČLR. |
| --- | --- |

(44)

Stejně jako v předchozích šetřeních týkajících se odvětví oceli v ČLR Komise prozkoumala, zda je vzhledem k existenci podstatných zkreslení ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení vhodné použít domácí ceny a náklady v ČLR, či nikoli. Komise tak učinila na základě důkazů dostupných ve spisu, včetně důkazů obsažených ve zprávě, jež vycházejí z veřejně dostupných zdrojů. Tato analýza zahrnovala zkoumání významných státních zásahů do hospodářství ČLR obecně, ale i zkoumání konkrétní situace na trhu v příslušném odvětví včetně výrobku, který je předmětem přezkumu. Komise na základě předchozích šetření prováděných v tomto ohledu tyto důkazní prvky dále doplnila vlastním výzkumem týkajícím se různých kritérií, která jsou relevantní pro potvrzení existence podstatných zkreslení v ČLR.

| (45) | Konkrétně v odvětví oceli, která je hlavní surovinou při výrobě válcovaného drátu, přetrvává značná míra vlastnictví ze strany čínské vlády. Mnozí z největších výrobců jsou ve vlastnictví státu. Někteří z nich jsou výslovně uvedeni v „Plánu přizpůsobení a modernizace ocelářského průmyslu na období 2016–2020“. Například čínský státem vlastněný podnik Shanxi Taiyuan Iron & Steel Co. Ltd. (dále jen „Tisco“) na svých internetových stránkách uvádí, že je „významným gigantem v oboru železa a oceli“, který „se vyvinul do železářsko-ocelářského komplexu mimořádně velkého rozsahu, který je propojen s těžbou železné rudy a výrobou, zpracováním a dodávkami železa a oceli a s obchodem se železem a ocelí“ (24). Společnost Baosteel je dalším významným podnikem ve vlastnictví čínského státu, který se zabývá výrobou oceli a patří do nedávno konsolidované skupiny China Baowu Steel Group Co. Ltd. (dříve Baosteel Group and Wuhan Iron & Steel) (25). Zatímco nominální rozdělení mezi počtem státem vlastněných podniků a soukromých společností je téměř rovnoměrné, čtyři z pěti čínských výrobců oceli, kteří figurují mezi deseti největšími světovými výrobci oceli, jsou státem vlastněné podniky (26). Zároveň zatímco na deset největších výrobců připadalo v roce 2016 jen asi 36 % celkové výroby tohoto výrobního odvětví, čínská vláda si v uvedeném roce vytyčila cíl do roku 2025 konsolidovat 60 % až 70 % výroby oceli přibližně do deseti velkých podniků (27). Tento záměr čínská vláda zopakovala v dubnu 2019, kdy oznámila vydání pokynů ke konsolidaci ocelářského průmyslu (28). Taková konsolidace může znamenat nucené fúze ziskových soukromých společností se státními podniky, jež dosahují podprůměrných výsledků (29). Vzhledem k tomu, že čínští vývozci válcovaného drátu nespolupracovali, nebylo možné určit přesný poměr výrobců válcovaného drátu v soukromém a státním vlastnictví. Při šetření se však zjistilo, že v odvětví válcovaného drátu je řada velkých výrobců státními podniky, včetně společností Baoshan, Shougang, Hesteel, Jiangsu Shagang and Anshan Iron a Steel Group. |
| --- | --- |

(45)

Konkrétně v odvětví oceli, která je hlavní surovinou při výrobě válcovaného drátu, přetrvává značná míra vlastnictví ze strany čínské vlády. Mnozí z největších výrobců jsou ve vlastnictví státu. Někteří z nich jsou výslovně uvedeni v „Plánu přizpůsobení a modernizace ocelářského průmyslu na období 2016–2020“. Například čínský státem vlastněný podnik Shanxi Taiyuan Iron & Steel Co. Ltd. (dále jen „Tisco“) na svých internetových stránkách uvádí, že je „významným gigantem v oboru železa a oceli“, který „se vyvinul do železářsko-ocelářského komplexu mimořádně velkého rozsahu, který je propojen s těžbou železné rudy a výrobou, zpracováním a dodávkami železa a oceli a s obchodem se železem a ocelí“ (24). Společnost Baosteel je dalším významným podnikem ve vlastnictví čínského státu, který se zabývá výrobou oceli a patří do nedávno konsolidované skupiny China Baowu Steel Group Co. Ltd. (dříve Baosteel Group and Wuhan Iron & Steel) (25). Zatímco nominální rozdělení mezi počtem státem vlastněných podniků a soukromých společností je téměř rovnoměrné, čtyři z pěti čínských výrobců oceli, kteří figurují mezi deseti největšími světovými výrobci oceli, jsou státem vlastněné podniky (26). Zároveň zatímco na deset největších výrobců připadalo v roce 2016 jen asi 36 % celkové výroby tohoto výrobního odvětví, čínská vláda si v uvedeném roce vytyčila cíl do roku 2025 konsolidovat 60 % až 70 % výroby oceli přibližně do deseti velkých podniků (27). Tento záměr čínská vláda zopakovala v dubnu 2019, kdy oznámila vydání pokynů ke konsolidaci ocelářského průmyslu (28). Taková konsolidace může znamenat nucené fúze ziskových soukromých společností se státními podniky, jež dosahují podprůměrných výsledků (29). Vzhledem k tomu, že čínští vývozci válcovaného drátu nespolupracovali, nebylo možné určit přesný poměr výrobců válcovaného drátu v soukromém a státním vlastnictví. Při šetření se však zjistilo, že v odvětví válcovaného drátu je řada velkých výrobců státními podniky, včetně společností Baoshan, Shougang, Hesteel, Jiangsu Shagang and Anshan Iron a Steel Group.

24

25

26

27

28

29

| (46) | Ohledně toho, že čínská vláda může zasahovat do cen a nákladů prostřednictvím přítomnosti státu ve firmách ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) druhé odrážky základního nařízení, šetření zjistilo existenci osobních vazeb mezi výrobci výrobku, který je předmětem přezkumu, a Komunistickou stranou Číny, například členové Komunistické strany Číny jsou členy vrcholného vedení nebo členy představenstva v řadě společností vyrábějících válcovaný drát, včetně společností HBIS Group, Jiangsu Shagang, Anshan Iron and Steel Group, Baoshan (Baosteel) a Shougang. |
| --- | --- |

(46)

Ohledně toho, že čínská vláda může zasahovat do cen a nákladů prostřednictvím přítomnosti státu ve firmách ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) druhé odrážky základního nařízení, šetření zjistilo existenci osobních vazeb mezi výrobci výrobku, který je předmětem přezkumu, a Komunistickou stranou Číny, například členové Komunistické strany Číny jsou členy vrcholného vedení nebo členy představenstva v řadě společností vyrábějících válcovaný drát, včetně společností HBIS Group, Jiangsu Shagang, Anshan Iron and Steel Group, Baoshan (Baosteel) a Shougang.

| (47) | Jak veřejné, tak soukromé podniky v odvětví válcovaného drátu jsou podrobeny politickému dohledu a pokynům. Výše uvedený trend rostoucí úrovně zásahů čínské vlády v odvětví ilustrují následující příklady. Mnoho výrobců válcovaného drátu na svých internetových stránkách výslovně zdůrazňuje činnosti v rámci budování strany, má členy strany ve vedení společnosti a upozorňuje na svou úzkou vazbu s Komunistickou stranou Číny. Šetření odhalilo činnosti v oblasti budování strany u řady výrobců válcovaného drátu, a to i u společnosti HBIS Group (Hesteel), která na svých internetových stránkách zdůraznila důležitost stranického výboru pro fungování společnosti. Společnost Jiangsu Shagang je dalším výrobcem válcovaného drátu, který uvádí, že „od svého založení před 45 lety společnost Shagang neustále prohlubuje své znalosti a snaží se vyvíjet úsilí o začlenění činností v oblasti budování strany do celkového rozvoje organizace podniku a o přeměnu přínosu organizace strany na konkurenční výhodu a přínos v oblasti rozvoje podniku“ a dále uvádí, že „v současnosti čítá stranický výbor společnosti Shagang šestnáct obecných stranických organizací a 66 stranických organizací, přičemž z celkového počtu zaměstnanců jich je členy strany více než 14 %“ (30). Společnost Anshan Iron and Steel Group zmiňuje důležitost činností v oblasti budováním strany takto: „Především je nutné dodržovat a posilovat obecné vedoucí postavení strany a zohlednit jej v rozšířeném rozsahu ideologického povědomí členů strany a kádrů, v celé oblasti podnikání a řízení podniku, v celém procesu správy a řízení společnosti, jakož i ve všech fázích reformy a rozvoje podniku“ (31). V dalším článku se o činnostech společnosti Anshan v oblasti budování strany uvádí, že „prioritou stranické organizace je sloužit ústředí a zapojit členy strany. V letošním roce stranická organizace prohloubila program „Projekt zaměřený na členy komunistické strany“, využila vnitřní potenciál zaměstnanců a usilovně pracovala na tom, aby pomohla zaměstnancům být přínosem na svých pozicích. Vypracovali celkem dvanáct „projektů zaměřených na členy komunistické strany“, které účinným způsobem řešily klíčové technické problémy omezující výrobu; bylo poskytnuto 160 návrhů racionalizace a dvě pokročilé provozní metody byly hodnoceny jako pokročilé provozní metody na úrovni skupiny“. (32) Společnost Baoshan (Baosteel) popisuje činnosti v oblasti budování strany takto: „Plňte svou hlavní povinnost v podobě důsledného a komplexního řízení strany; řiďte ideologickou a politickou činnost společnosti, jednotnou práci v přední linii, budování duchovní civilizace, budování firemní kultury a práci s širokou veřejností, jako jsou odborové organizace a Komunistická liga mládeže; řiďte budování stranické a poctivé vlády, podporujte disciplinární výbory, aby mohly efektivně plnit svou dozorčí úlohu“ (33). Ve společnosti Shougang hraje stranický výbor rovněž důležitou roli: „Stranický výbor společnosti Shougang hluboce rozumí postojům Si Ťin-pchinga v otázce socialismu s čínskými prvky v nové době, důkladně uskutečňuje ducha 19. národního sjezdu strany, trvá na stanovení směru, řízení celé situace a zajištění implementace, přenechání vedoucí úlohy stranickému výboru, vedení více než 40 000 členů strany v celé skupině a zaměření se na budování strany ve všech aspektech práce“ (34). |
| --- | --- |

(47)

Jak veřejné, tak soukromé podniky v odvětví válcovaného drátu jsou podrobeny politickému dohledu a pokynům. Výše uvedený trend rostoucí úrovně zásahů čínské vlády v odvětví ilustrují následující příklady. Mnoho výrobců válcovaného drátu na svých internetových stránkách výslovně zdůrazňuje činnosti v rámci budování strany, má členy strany ve vedení společnosti a upozorňuje na svou úzkou vazbu s Komunistickou stranou Číny. Šetření odhalilo činnosti v oblasti budování strany u řady výrobců válcovaného drátu, a to i u společnosti HBIS Group (Hesteel), která na svých internetových stránkách zdůraznila důležitost stranického výboru pro fungování společnosti. Společnost Jiangsu Shagang je dalším výrobcem válcovaného drátu, který uvádí, že „od svého založení před 45 lety společnost Shagang neustále prohlubuje své znalosti a snaží se vyvíjet úsilí o začlenění činností v oblasti budování strany do celkového rozvoje organizace podniku a o přeměnu přínosu organizace strany na konkurenční výhodu a přínos v oblasti rozvoje podniku“ a dále uvádí, že „v současnosti čítá stranický výbor společnosti Shagang šestnáct obecných stranických organizací a 66 stranických organizací, přičemž z celkového počtu zaměstnanců jich je členy strany více než 14 %“ (30). Společnost Anshan Iron and Steel Group zmiňuje důležitost činností v oblasti budováním strany takto: „Především je nutné dodržovat a posilovat obecné vedoucí postavení strany a zohlednit jej v rozšířeném rozsahu ideologického povědomí členů strany a kádrů, v celé oblasti podnikání a řízení podniku, v celém procesu správy a řízení společnosti, jakož i ve všech fázích reformy a rozvoje podniku“ (31). V dalším článku se o činnostech společnosti Anshan v oblasti budování strany uvádí, že „prioritou stranické organizace je sloužit ústředí a zapojit členy strany. V letošním roce stranická organizace prohloubila program „Projekt zaměřený na členy komunistické strany“, využila vnitřní potenciál zaměstnanců a usilovně pracovala na tom, aby pomohla zaměstnancům být přínosem na svých pozicích. Vypracovali celkem dvanáct „projektů zaměřených na členy komunistické strany“, které účinným způsobem řešily klíčové technické problémy omezující výrobu; bylo poskytnuto 160 návrhů racionalizace a dvě pokročilé provozní metody byly hodnoceny jako pokročilé provozní metody na úrovni skupiny“. (32) Společnost Baoshan (Baosteel) popisuje činnosti v oblasti budování strany takto: „Plňte svou hlavní povinnost v podobě důsledného a komplexního řízení strany; řiďte ideologickou a politickou činnost společnosti, jednotnou práci v přední linii, budování duchovní civilizace, budování firemní kultury a práci s širokou veřejností, jako jsou odborové organizace a Komunistická liga mládeže; řiďte budování stranické a poctivé vlády, podporujte disciplinární výbory, aby mohly efektivně plnit svou dozorčí úlohu“ (33). Ve společnosti Shougang hraje stranický výbor rovněž důležitou roli: „Stranický výbor společnosti Shougang hluboce rozumí postojům Si Ťin-pchinga v otázce socialismu s čínskými prvky v nové době, důkladně uskutečňuje ducha 19. národního sjezdu strany, trvá na stanovení směru, řízení celé situace a zajištění implementace, přenechání vedoucí úlohy stranickému výboru, vedení více než 40 000 členů strany v celé skupině a zaměření se na budování strany ve všech aspektech práce“ (34).

30

31

32

33

34

| (48) | V odvětví výroby válcovaného drátu jsou dále zavedeny diskriminační politiky zvýhodňující domácí výrobce nebo jinak ovlivňující trh ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) třetí odrážky základního nařízení. |
| --- | --- |

(48)

V odvětví výroby válcovaného drátu jsou dále zavedeny diskriminační politiky zvýhodňující domácí výrobce nebo jinak ovlivňující trh ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) třetí odrážky základního nařízení.

| (49) | Přestože je výroba válcovaného drátu specializovaným odvětvím a během šetření nebylo možné určit žádné konkrétní politické dokumenty, kterými by se konkrétně rozvoj odvětví válcovaného drátu řídil, má toto odvětví prospěch z pokynů a zásahů státu týkajících se hlavních surovin pro výrobu válcovaného drátu, jmenovitě železa nebo nelegované oceli.
  Ocelářský průmysl považuje čínská vláda za klíčové odvětví (35). To potvrzují četné plány, směrnice a jiné dokumenty se zaměřením na ocel, které jsou vydávány na celostátní, regionální i obecní úrovni, jako např. „Plán přizpůsobení a modernizace ocelářského průmyslu na období 2016–2020“, který byl platný v průběhu období šetření. Tento plán stanoví, že ocelářský průmysl je „důležité a zásadní odvětví čínské ekonomiky, základní kámen státu“
   (36). Hlavní úkoly a cíle stanovené v tomto plánu zahrnují všechny aspekty rozvoje daného odvětví (37). Třináctý pětiletý plán hospodářského a sociálního rozvoje (38), který byl platný v průběhu období šetření, předpokládá podporu podniků vyrábějících špičkové druhy ocelových výrobků (39). Zaměřuje se také na dosažení vysoké kvality, trvanlivosti a spolehlivosti výrobků prostřednictvím podpory společností, jež využívají technologie spojené s výrobou čisté oceli, přesným válcováním a se zvyšováním kvality (40). „Katalog pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci (verze 2011) (změna z roku 2013)“
   (41) (dále jen „katalog“) uvádí výrobu oceli mezi podporovanými odvětvími. |
| --- | --- |

(49)

Přestože je výroba válcovaného drátu specializovaným odvětvím a během šetření nebylo možné určit žádné konkrétní politické dokumenty, kterými by se konkrétně rozvoj odvětví válcovaného drátu řídil, má toto odvětví prospěch z pokynů a zásahů státu týkajících se hlavních surovin pro výrobu válcovaného drátu, jmenovitě železa nebo nelegované oceli.

Ocelářský průmysl považuje čínská vláda za klíčové odvětví (35). To potvrzují četné plány, směrnice a jiné dokumenty se zaměřením na ocel, které jsou vydávány na celostátní, regionální i obecní úrovni, jako např. „Plán přizpůsobení a modernizace ocelářského průmyslu na období 2016–2020“, který byl platný v průběhu období šetření. Tento plán stanoví, že ocelářský průmysl je „důležité a zásadní odvětví čínské ekonomiky, základní kámen státu“
   (36). Hlavní úkoly a cíle stanovené v tomto plánu zahrnují všechny aspekty rozvoje daného odvětví (37). Třináctý pětiletý plán hospodářského a sociálního rozvoje (38), který byl platný v průběhu období šetření, předpokládá podporu podniků vyrábějících špičkové druhy ocelových výrobků (39). Zaměřuje se také na dosažení vysoké kvality, trvanlivosti a spolehlivosti výrobků prostřednictvím podpory společností, jež využívají technologie spojené s výrobou čisté oceli, přesným válcováním a se zvyšováním kvality (40). „Katalog pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci (verze 2011) (změna z roku 2013)“
   (41) (dále jen „katalog“) uvádí výrobu oceli mezi podporovanými odvětvími.

35

36

37

38

39

40

41

| (50) | Další důležitou surovinou používanou k výrobě válcovaného drátu je železo. Na železnou rudu se v období šetření vztahoval Národní plán pro nerostné zdroje na období let 2016–2020. Plán mimo jiné předjímal „zajištění koncentrace podniků a rozvoj velkých a středně velkých dolů, které jsou konkurenceschopné na trhu“, „zajištění řízení místních zdrojů tak, aby byly soustředěny na velké těžební skupiny“, „snížení zátěže pro podniky těžící železnou rudu, zvýšení konkurenceschopnosti domácích podniků těžících železnou rudu“, „odpovídající kontrolu rozvoje 1 000 metrů hlubokých dolů a malých mělkých dolů na železnou rudu“. |
| --- | --- |

(50)

Další důležitou surovinou používanou k výrobě válcovaného drátu je železo. Na železnou rudu se v období šetření vztahoval Národní plán pro nerostné zdroje na období let 2016–2020. Plán mimo jiné předjímal „zajištění koncentrace podniků a rozvoj velkých a středně velkých dolů, které jsou konkurenceschopné na trhu“, „zajištění řízení místních zdrojů tak, aby byly soustředěny na velké těžební skupiny“, „snížení zátěže pro podniky těžící železnou rudu, zvýšení konkurenceschopnosti domácích podniků těžících železnou rudu“, „odpovídající kontrolu rozvoje 1 000 metrů hlubokých dolů a malých mělkých dolů na železnou rudu“.

| (51) | Železná ruda je rovněž zmíněna ve třináctém pětiletém plánu pro ocel na období let 2016–2020, který platil v období přezkumného šetření. Tento plán předjímá, že v souvislosti s železnou rudou je třeba „pokračovat v podpoře průzkumných prací v klíčových domácích oblastech nerostných surovin, [...], podpořit řadu již působících a silně konkurenceschopných domácích podniků těžících železnou rudu prostřednictvím širšího a intenzivnějšího rozvoje [...] a posílit bezpečnost domácích podloží nerostných zdrojů (dodávek)“. |
| --- | --- |

(51)

Železná ruda je rovněž zmíněna ve třináctém pětiletém plánu pro ocel na období let 2016–2020, který platil v období přezkumného šetření. Tento plán předjímá, že v souvislosti s železnou rudou je třeba „pokračovat v podpoře průzkumných prací v klíčových domácích oblastech nerostných surovin, [...], podpořit řadu již působících a silně konkurenceschopných domácích podniků těžících železnou rudu prostřednictvím širšího a intenzivnějšího rozvoje [...] a posílit bezpečnost domácích podloží nerostných zdrojů (dodávek)“.

| (52) | Železná ruda je klasifikována jako strategické nově vznikající odvětví, a proto se na ni vztahuje třináctý pětiletý plán pro strategická nově vznikající odvětví. Železná ruda, surové železo a feroslitiny jsou také uvedeny v katalogu pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci Národní komise pro rozvoj a reformy z roku 2019. Feroslitiny jsou uvedeny v katalogu pokynů pro rozvoj a přeměnu průmyslu čínského ministerstva průmyslu a informačních technologií z roku 2018. |
| --- | --- |

(52)

Železná ruda je klasifikována jako strategické nově vznikající odvětví, a proto se na ni vztahuje třináctý pětiletý plán pro strategická nově vznikající odvětví. Železná ruda, surové železo a feroslitiny jsou také uvedeny v katalogu pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci Národní komise pro rozvoj a reformy z roku 2019. Feroslitiny jsou uvedeny v katalogu pokynů pro rozvoj a přeměnu průmyslu čínského ministerstva průmyslu a informačních technologií z roku 2018.

| (53) | Jak je patrné z výše uvedených příkladů týkajících se oceli, železa a feroslitin, jež všechny představují důležité suroviny pro výrobu válcovaného drátu, čínská vláda nadále řídí rozvoj odvětví výroby válcovaného drátu v souladu s celou řadou politických nástrojů a směrnic a řídí prakticky každý aspekt rozvoje a fungování tohoto odvětví. Odvětví výroby válcovaného drátu tedy těží z vládních pokynů a zásahů týkajících se hlavních surovin pro výrobu válcovaného drátu, konkrétně železa a nelegované oceli. |
| --- | --- |

(53)

Jak je patrné z výše uvedených příkladů týkajících se oceli, železa a feroslitin, jež všechny představují důležité suroviny pro výrobu válcovaného drátu, čínská vláda nadále řídí rozvoj odvětví výroby válcovaného drátu v souladu s celou řadou politických nástrojů a směrnic a řídí prakticky každý aspekt rozvoje a fungování tohoto odvětví. Odvětví výroby válcovaného drátu tedy těží z vládních pokynů a zásahů týkajících se hlavních surovin pro výrobu válcovaného drátu, konkrétně železa a nelegované oceli.

| (54) | Nad rámec výše uvedeného jsou výrobci válcovaného drátu také příjemci státních dotací, z čehož jednoznačně vyplývá zájem státu o toto odvětví. Komise v průběhu šetření zjistila, že z přímých státních dotací těží řada výrobců válcovaného drátu, včetně společností HBIS Group (42), Jiangsu Shagang (43), Anshan Iron and Steel Group (44), Baoshan/Baosteel (45) a Shougang (46). |
| --- | --- |

(54)

Nad rámec výše uvedeného jsou výrobci válcovaného drátu také příjemci státních dotací, z čehož jednoznačně vyplývá zájem státu o toto odvětví. Komise v průběhu šetření zjistila, že z přímých státních dotací těží řada výrobců válcovaného drátu, včetně společností HBIS Group (42), Jiangsu Shagang (43), Anshan Iron and Steel Group (44), Baoshan/Baosteel (45) a Shougang (46).

42

43

44

45

46

| (55) | Souhrnně vzato čínská vláda zavedla opatření s cílem přimět hospodářské subjekty k dodržování cílů veřejné politiky, pokud jde o podporu preferovaných odvětví, včetně výroby oceli, železa a feroslitin jakožto hlavních surovin používaných k výrobě válcovaného drátu. Tato opatření brání volnému působení tržních sil. |
| --- | --- |

(55)

Souhrnně vzato čínská vláda zavedla opatření s cílem přimět hospodářské subjekty k dodržování cílů veřejné politiky, pokud jde o podporu preferovaných odvětví, včetně výroby oceli, železa a feroslitin jakožto hlavních surovin používaných k výrobě válcovaného drátu. Tato opatření brání volnému působení tržních sil.

| (56) | Toto šetření neodhalilo žádné důkazy o tom, že by diskriminační uplatňování či nedostatečné vymáhání práva týkajícího se úpadku a vlastnictví podle čl. 2 odst. 6a písm. b) čtvrté odrážky základního nařízení v odvětví výroby válcovaného drátu uvedené výše ve 40. bodě odůvodnění nezasáhly výrobce výrobku, který je předmětem přezkumu. |
| --- | --- |

(56)

Toto šetření neodhalilo žádné důkazy o tom, že by diskriminační uplatňování či nedostatečné vymáhání práva týkajícího se úpadku a vlastnictví podle čl. 2 odst. 6a písm. b) čtvrté odrážky základního nařízení v odvětví výroby válcovaného drátu uvedené výše ve 40. bodě odůvodnění nezasáhly výrobce výrobku, který je předmětem přezkumu.

| (57) | Odvětví výroby válcovaného drátu je rovněž zasaženo zkreslením mzdových nákladů ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) páté odrážky základního nařízení, jak je rovněž uvedeno výše ve 40. bodě odůvodnění. Tato zkreslení ovlivňují odvětví jak přímo (při výrobě výrobku, který je předmětem přezkumu, nebo hlavních vstupů), tak nepřímo (v přístupu ke kapitálu nebo vstupům od společností, na které se vztahuje stejný pracovněprávní systém v ČLR) (47). |
| --- | --- |

(57)

Odvětví výroby válcovaného drátu je rovněž zasaženo zkreslením mzdových nákladů ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) páté odrážky základního nařízení, jak je rovněž uvedeno výše ve 40. bodě odůvodnění. Tato zkreslení ovlivňují odvětví jak přímo (při výrobě výrobku, který je předmětem přezkumu, nebo hlavních vstupů), tak nepřímo (v přístupu ke kapitálu nebo vstupům od společností, na které se vztahuje stejný pracovněprávní systém v ČLR) (47).

47

| (58) | V tomto šetření navíc nebyly předloženy žádné důkazy prokazující, že odvětví výroby válcovaného drátu není zasaženo zásahy státu ve finančním systému ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) šesté odrážky základního nařízení, jak je rovněž uvedeno výše ve 40. bodě odůvodnění. Významné zásahy státu do finančního systému proto závažně ovlivňují tržní podmínky na všech úrovních. |
| --- | --- |

(58)

V tomto šetření navíc nebyly předloženy žádné důkazy prokazující, že odvětví výroby válcovaného drátu není zasaženo zásahy státu ve finančním systému ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) šesté odrážky základního nařízení, jak je rovněž uvedeno výše ve 40. bodě odůvodnění. Významné zásahy státu do finančního systému proto závažně ovlivňují tržní podmínky na všech úrovních.

| (59) | Komise konečně připomíná, že k výrobě válcovaného drátu je zapotřebí široká škála vstupů. Když výrobci válcovaného drátu tyto vstupy nakupují nebo uzavírají smlouvy o jejich dodávkách, ceny, které platí (a které jsou zaznamenány jako jejich náklady), podléhají stejným systémovým zkreslením, jež byla uvedena výše. Například dodavatelé vstupů využívají pracovní sílu, která podléhá zkreslením, mohou si vypůjčit peněžní prostředky, které podléhají zkreslením ve finančním sektoru/při alokaci kapitálu, a podléhají systému plánování, který je uplatňován na všech úrovních státní správy a ve všech odvětvích. |
| --- | --- |

(59)

Komise konečně připomíná, že k výrobě válcovaného drátu je zapotřebí široká škála vstupů. Když výrobci válcovaného drátu tyto vstupy nakupují nebo uzavírají smlouvy o jejich dodávkách, ceny, které platí (a které jsou zaznamenány jako jejich náklady), podléhají stejným systémovým zkreslením, jež byla uvedena výše. Například dodavatelé vstupů využívají pracovní sílu, která podléhá zkreslením, mohou si vypůjčit peněžní prostředky, které podléhají zkreslením ve finančním sektoru/při alokaci kapitálu, a podléhají systému plánování, který je uplatňován na všech úrovních státní správy a ve všech odvětvích.

| (60) | V důsledku toho nejen že není vhodné použít domácí prodejní ceny válcovaného drátu ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení, ale navíc jsou poznamenány i všechny vstupní náklady (včetně surovin, energie, půdy, financování, pracovní síly atd.), protože tvorbu jejich cen ovlivňují významné zásahy státu, jak je popsáno v částech A a B zprávy. Zásahy státu popsané v souvislosti s alokací kapitálu, půdy, pracovní síly, energie a surovin se totiž vyskytují v celé ČLR. To například znamená, že určitý vstup, který byl jako takový vyprodukován v ČLR díky společnému působení řady činitelů výroby, je vystaven podstatným zkreslením. Totéž platí o vstupu použitém v tomto vstupu a tak dále. |
| --- | --- |

(60)

V důsledku toho nejen že není vhodné použít domácí prodejní ceny válcovaného drátu ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení, ale navíc jsou poznamenány i všechny vstupní náklady (včetně surovin, energie, půdy, financování, pracovní síly atd.), protože tvorbu jejich cen ovlivňují významné zásahy státu, jak je popsáno v částech A a B zprávy. Zásahy státu popsané v souvislosti s alokací kapitálu, půdy, pracovní síly, energie a surovin se totiž vyskytují v celé ČLR. To například znamená, že určitý vstup, který byl jako takový vyprodukován v ČLR díky společnému působení řady činitelů výroby, je vystaven podstatným zkreslením. Totéž platí o vstupu použitém v tomto vstupu a tak dále.

| (61) | Čínská vláda ani vyvážející výrobci neuvedli v rámci stávajícího šetření žádné důkazy nebo argumenty, jež by svědčily o opaku. |
| --- | --- |

(61)

Čínská vláda ani vyvážející výrobci neuvedli v rámci stávajícího šetření žádné důkazy nebo argumenty, jež by svědčily o opaku.

| (62) | Z dostupných důkazů celkově vyplývá, že ceny výrobku, který je předmětem přezkumu, ani náklady na jeho výrobu, včetně nákladů na suroviny, energii a pracovní sílu, nejsou výsledkem volného působení tržních sil, neboť jsou ovlivněny významnými zásahy státu ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení, jak ukazuje skutečný nebo možný dopad jednoho nebo více příslušných prvků v něm uvedených. Na tomto základě a vzhledem k nespolupráci čínské vlády dospěla Komise k závěru, že v tomto případě není ke stanovení běžné hodnoty vhodné použít domácí ceny a náklady. Komise proto přikročila k určení běžné hodnoty výpočtem výhradně na základě výrobních nákladů a nákladů na prodej odrážejících nezkreslené ceny nebo referenční hodnoty, to jest v tomto případě na základě odpovídajících výrobních nákladů a nákladů na prodej ve vhodné reprezentativní zemi v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení, jak o tom pojednává následující oddíl. |
| --- | --- |

(62)

Z dostupných důkazů celkově vyplývá, že ceny výrobku, který je předmětem přezkumu, ani náklady na jeho výrobu, včetně nákladů na suroviny, energii a pracovní sílu, nejsou výsledkem volného působení tržních sil, neboť jsou ovlivněny významnými zásahy státu ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení, jak ukazuje skutečný nebo možný dopad jednoho nebo více příslušných prvků v něm uvedených. Na tomto základě a vzhledem k nespolupráci čínské vlády dospěla Komise k závěru, že v tomto případě není ke stanovení běžné hodnoty vhodné použít domácí ceny a náklady. Komise proto přikročila k určení běžné hodnoty výpočtem výhradně na základě výrobních nákladů a nákladů na prodej odrážejících nezkreslené ceny nebo referenční hodnoty, to jest v tomto případě na základě odpovídajících výrobních nákladů a nákladů na prodej ve vhodné reprezentativní zemi v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení, jak o tom pojednává následující oddíl.

3.3.1.   Reprezentativní země

Reprezentativní země

3.3.1.1.   Obecné poznámky

| (63) | Volba reprezentativní země byla založena na těchto kritériích podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení:






  — | úroveň hospodářského rozvoje je podobná jako v ČLR. Za tímto účelem použila Komise země s hrubým národním důchodem na obyvatele, který je podle databáze Světové banky podobný jako v ČLR (48), |
| --- | --- | --- |

(63)

Volba reprezentativní země byla založena na těchto kritériích podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení:

—

úroveň hospodářského rozvoje je podobná jako v ČLR. Za tímto účelem použila Komise země s hrubým národním důchodem na obyvatele, který je podle databáze Světové banky podobný jako v ČLR (48),

48

| — | výroba výrobku, který je předmětem přezkumu, v dané zemi, |
| --- | --- |

—

výroba výrobku, který je předmětem přezkumu, v dané zemi,

| — | dostupnost relevantních veřejných údajů v reprezentativní zemi a |
| --- | --- |

—

dostupnost relevantních veřejných údajů v reprezentativní zemi a

| — | je-li reprezentativních třetích zemí více, dostala případně přednost země s náležitou úrovní sociální a environmentální ochrany. |
| --- | --- |

—

je-li reprezentativních třetích zemí více, dostala případně přednost země s náležitou úrovní sociální a environmentální ochrany.

| (64) | Jak je uvedeno v oddíle 3.1, Komise zveřejnila dvě poznámky ke spisu ohledně zdrojů pro určení běžné hodnoty, v nichž informovala strany, že má v úmyslu použít Peru jako reprezentativní zemi. |
| --- | --- |

(64)

Jak je uvedeno v oddíle 3.1, Komise zveřejnila dvě poznámky ke spisu ohledně zdrojů pro určení běžné hodnoty, v nichž informovala strany, že má v úmyslu použít Peru jako reprezentativní zemi.

3.3.1.2.   Zdroje použité ke stanovení nezkreslených nákladů

| (65) | Na základě rozhodnutí použít Peru jako reprezentativní zemi informovala Komise zúčastněné strany ve druhé poznámce o činitelích výroby, že k určení nezkreslených nákladů na většinu činitelů výroby použije databázi GTA (49). Navíc použije údaje peruánské Dozorové agentury pro investice do energetiky a těžby (Osinergmin) (50) ohledně cen zemního plynu a elektřiny pro průmyslové uživatele, Národní dozorové agentury pro sanitační služby (Sunass) (51) ohledně ceny průmyslového využití vody a MOP (52) ohledně ceny práce. Rovněž zmínila finanční údaje peruánské společnosti Aceros Arequipa (53), jež použije k určení nezkreslených prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. |
| --- | --- |

(65)

Na základě rozhodnutí použít Peru jako reprezentativní zemi informovala Komise zúčastněné strany ve druhé poznámce o činitelích výroby, že k určení nezkreslených nákladů na většinu činitelů výroby použije databázi GTA (49). Navíc použije údaje peruánské Dozorové agentury pro investice do energetiky a těžby (Osinergmin) (50) ohledně cen zemního plynu a elektřiny pro průmyslové uživatele, Národní dozorové agentury pro sanitační služby (Sunass) (51) ohledně ceny průmyslového využití vody a MOP (52) ohledně ceny práce. Rovněž zmínila finanční údaje peruánské společnosti Aceros Arequipa (53), jež použije k určení nezkreslených prodejních, správních a režijních nákladů a zisku.

49

50

51

52

53

3.3.2.   Nezkreslené náklady a referenční hodnoty

Nezkreslené náklady a referenční hodnoty

3.3.2.1.   Údaje použité pro početní zjištění běžné hodnoty

| (66) | Komise vytvořila seznam činitelů výroby a zdrojů určených k použití u všech výrobních činitelů, jako jsou suroviny, energie a pracovní síla používané vyvážejícími výrobci při výrobě výrobku, který je předmětem přezkumu. Komise ohledně tohoto seznamu činitelů výroby neobdržela žádné vyjádření. |
| --- | --- |

(66)

Komise vytvořila seznam činitelů výroby a zdrojů určených k použití u všech výrobních činitelů, jako jsou suroviny, energie a pracovní síla používané vyvážejícími výrobci při výrobě výrobku, který je předmětem přezkumu. Komise ohledně tohoto seznamu činitelů výroby neobdržela žádné vyjádření.

| (67) | S ohledem na informace dostupné ve spisu, na základě žádosti o přezkum a informací následně předložených žadatelem byly identifikovány následující činitele výroby a případně kódy HS:

  Tabulka 1


  Činitele výroby a zdroje informací









  Činitel výroby | Kódy HS | Hodnota
  (v RMB) | Jednotka |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Suroviny | | | |
| Předvalky – polotovary ze železa nebo nelegované oceli | 7207 11
  7207 20 | 3,23
  3,23 | kg |
| Pracovní síla | | | |
| Mzdy ve výrobním sektoru | [nepoužije se] | 23,684 | hodiny |
| Energie | | | |
| Elektřina | [nepoužije se] | 0,441–0,492 (54) | kWh |
| Zemní plyn | [nepoužije se] | 0,733–0,819 (55) | m3 |
| Voda | [nepoužije se] | 4,84 | m3 |
| Vedlejší produkty/odpad | | | |
| Odpad a šrot | 7204 10
  7204 41
  7204 29
  7204 49 | 2,39
  2,39
  2,82
  1,96 | kg |

(67)

S ohledem na informace dostupné ve spisu, na základě žádosti o přezkum a informací následně předložených žadatelem byly identifikovány následující činitele výroby a případně kódy HS:

Tabulka 1

Tabulka 1

Činitele výroby a zdroje informací

Činitele výroby a zdroje informací

Činitel výroby

Kódy HS

Hodnota

(v RMB)

Jednotka

Suroviny

Suroviny

Předvalky – polotovary ze železa nebo nelegované oceli

7207 11

7207 20

3,23

3,23

kg

Pracovní síla

Pracovní síla

Mzdy ve výrobním sektoru

[nepoužije se]

23,684

hodiny

Energie

Energie

Elektřina

[nepoužije se]

0,441–0,492 (54)

54

kWh

Zemní plyn

[nepoužije se]

0,733–0,819 (55)

55

m3

3

Voda

[nepoužije se]

4,84

m3

3

Vedlejší produkty/odpad

Vedlejší produkty/odpad

Odpad a šrot

7204 10

7204 41

7204 29

7204 49

2,39

2,39

2,82

1,96

kg

3.3.2.2.   Suroviny a šrot

| (68) | Jak je uvedeno v první poznámce o činitelích výroby, z informací, které měla Komise k dispozici z žádosti o přezkum a předchozího přezkumu před pozbytím platnosti a původního šetření vyplývá, že čínští výrobci válcovaného drátu obecně vyrábějí válcovaný drát dvěma odlišnými postupy. Prvním je proces integrované vysoké pece, v rámci kterého společnost vyrábí ze surovin předvalky, které jsou následně znovu zpracovány na válcovaný drát. Druhým je proces elektrické obloukové pece, jenž nezačíná surovinami, ale předvalky, které jsou znovu zpracovány na válcovaný drát. Vzhledem k tomu, že čínští vyvážející výrobci válcovaného drátu nespolupracovali, a s ohledem na dostupné informace a skutečnosti založila Komise svou analýzu činitelů výroby pouze na neintegrovaném výrobním postupu, který začíná předvalky. |
| --- | --- |

(68)

Jak je uvedeno v první poznámce o činitelích výroby, z informací, které měla Komise k dispozici z žádosti o přezkum a předchozího přezkumu před pozbytím platnosti a původního šetření vyplývá, že čínští výrobci válcovaného drátu obecně vyrábějí válcovaný drát dvěma odlišnými postupy. Prvním je proces integrované vysoké pece, v rámci kterého společnost vyrábí ze surovin předvalky, které jsou následně znovu zpracovány na válcovaný drát. Druhým je proces elektrické obloukové pece, jenž nezačíná surovinami, ale předvalky, které jsou znovu zpracovány na válcovaný drát. Vzhledem k tomu, že čínští vyvážející výrobci válcovaného drátu nespolupracovali, a s ohledem na dostupné informace a skutečnosti založila Komise svou analýzu činitelů výroby pouze na neintegrovaném výrobním postupu, který začíná předvalky.

| (69) | U surovin a šrotu Komise vycházela z dovozních cen v Peru. Dovozní cena v reprezentativní zemi byla určena jako vážený průměr jednotkových cen dovozu ze všech třetích zemí kromě Číny (56). Komise rozhodla o vyloučení dovozu do Peru z Číny kvůli existenci podstatných zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení. Vzhledem k tomu, že neexistují důkazy o tom, že tato zkreslení nemají vliv rovněž na výrobky určené na vývoz, Komise usoudila, že tato zkreslení ovlivnila tyto ceny. |
| --- | --- |

(69)

U surovin a šrotu Komise vycházela z dovozních cen v Peru. Dovozní cena v reprezentativní zemi byla určena jako vážený průměr jednotkových cen dovozu ze všech třetích zemí kromě Číny (56). Komise rozhodla o vyloučení dovozu do Peru z Číny kvůli existenci podstatných zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení. Vzhledem k tomu, že neexistují důkazy o tom, že tato zkreslení nemají vliv rovněž na výrobky určené na vývoz, Komise usoudila, že tato zkreslení ovlivnila tyto ceny.

56

| (70) | V případě jednoho druhu předvalků (kód HS 7207 11) a dvou druhů šrotu (kódy HS 7204 10 a 7204 41) nebylo do Peru dovezeno během období přezkumného šetření žádné množství nebo bylo dovezeno jen zanedbatelné množství. To znamenalo, že buď kvůli malému objemu dovozu nebyla k dispozici žádná dovozní cena, nebo byla dovozní cena nereprezentativní. Za účelem určení nezkreslené ceny pro tyto činitele výroby Komise zkoumala, do jaké míry se cenové hladiny mezi dvěma druhy předvalků a mezi čtyřmi druhy šrotu liší. Při tomto zkoumání Komise posoudila dovozní ceny těchto surovin do několika dalších zemí, jako je Brazílie, Rusko, Kanada a Ukrajina, jakož i údaje, které žadatel uvedl ve své žádosti o přezkum. |
| --- | --- |

(70)

V případě jednoho druhu předvalků (kód HS 7207 11) a dvou druhů šrotu (kódy HS 7204 10 a 7204 41) nebylo do Peru dovezeno během období přezkumného šetření žádné množství nebo bylo dovezeno jen zanedbatelné množství. To znamenalo, že buď kvůli malému objemu dovozu nebyla k dispozici žádná dovozní cena, nebo byla dovozní cena nereprezentativní. Za účelem určení nezkreslené ceny pro tyto činitele výroby Komise zkoumala, do jaké míry se cenové hladiny mezi dvěma druhy předvalků a mezi čtyřmi druhy šrotu liší. Při tomto zkoumání Komise posoudila dovozní ceny těchto surovin do několika dalších zemí, jako je Brazílie, Rusko, Kanada a Ukrajina, jakož i údaje, které žadatel uvedl ve své žádosti o přezkum.

| (71) | Mezi těmito dvěma druhy předvalků ani mezi těmito čtyřmi druhy šrotu neexistoval v průměru žádný významný rozdíl v cenách. Ačkoli dovozní cena předvalků kódu HS 7207 11 byla v řadě zemí vyšší než cena předvalků kódu HS 7207 20, v jiných zemích byla nižší. Stejné cenové rozdíly byly pozorovány i u čtyř druhů šrotu. Informace, které měla Komise k dispozici o použitém množství různých druhů předvalků nebo šrotu vyvážejícími výrobci výrobku, který je předmětem přezkumu, navíc neumožňovaly rozlišit jednotlivé poddruhy. Informace, které žadatel poskytl ve své žádosti o přezkum a v pozdějších podáních, vypovídají o celkovém použitém množství obou druhů předvalků dohromady a různých druhů šrotu dohromady. |
| --- | --- |

(71)

Mezi těmito dvěma druhy předvalků ani mezi těmito čtyřmi druhy šrotu neexistoval v průměru žádný významný rozdíl v cenách. Ačkoli dovozní cena předvalků kódu HS 7207 11 byla v řadě zemí vyšší než cena předvalků kódu HS 7207 20, v jiných zemích byla nižší. Stejné cenové rozdíly byly pozorovány i u čtyř druhů šrotu. Informace, které měla Komise k dispozici o použitém množství různých druhů předvalků nebo šrotu vyvážejícími výrobci výrobku, který je předmětem přezkumu, navíc neumožňovaly rozlišit jednotlivé poddruhy. Informace, které žadatel poskytl ve své žádosti o přezkum a v pozdějších podáních, vypovídají o celkovém použitém množství obou druhů předvalků dohromady a různých druhů šrotu dohromady.

| (72) | Vzhledem k cenovým výkyvům a ke skutečnosti, že dovozní ceny byly v průměru podobné u obou druhů předvalků i čtyř druhů šrotu, se Komise rozhodla použít pouze ceny předvalků a šrotu dovezených v podstatném množství do Peru během období přezkumného šetření. To znamenalo, že cena předvalků byla založena na ceně předvalků kódu HS 7207 20 a cena šrotu byla průměrnou cenou šrotu kódů HS 7204 29 a 7204 49. |
| --- | --- |

(72)

Vzhledem k cenovým výkyvům a ke skutečnosti, že dovozní ceny byly v průměru podobné u obou druhů předvalků i čtyř druhů šrotu, se Komise rozhodla použít pouze ceny předvalků a šrotu dovezených v podstatném množství do Peru během období přezkumného šetření. To znamenalo, že cena předvalků byla založena na ceně předvalků kódu HS 7207 20 a cena šrotu byla průměrnou cenou šrotu kódů HS 7204 29 a 7204 49.

| (73) | Komise se snažila stanovit nezkreslené ceny surovin používaných při výrobě válcovaného drátu dodaného k bráně závodu vyvážejícího výrobce. Použila proto dovozní clo reprezentativní země na každou příslušnou zemi původu. K těmto dovozním cenám by běžně měly být připočteny také ceny vnitrostátní dopravy. Avšak s ohledem na zjištění uvedené v oddíle 3.5 i na povahu tohoto přezkumu před pozbytím platnosti, který je zaměřen na zjištění toho, zda během období přezkumného šetření přetrvával dumping nebo by mohl být obnoven, a nikoli na zjištění jeho přesného rozsahu, Komise rozhodla, že úpravy o vnitrostátní dopravu nejsou nezbytné. Tyto úpravy by pouze zapříčinily zvýšení běžné hodnoty, a tím i dumpingového rozpětí. |
| --- | --- |

(73)

Komise se snažila stanovit nezkreslené ceny surovin používaných při výrobě válcovaného drátu dodaného k bráně závodu vyvážejícího výrobce. Použila proto dovozní clo reprezentativní země na každou příslušnou zemi původu. K těmto dovozním cenám by běžně měly být připočteny také ceny vnitrostátní dopravy. Avšak s ohledem na zjištění uvedené v oddíle 3.5 i na povahu tohoto přezkumu před pozbytím platnosti, který je zaměřen na zjištění toho, zda během období přezkumného šetření přetrvával dumping nebo by mohl být obnoven, a nikoli na zjištění jeho přesného rozsahu, Komise rozhodla, že úpravy o vnitrostátní dopravu nejsou nezbytné. Tyto úpravy by pouze zapříčinily zvýšení běžné hodnoty, a tím i dumpingového rozpětí.

| (74) | Náklady na suroviny (např. vedlejší produkty jiné než šrot) se zanedbatelným dopadem na náklady byly zahrnuty do nákladů na suroviny jako procentní podíl odpadu a šrotu. Podle informací uvedených v žádosti o přezkum představovaly skutečné náklady na tyto ostatní suroviny zanedbatelný podíl na celkových skutečných výrobních nákladech. Spotřební materiál byl navíc vyjádřen jako podíl nákladů na celkovém objemu surovin a použit na nezkreslené náklady na celkový objem surovin. |
| --- | --- |

(74)

Náklady na suroviny (např. vedlejší produkty jiné než šrot) se zanedbatelným dopadem na náklady byly zahrnuty do nákladů na suroviny jako procentní podíl odpadu a šrotu. Podle informací uvedených v žádosti o přezkum představovaly skutečné náklady na tyto ostatní suroviny zanedbatelný podíl na celkových skutečných výrobních nákladech. Spotřební materiál byl navíc vyjádřen jako podíl nákladů na celkovém objemu surovin a použit na nezkreslené náklady na celkový objem surovin.

3.3.2.3.   Pracovní síla

| (75) | Pro účely určení referenční hodnoty nákladů na pracovní sílu použila Komise statistiku MOP, která poskytla údaje o průměrných skutečně odpracovaných hodinách týdně na zaměstnance a měsíčních výdělcích zaměstnanců ve výrobě během období přezkumného šetření (57). S použitím těchto údajů vypočítala Komise hodinovou mzdu ve výrobě, k níž byly připočteny další náklady související s pracovní silou (sociální zabezpečení a příspěvky na pojištění pro případ nezaměstnanosti hrazené zaměstnavatelem) (58). |
| --- | --- |

(75)

Pro účely určení referenční hodnoty nákladů na pracovní sílu použila Komise statistiku MOP, která poskytla údaje o průměrných skutečně odpracovaných hodinách týdně na zaměstnance a měsíčních výdělcích zaměstnanců ve výrobě během období přezkumného šetření (57). S použitím těchto údajů vypočítala Komise hodinovou mzdu ve výrobě, k níž byly připočteny další náklady související s pracovní silou (sociální zabezpečení a příspěvky na pojištění pro případ nezaměstnanosti hrazené zaměstnavatelem) (58).

57

58

3.3.2.4.   Energie

| (76) | Pro účely určení referenční hodnoty nákladů na plyn a elektřinu použila Komise referenční ceny stanovené společností Osinergmin. |
| --- | --- |

(76)

Pro účely určení referenční hodnoty nákladů na plyn a elektřinu použila Komise referenční ceny stanovené společností Osinergmin.

| (77) | Referenční ceny zemního plynu stanovuje společnost Osinergmin jednou za měsíc a jsou snadno dohledatelné na jejích internetových stránkách (59). |
| --- | --- |

(77)

Referenční ceny zemního plynu stanovuje společnost Osinergmin jednou za měsíc a jsou snadno dohledatelné na jejích internetových stránkách (59).

59

| (78) | Referenční ceny elektřiny závisí na oblasti, do které je elektřina dodávána. Společnost Aceros Arequipa ve své výroční zprávě uvádí, že se její výroba soustředí v jejím závodě ve městě Pisco (Ica). Maximální ceny elektřiny účtované elektrárenskou společností ve městě Pisco rovněž stanovuje společnost Osinergmin a jsou snadno dohledatelné. Informace byly dostatečně podrobné k určení ceny elektřiny a ceny za používání distribuční soustavy, které měsíčně průmysloví odběratelé platí (60). |
| --- | --- |

(78)

Referenční ceny elektřiny závisí na oblasti, do které je elektřina dodávána. Společnost Aceros Arequipa ve své výroční zprávě uvádí, že se její výroba soustředí v jejím závodě ve městě Pisco (Ica). Maximální ceny elektřiny účtované elektrárenskou společností ve městě Pisco rovněž stanovuje společnost Osinergmin a jsou snadno dohledatelné. Informace byly dostatečně podrobné k určení ceny elektřiny a ceny za používání distribuční soustavy, které měsíčně průmysloví odběratelé platí (60).

60

| (79) | Cena za vodu pro průmyslové odběratele účtovaná místní společností ve městě Pisco (Emapisco) vychází z referenčních cen, které stanovuje společnost Sunass ve své zprávě na období let 2018–2023, jež je dostupná na internetu (61). |
| --- | --- |

(79)

Cena za vodu pro průmyslové odběratele účtovaná místní společností ve městě Pisco (Emapisco) vychází z referenčních cen, které stanovuje společnost Sunass ve své zprávě na období let 2018–2023, jež je dostupná na internetu (61).

61

3.3.2.5.   Náklady na výrobní režii, prodejní, správní a režijní náklady, zisk a snížení hodnoty

| (80) | Pro zjištění nezkreslené hodnoty nákladů na výrobní režii a vzhledem k nedostatečné spolupráci čínských vyvážejících výrobců použila Komise dostupné údaje v souladu s článkem 18 základního nařízení. Na základě údajů výrobců v Unii poskytnutých žadatelem proto Komise stanovila poměr nákladů na výrobní režii a přímých výrobních nákladů. Tento procentuální podíl byl poté použit na nezkreslenou hodnotu přímých výrobních nákladů pro získání nezkreslené hodnoty nákladů na výrobní režii. |
| --- | --- |

(80)

Pro zjištění nezkreslené hodnoty nákladů na výrobní režii a vzhledem k nedostatečné spolupráci čínských vyvážejících výrobců použila Komise dostupné údaje v souladu s článkem 18 základního nařízení. Na základě údajů výrobců v Unii poskytnutých žadatelem proto Komise stanovila poměr nákladů na výrobní režii a přímých výrobních nákladů. Tento procentuální podíl byl poté použit na nezkreslenou hodnotu přímých výrobních nákladů pro získání nezkreslené hodnoty nákladů na výrobní režii.

| (81) | Při stanovení nezkreslené a přiměřené částky pro prodejní, správní a režijní náklady a pro zisk vycházela Komise z finančních údajů za rok 2019 společnosti Aceros Arequipa uvedených v auditovaných účetních závěrkách společnosti (62). |
| --- | --- |

(81)

Při stanovení nezkreslené a přiměřené částky pro prodejní, správní a režijní náklady a pro zisk vycházela Komise z finančních údajů za rok 2019 společnosti Aceros Arequipa uvedených v auditovaných účetních závěrkách společnosti (62).

62

3.3.2.6.   Výpočet běžné hodnoty

| (82) | Na základě výše uvedených skutečností Komise početně zjistila běžnou hodnotu na základě ceny ze závodu v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(82)

Na základě výše uvedených skutečností Komise početně zjistila běžnou hodnotu na základě ceny ze závodu v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení.

| (83) | Zaprvé Komise určila nezkreslené výrobní náklady. Vzhledem k nedostatečné spolupráci vyvážejících výrobců vycházela Komise z informací, které poskytl žadatel v žádosti o přezkum ohledně použití každého činitele (surovin, energie a pracovní síly) pro výrobu válcovaného drátu. Komise vynásobila faktory použití nezkreslenými náklady na jednotku zjištěnými v reprezentativní zemi, kterou je Peru. |
| --- | --- |

(83)

Zaprvé Komise určila nezkreslené výrobní náklady. Vzhledem k nedostatečné spolupráci vyvážejících výrobců vycházela Komise z informací, které poskytl žadatel v žádosti o přezkum ohledně použití každého činitele (surovin, energie a pracovní síly) pro výrobu válcovaného drátu. Komise vynásobila faktory použití nezkreslenými náklady na jednotku zjištěnými v reprezentativní zemi, kterou je Peru.

| (84) | Po stanovení nezkreslených výrobních nákladů přičetla Komise náklady na výrobní režii, prodejní, správní a režijní náklady a zisk, jak je uvedeno v oddíle 3.3.2.5. Náklady na výrobní režii byly určeny na základě údajů poskytnutých žadatelem. Prodejní, správní a režijní náklady a zisk byly určeny na základě finančních výkazů společnosti Aceros Arequipa. K nezkresleným výrobním nákladům Komise připočetla tyto položky:






  — | náklady na výrobní režii, které čítaly celkem 12–18 % přímých výrobních nákladů (63), |
| --- | --- | --- |

(84)

Po stanovení nezkreslených výrobních nákladů přičetla Komise náklady na výrobní režii, prodejní, správní a režijní náklady a zisk, jak je uvedeno v oddíle 3.3.2.5. Náklady na výrobní režii byly určeny na základě údajů poskytnutých žadatelem. Prodejní, správní a režijní náklady a zisk byly určeny na základě finančních výkazů společnosti Aceros Arequipa. K nezkresleným výrobním nákladům Komise připočetla tyto položky:

—

náklady na výrobní režii, které čítaly celkem 12–18 % přímých výrobních nákladů (63),

63

| — | prodejní, správní a režijní náklady a ostatní náklady, které ve společnosti Aceros Arequipa představovaly 11,03 % prodejních nákladů, a |
| --- | --- |

—

prodejní, správní a režijní náklady a ostatní náklady, které ve společnosti Aceros Arequipa představovaly 11,03 % prodejních nákladů, a

| — | zisk dosažený společností Aceros Arequipa, který činil 11,14 % nákladů na prodané zboží, byl uplatněn na celkové nezkreslené výrobní náklady. |
| --- | --- |

—

zisk dosažený společností Aceros Arequipa, který činil 11,14 % nákladů na prodané zboží, byl uplatněn na celkové nezkreslené výrobní náklady.

| (85) | Tímto způsobem Komise početně zjistila běžnou hodnotu na základě ceny ze závodu v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(85)

Tímto způsobem Komise početně zjistila běžnou hodnotu na základě ceny ze závodu v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení.

3.3.3.   Pokračování dumpingu

Pokračování dumpingu

| (86) | Vzhledem k tomu, že čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, byla vývozní cena určena v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě dostupných údajů. Komise pro účely určení vývozních cen chtěla použít dostupné statistické informace od Eurostatu. |
| --- | --- |

(86)

Vzhledem k tomu, že čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, byla vývozní cena určena v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě dostupných údajů. Komise pro účely určení vývozních cen chtěla použít dostupné statistické informace od Eurostatu.

| (87) | Podle Eurostatu však bylo během období přezkumného šetření dovezeno z ČLR pouze 75 tun válcovaného drátu, což odpovídá méně než 1 % celkového dovozu. Tento objem je vzhledem k celkové spotřebě v Unii (18 826 155 tun) zanedbatelný. Komise proto dospěla k závěru, že tento nízký objem není pro analýzu přetrvání dumpingu dostatečný. Z tohoto důvodu zaměřila své šetření na pravděpodobnost obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti. |
| --- | --- |

(87)

Podle Eurostatu však bylo během období přezkumného šetření dovezeno z ČLR pouze 75 tun válcovaného drátu, což odpovídá méně než 1 % celkového dovozu. Tento objem je vzhledem k celkové spotřebě v Unii (18 826 155 tun) zanedbatelný. Komise proto dospěla k závěru, že tento nízký objem není pro analýzu přetrvání dumpingu dostatečný. Z tohoto důvodu zaměřila své šetření na pravděpodobnost obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti.

3.4.   Pravděpodobnost obnovení dumpingu

Pravděpodobnost obnovení dumpingu

| (88) | S ohledem na úvahy uvedené výše v 86. a 87. bodě odůvodnění Komise dále zkoumala, zda existuje pravděpodobnost obnovení dumpingu, kdyby opatření pozbyla platnosti. Přitom byly analyzovány tyto prvky: vývozní cena čínského válcovaného drátu do zbytku světa, čínská výrobní kapacita a volná kapacita, chování čínských vývozců na jiných trzích a atraktivita trhu Unie. |
| --- | --- |

(88)

S ohledem na úvahy uvedené výše v 86. a 87. bodě odůvodnění Komise dále zkoumala, zda existuje pravděpodobnost obnovení dumpingu, kdyby opatření pozbyla platnosti. Přitom byly analyzovány tyto prvky: vývozní cena čínského válcovaného drátu do zbytku světa, čínská výrobní kapacita a volná kapacita, chování čínských vývozců na jiných trzích a atraktivita trhu Unie.

3.5.   Srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny výrobku vyváženého do ostatních zemí světa

Srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny výrobku vyváženého do ostatních zemí světa

| (89) | Jelikož čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, musela se Komise pro stanovení vývozních cen z ČLR na trhy jiných třetích zemí spoléhat na dostupné údaje podle článku 18 základního nařízení. Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné jiné spolehlivé informace, použila Komise údaje o vývozu z databáze GTA. |
| --- | --- |

(89)

Jelikož čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, musela se Komise pro stanovení vývozních cen z ČLR na trhy jiných třetích zemí spoléhat na dostupné údaje podle článku 18 základního nařízení. Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné jiné spolehlivé informace, použila Komise údaje o vývozu z databáze GTA.

| (90) | Podle databáze GTA ČLR během období přezkumného šetření vyvezla do celého světa přes 3 699 934 tun válcovaného drátu. Tento údaj se rovná přibližně 20 % celkové spotřeby v Unii ve stejném období. Níže uvedená tabulka 2 obsahuje údaje týkající se pěti největších zemí z hlediska objemu čínského vývozu, jenž představuje téměř 65 % celkového čínského vývozu během období přezkumného šetření.

  Tabulka 2


  Čínský vývoz válcovaného drátu do světa (objem v tunách a ceny v EUR za tunu)












  Země | Objem v r. 2018 | Průměrná cena v r. 2018 | Objem v r. 2019 | Průměrná cena v r. 2019 | Objem v OPŠ | Průměrná cena v OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jižní Korea | 816 301 | 498 | 902 953 | 461 | 849 193 | 446 |
| Thajsko | 724 536 | 496 | 643 022 | 466 | 633 517 | 455 |
| Indonésie | 470 161 | 523 | 407 158 | 498 | 411 668 | 470 |
| Vietnam | 472 460 | 500 | 393 555 | 482 | 301 005 | 471 |
| Filipíny | 714 053 | 471 | 373 321 | 447 | 187 523 | 449 |
| Zdroj: GTA. |

(90)

Podle databáze GTA ČLR během období přezkumného šetření vyvezla do celého světa přes 3 699 934 tun válcovaného drátu. Tento údaj se rovná přibližně 20 % celkové spotřeby v Unii ve stejném období. Níže uvedená tabulka 2 obsahuje údaje týkající se pěti největších zemí z hlediska objemu čínského vývozu, jenž představuje téměř 65 % celkového čínského vývozu během období přezkumného šetření.

Tabulka 2

Tabulka 2

Čínský vývoz válcovaného drátu do světa (objem v tunách a ceny v EUR za tunu)

Čínský vývoz válcovaného drátu do světa (objem v tunách a ceny v EUR za tunu)

Země

Objem v r. 2018

Průměrná cena v r. 2018

Objem v r. 2019

Průměrná cena v r. 2019

Objem v OPŠ

Průměrná cena v OPŠ

Jižní Korea

816 301

498

902 953

461

849 193

446

Thajsko

724 536

496

643 022

466

633 517

455

Indonésie

470 161

523

407 158

498

411 668

470

Vietnam

472 460

500

393 555

482

301 005

471

Filipíny

714 053

471

373 321

447

187 523

449

Zdroj: GTA.

Zdroj:

| (91) | Průměrná vývozní cena zjištěná během období přezkumného šetření pro každou z výše uvedených zemí byla o více než 40 % nižší než běžná hodnota určená v 85. bodě odůvodnění. Toto zjištění naznačovalo, že pokud by bylo zboží na této cenové úrovni dovozeno z ČLR do Unie, uskutečňoval by se prodej tohoto dovezeného zboží za výrazně dumpingové ceny. |
| --- | --- |

(91)

Průměrná vývozní cena zjištěná během období přezkumného šetření pro každou z výše uvedených zemí byla o více než 40 % nižší než běžná hodnota určená v 85. bodě odůvodnění. Toto zjištění naznačovalo, že pokud by bylo zboží na této cenové úrovni dovozeno z ČLR do Unie, uskutečňoval by se prodej tohoto dovezeného zboží za výrazně dumpingové ceny.

| (92) | Z údajů dále vyplývá, že objem čínského vývozu se v posledních letech stejně jako objem celosvětového vývozu a globální poptávka snížil. Jak je však vysvětleno v níže uvedeném oddíle 3.5.1, volná kapacita výrazně převyšuje místní poptávku v ČLR, přičemž podle posledních tiskových zpráv se celosvětová poptávka po výrobku, který je předmětem přezkumu, zvyšuje a v příštím roce se ještě zvýší (64). ČLR je navíc i nadále jedna z deseti zemí s nejnižšími vývozními cenami válcovaného drátu. |
| --- | --- |

(92)

Z údajů dále vyplývá, že objem čínského vývozu se v posledních letech stejně jako objem celosvětového vývozu a globální poptávka snížil. Jak je však vysvětleno v níže uvedeném oddíle 3.5.1, volná kapacita výrazně převyšuje místní poptávku v ČLR, přičemž podle posledních tiskových zpráv se celosvětová poptávka po výrobku, který je předmětem přezkumu, zvyšuje a v příštím roce se ještě zvýší (64). ČLR je navíc i nadále jedna z deseti zemí s nejnižšími vývozními cenami válcovaného drátu.

64

| (93) | Tiskové zprávy z roku 2021 v neposlední řadě naznačují, že se mezi čínským domácím trhem a vývozním trhem zvětšují rozdíly. Zatímco místní poptávka zpomaluje a snižují se místní ceny, roste atraktivita vývozního trhu pro čínské výrobce (65). |
| --- | --- |

(93)

Tiskové zprávy z roku 2021 v neposlední řadě naznačují, že se mezi čínským domácím trhem a vývozním trhem zvětšují rozdíly. Zatímco místní poptávka zpomaluje a snižují se místní ceny, roste atraktivita vývozního trhu pro čínské výrobce (65).

65

3.5.1.   Výrobní kapacita a volná kapacita v ČLR

Výrobní kapacita a volná kapacita v ČLR

| (94) | Na základě informací poskytnutých žadatelem a údajů od společnosti Mysteel (66) je čínská výroba válcovaného drátu v současné době na vyšší úrovni než v době posledního přezkumu před pozbytím platnosti. Výroba se od roku 2016 zvýšila na úroveň pohybující se od 155 do 165 milionů tun v roce 2019, což je více než osmkrát více než celková výroba v Unii. |
| --- | --- |

(94)

Na základě informací poskytnutých žadatelem a údajů od společnosti Mysteel (66) je čínská výroba válcovaného drátu v současné době na vyšší úrovni než v době posledního přezkumu před pozbytím platnosti. Výroba se od roku 2016 zvýšila na úroveň pohybující se od 155 do 165 milionů tun v roce 2019, což je více než osmkrát více než celková výroba v Unii.

66

| (95) | Podle žádosti o přezkum mají čínští výrobci odhadovanou volnou kapacitu v přibližné výši 90 milionů tun. Podle žadatele mají velkou část této kapacity noví účastníci na čínském trhu s válcovaným drátem. Vzhledem k významné nadměrné kapacitě se tito noví účastníci budou stále více zaměřovat na vývozní trh, zejména s ohledem na zpomalující místní poptávku, jak je uvedeno v 93. bodě odůvodnění výše. Z důvodu čínské nespolupráce bylo obtížné získat další informace v tomto ohledu. S ohledem na vysoký objem výroby zmíněný v předchozím bodě odůvodnění by však ČLR podle evropských a celosvětových údajů mohla snadno ovlivnit mezinárodní trhy, a to i bez využití své volné kapacity. |
| --- | --- |

(95)

Podle žádosti o přezkum mají čínští výrobci odhadovanou volnou kapacitu v přibližné výši 90 milionů tun. Podle žadatele mají velkou část této kapacity noví účastníci na čínském trhu s válcovaným drátem. Vzhledem k významné nadměrné kapacitě se tito noví účastníci budou stále více zaměřovat na vývozní trh, zejména s ohledem na zpomalující místní poptávku, jak je uvedeno v 93. bodě odůvodnění výše. Z důvodu čínské nespolupráce bylo obtížné získat další informace v tomto ohledu. S ohledem na vysoký objem výroby zmíněný v předchozím bodě odůvodnění by však ČLR podle evropských a celosvětových údajů mohla snadno ovlivnit mezinárodní trhy, a to i bez využití své volné kapacity.

3.5.2.   Atraktivita trhu Unie

Atraktivita trhu Unie

| (96) | Kvůli vyšším cenám na trhu Unie ve srovnání se zjištěnými čínskými prodejními cenami v jiných třetích zemích (viz tabulka 2) se trh Unie považuje pro čínské výrobce za atraktivní. Atraktivitu trhu Unie dále zvyšuje existence ochranných opatření na mnoha vývozních trzích (67). Lze tedy důvodně očekávat, že pokud by opatření pozbyla platnosti, obnovil by se značný objem čínského vývozu směřující na trh Unie. V tomto ohledu je třeba připomenout, že před uložením původních opatření činil v roce 2008 čínský objem prodeje na trhu Unie 1,1 milionu tun, přičemž v období přezkumného šetření činil 75 tun. |
| --- | --- |

(96)

Kvůli vyšším cenám na trhu Unie ve srovnání se zjištěnými čínskými prodejními cenami v jiných třetích zemích (viz tabulka 2) se trh Unie považuje pro čínské výrobce za atraktivní. Atraktivitu trhu Unie dále zvyšuje existence ochranných opatření na mnoha vývozních trzích (67). Lze tedy důvodně očekávat, že pokud by opatření pozbyla platnosti, obnovil by se značný objem čínského vývozu směřující na trh Unie. V tomto ohledu je třeba připomenout, že před uložením původních opatření činil v roce 2008 čínský objem prodeje na trhu Unie 1,1 milionu tun, přičemž v období přezkumného šetření činil 75 tun.

67

3.6.   Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu

Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu

| (97) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti dospěla Komise k závěru, že kdyby stávající opatření pozbyla platnosti, pravděpodobně by byl dumping obnoven. Pravděpodobnost obnovení dumpingu, kdyby stávající opatření pozbyla platnosti, naznačují zejména úroveň zjištěné běžné hodnoty v ČLR, úroveň čínských vývozních cen výrobků vyvážených na trhy třetích zemí, atraktivita trhu Unie a dostupnost významné výrobní kapacity v ČLR. |
| --- | --- |

(97)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti dospěla Komise k závěru, že kdyby stávající opatření pozbyla platnosti, pravděpodobně by byl dumping obnoven. Pravděpodobnost obnovení dumpingu, kdyby stávající opatření pozbyla platnosti, naznačují zejména úroveň zjištěné běžné hodnoty v ČLR, úroveň čínských vývozních cen výrobků vyvážených na trhy třetích zemí, atraktivita trhu Unie a dostupnost významné výrobní kapacity v ČLR.

4.   ÚJMA

ÚJMA

4.1.   Definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii

Definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii

| (98) | Obdobný výrobek vyrábělo v Unii v posuzovaném období 62 výrobců. Tito výrobci představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. |
| --- | --- |

(98)

Obdobný výrobek vyrábělo v Unii v posuzovaném období 62 výrobců. Tito výrobci představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.

| (99) | Celková výroba v Unii během období přezkumného šetření byla stanovena na přibližně 18,3 milionu tun. Komise stanovila tento údaj na základě všech dostupných informací o výrobním odvětví Unie, jak je poskytl žadatel (68). Jak je uvedeno v 11. bodě odůvodnění, do vzorku byli vybráni čtyři výrobci v Unii, kteří představují téměř 25 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii. |
| --- | --- |

(99)

Celková výroba v Unii během období přezkumného šetření byla stanovena na přibližně 18,3 milionu tun. Komise stanovila tento údaj na základě všech dostupných informací o výrobním odvětví Unie, jak je poskytl žadatel (68). Jak je uvedeno v 11. bodě odůvodnění, do vzorku byli vybráni čtyři výrobci v Unii, kteří představují téměř 25 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii.

68

| (100) | Komise zjistila, že část celkové výroby výrobců v Unii byla určena pro závislý trh, jak je uvedeno v tabulce 3. Závislý trh se v posuzovaném období zvýšil o pět procentních bodů a představoval 13,5 % spotřeby v Unii v období přezkumného šetření. Komise posoudila určité hospodářské ukazatele týkající se výrobního odvětví Unie na základě údajů týkajících se pouze volného trhu. Těmito ukazateli jsou: objem prodeje a prodejní ceny na trhu Unie, podíl na trhu, objem vývozu a vývozní ceny a ziskovost. U ostatních ukazatelů, jako je výroba, kapacita, produktivita, zaměstnanost a mzdy, se níže uvedené údaje týkají celé činnosti, a oddělení proto nebylo opodstatněné. |
| --- | --- |

(100)

Komise zjistila, že část celkové výroby výrobců v Unii byla určena pro závislý trh, jak je uvedeno v tabulce 3. Závislý trh se v posuzovaném období zvýšil o pět procentních bodů a představoval 13,5 % spotřeby v Unii v období přezkumného šetření. Komise posoudila určité hospodářské ukazatele týkající se výrobního odvětví Unie na základě údajů týkajících se pouze volného trhu. Těmito ukazateli jsou: objem prodeje a prodejní ceny na trhu Unie, podíl na trhu, objem vývozu a vývozní ceny a ziskovost. U ostatních ukazatelů, jako je výroba, kapacita, produktivita, zaměstnanost a mzdy, se níže uvedené údaje týkají celé činnosti, a oddělení proto nebylo opodstatněné.

4.2.   Spotřeba v Unii

Spotřeba v Unii

| (101) | Komise stanovila spotřebu v Unii na základě a) údajů svazu EUROFER, které se týkaly prodeje obdobného výrobku výrobním odvětvím Unie v Unii a které byly porovnány s výrobci v Unii zařazenými do vzorku, a b) dovozu výrobku, který je předmětem přezkumu, ze všech třetích zemí podle údajů Eurostatu. |
| --- | --- |

(101)

Komise stanovila spotřebu v Unii na základě a) údajů svazu EUROFER, které se týkaly prodeje obdobného výrobku výrobním odvětvím Unie v Unii a které byly porovnány s výrobci v Unii zařazenými do vzorku, a b) dovozu výrobku, který je předmětem přezkumu, ze všech třetích zemí podle údajů Eurostatu.

| (102) | Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:

  Tabulka 3


  Spotřeba v Unii (v tunách)
   (69) | 2017 | 2018 | 2019 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celková spotřeba v Unii | 20 365 727 | 21 318 592 | 20 219 432 | 18 821 504 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 105 | 99 | 92 |
| Závislý trh | 2 426 375 | 2 724 231 | 2 535 896 | 2 545 577 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 112 | 105 | 105 |
| Volný trh | 17 939 352 | 18 594 360 | 17 683 536 | 16 275 927 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 104 | 99 | 91 |
| Zdroj: EUROFER a Eurostat |

(102)

Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:

Tabulka 3

Tabulka 3

Spotřeba v Unii (v tunách)
   (69)

Spotřeba v Unii (v tunách)

69

2017

2018

2019

OPŠ

Celková spotřeba v Unii

20 365 727

21 318 592

20 219 432

18 821 504

Index (2017 = 100)

Index

100

105

99

92

Závislý trh

2 426 375

2 724 231

2 535 896

2 545 577

Index (2017 = 100)

Index

100

112

105

105

Volný trh

17 939 352

18 594 360

17 683 536

16 275 927

Index (2017 = 100)

Index

100

104

99

91

Zdroj: EUROFER a Eurostat

Zdroj:

| (103) | V průběhu celého posuzovaného období spotřeba v Unii na volném trhu klesla o 9 %. Z podrobné analýzy vyplývá, že od roku 2017 do roku 2018 se spotřeba Unie na volném trhu zvýšila o 4 % přibližně z 17,9 milionu tun na 18,6 milionu tun, poté se v roce 2019 snížila o 5 % a v období přezkumného šetření dále klesla o 8 procentních bodů na 16,3 milionu tun. Celková spotřeba v Unii sledovala podobný trend, když v roce 2018 vzrostla a následně v roce 2019 poklesla. Tento pokles pokračoval v období přezkumného šetření v důsledku pandemie COVID-19, která zapříčinila snížení celkové spotřeby válcovaného drátu, zejména v automobilovém a stavebním průmyslu. |
| --- | --- |

(103)

V průběhu celého posuzovaného období spotřeba v Unii na volném trhu klesla o 9 %. Z podrobné analýzy vyplývá, že od roku 2017 do roku 2018 se spotřeba Unie na volném trhu zvýšila o 4 % přibližně z 17,9 milionu tun na 18,6 milionu tun, poté se v roce 2019 snížila o 5 % a v období přezkumného šetření dále klesla o 8 procentních bodů na 16,3 milionu tun. Celková spotřeba v Unii sledovala podobný trend, když v roce 2018 vzrostla a následně v roce 2019 poklesla. Tento pokles pokračoval v období přezkumného šetření v důsledku pandemie COVID-19, která zapříčinila snížení celkové spotřeby válcovaného drátu, zejména v automobilovém a stavebním průmyslu.

4.3.   Dovoz z dotčené země

Dovoz z dotčené země

4.3.1.   Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu

Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu

| (104) | Objem dovozu stanovila Komise na základě údajů Eurostatu. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě spotřeby v Unii způsobem uvedeným ve 102. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(104)

Objem dovozu stanovila Komise na základě údajů Eurostatu. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě spotřeby v Unii způsobem uvedeným ve 102. bodě odůvodnění.

| (105) | Dovoz z dotčené země se vyvíjel takto:

  Tabulka 4


  Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu
   (70) | 2017 | 2018 | 2019 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozu z dotčené země (v tunách) | 556 | 44 | 47 | 75 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 8 | 8 | 14 |
| Podíl na trhu | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % |
| Zdroj: Eurostat |

(105)

Dovoz z dotčené země se vyvíjel takto:

Tabulka 4

Tabulka 4

Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu
   (70)

Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu

70

2017

2018

2019

OPŠ

Objem dovozu z dotčené země (v tunách)

556

44

47

75

Index (2017 = 100)

Index

100

8

8

14

Podíl na trhu

0,0 %

0,0 %

0,0 %

0,0 %

Zdroj: Eurostat

Zdroj:

| (106) | Zatímco v období původního šetření čínský dovoz představoval 5 % podílu na trhu a 1,1 milionu tun, podle informací z Eurostatu se z trhu Unie prakticky ztratil. Ve skutečnosti se dovoz z ČLR v průběhu posuzovaného období snížil z 556 tun na 75 tun. |
| --- | --- |

(106)

Zatímco v období původního šetření čínský dovoz představoval 5 % podílu na trhu a 1,1 milionu tun, podle informací z Eurostatu se z trhu Unie prakticky ztratil. Ve skutečnosti se dovoz z ČLR v průběhu posuzovaného období snížil z 556 tun na 75 tun.

| (107) | Společnost s 7,9 % celní sazbou je ve spojení se skupinou Arcelor Mittal a podle žadatelů již nevyrábí významné množství válcovaného drátu. Další čínští vyvážející výrobci však také přestali prodávat na trh Unie. Trh válcovaného drátu se zdá být velmi citlivý na cenu a 24 % zvýšení cen z důvodu platného antidumpingového cla způsobilo u čínských vývozců ztrátu zájmu o trh Unie. |
| --- | --- |

(107)

Společnost s 7,9 % celní sazbou je ve spojení se skupinou Arcelor Mittal a podle žadatelů již nevyrábí významné množství válcovaného drátu. Další čínští vyvážející výrobci však také přestali prodávat na trh Unie. Trh válcovaného drátu se zdá být velmi citlivý na cenu a 24 % zvýšení cen z důvodu platného antidumpingového cla způsobilo u čínských vývozců ztrátu zájmu o trh Unie.

4.3.2.   Ceny dovozu z dotčené země a cenové podbízení

Ceny dovozu z dotčené země a cenové podbízení

| (108) | Vzhledem k velmi nízkému objemu dovozu z ČLR nebylo možné ceny tohoto dovozu smysluplně analyzovat. |
| --- | --- |

(108)

Vzhledem k velmi nízkému objemu dovozu z ČLR nebylo možné ceny tohoto dovozu smysluplně analyzovat.

| (109) | Jelikož vyvážející výrobci v ČLR nespolupracovali a vzhledem k velmi nízkému množství dováženému do Unie z ČLR nebylo možné během období přezkumného šetření stanovit žádné spolehlivé dovozní ceny, proto nebylo možné provést smysluplný výpočet cenového podbízení. Za těchto okolností Komise určila cenové podbízení dovozu z ČLR během období přezkumného šetření porovnáním:






  1) | vážených průměrných prodejních cen výrobku, který je předmětem přezkumu, které výrobci v Unii zařazení do vzorku účtují odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravených na úroveň ceny ze závodu, a |
| --- | --- | --- |

(109)

Jelikož vyvážející výrobci v ČLR nespolupracovali a vzhledem k velmi nízkému množství dováženému do Unie z ČLR nebylo možné během období přezkumného šetření stanovit žádné spolehlivé dovozní ceny, proto nebylo možné provést smysluplný výpočet cenového podbízení. Za těchto okolností Komise určila cenové podbízení dovozu z ČLR během období přezkumného šetření porovnáním:

1)

vážených průměrných prodejních cen výrobku, který je předmětem přezkumu, které výrobci v Unii zařazení do vzorku účtují odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravených na úroveň ceny ze závodu, a

| 2) | odpovídajících vážených průměrných cen výrobku, který je předmětem přezkumu a který byl vyroben v ČLR a prodán do ostatních zemí světa, stanovených na základě cen CIF s příslušnou úpravou o náklady po dovozu. Jelikož nebyly k dispozici žádné jiné informace, byly tyto náklady odhadnuty na 1 % hodnoty CIF (71). |
| --- | --- |

2)

odpovídajících vážených průměrných cen výrobku, který je předmětem přezkumu a který byl vyroben v ČLR a prodán do ostatních zemí světa, stanovených na základě cen CIF s příslušnou úpravou o náklady po dovozu. Jelikož nebyly k dispozici žádné jiné informace, byly tyto náklady odhadnuty na 1 % hodnoty CIF (71).

71

| (110) | Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období přezkumného šetření. Ukázal vážené průměrné rozpětí cenového podbízení pro dotčenou zemi ve výši 4,5 %. Očekává se proto podobná úroveň podbízení na trhu Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti. |
| --- | --- |

(110)

Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období přezkumného šetření. Ukázal vážené průměrné rozpětí cenového podbízení pro dotčenou zemi ve výši 4,5 %. Očekává se proto podobná úroveň podbízení na trhu Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti.

4.4.   Dovoz ze třetích zemí s výjimkou ČLR

Dovoz ze třetích zemí s výjimkou ČLR

| (111) | Dovoz výrobku, který je předmětem přezkumu, ze třetích zemí jiných než ČLR pocházel hlavně z Turecka, Ruska, Běloruska a Švýcarska. |
| --- | --- |

(111)

Dovoz výrobku, který je předmětem přezkumu, ze třetích zemí jiných než ČLR pocházel hlavně z Turecka, Ruska, Běloruska a Švýcarska.

| (112) | (Agregovaný) objem dovozu, jakož i podíl na trhu a cenové trendy dovozu výrobku, který je předmětem přezkumu, z jiných třetích zemí, se vyvíjely takto:

  Tabulka 5


  Dovoz ze třetích zemí











  Země | | 2017 | 2018 | 2019 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Turecko | Objem (v tunách) | 441 408 | 921 060 | 458 996 | 329 613 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 209 | 104 | 75 |
| Podíl na volném trhu (%) | 2,5 | 5,0 | 2,6 | 2,0 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 201 | 105 | 82 |
| Průměrná cena (v EUR/t) | 468 | 513 | 475 | 473 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 110 | 101 | 101 |
| Rusko | Objem (v tunách) | 349 011 | 368 158 | 249 488 | 331 194 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 105 | 71 | 95 |
| Podíl na volném trhu (%) | 1,9 | 2,0 | 1,4 | 2,0 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 102 | 73 | 105 |
| Průměrná cena (v EUR/t) | 444 | 497 | 464 | 434 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 112 | 104 | 98 |
| Bělorusko | Objem (v tunách) | 282 422 | 195 380 | 243 772 | 257 688 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 69 | 86 | 91 |
| Podíl na volném trhu (%) | 1,6 | 1,1 | 1,4 | 1,6 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 67 | 88 | 101 |
| Průměrná cena (v EUR/t) | 425 | 519 | 478 | 459 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 122 | 112 | 108 |
| Jiné třetí země | Objem (v tunách) | 1 142 592 | 1 192 067 | 1 024 468 | 1 111 213 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 104 | 90 | 97 |
| Podíl na volném trhu | 6,4 | 6,4 | 5,8 | 6,8 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 101 | 91 | 107 |
| Průměrná cena (v EUR/t) | 519 | 595 | 550 | 516 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 115 | 106 | 99 |
| Součet všech třetích zemí kromě ČLR | Objem (v tunách) | 2 215 433 | 2 676 664 | 1 976 724 | 2 029 708 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 121 | 89 | 92 |
| Podíl na volném trhu (%) | 12,3 | 14,4 | 11,2 | 12,5 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 117 | 91 | 101 |
| Průměrná cena (v EUR/t) | 485 | 548 | 513 | 488 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 113 | 106 | 101 |
| Zdroj: Eurostat |

(112)

(Agregovaný) objem dovozu, jakož i podíl na trhu a cenové trendy dovozu výrobku, který je předmětem přezkumu, z jiných třetích zemí, se vyvíjely takto:

Tabulka 5

Tabulka 5

Dovoz ze třetích zemí

Dovoz ze třetích zemí

Země

2017

2018

2019

OPŠ

Turecko

Objem (v tunách)

441 408

921 060

458 996

329 613

Index (2017 = 100)

Index

100

209

104

75

Podíl na volném trhu (%)

2,5

5,0

2,6

2,0

Index (2017 = 100)

Index

100

201

105

82

Průměrná cena (v EUR/t)

468

513

475

473

Index (2017 = 100)

Index

100

110

101

101

Rusko

Objem (v tunách)

349 011

368 158

249 488

331 194

Index (2017 = 100)

Index

100

105

71

95

Podíl na volném trhu (%)

1,9

2,0

1,4

2,0

Index (2017 = 100)

Index

100

102

73

105

Průměrná cena (v EUR/t)

444

497

464

434

Index (2017 = 100)

Index

100

112

104

98

Bělorusko

Objem (v tunách)

282 422

195 380

243 772

257 688

Index (2017 = 100)

Index

100

69

86

91

Podíl na volném trhu (%)

1,6

1,1

1,4

1,6

Index (2017 = 100)

Index

100

67

88

101

Průměrná cena (v EUR/t)

425

519

478

459

Index (2017 = 100)

Index

100

122

112

108

Jiné třetí země

Objem (v tunách)

1 142 592

1 192 067

1 024 468

1 111 213

Index (2017 = 100)

Index

100

104

90

97

Podíl na volném trhu

6,4

6,4

5,8

6,8

Index (2017 = 100)

Index

100

101

91

107

Průměrná cena (v EUR/t)

519

595

550

516

Index (2017 = 100)

Index

100

115

106

99

Součet všech třetích zemí kromě ČLR

Objem (v tunách)

2 215 433

2 676 664

1 976 724

2 029 708

Index (2017 = 100)

Index

100

121

89

92

Podíl na volném trhu (%)

12,3

14,4

11,2

12,5

Index (2017 = 100)

Index

100

117

91

101

Průměrná cena (v EUR/t)

485

548

513

488

Index (2017 = 100)

Index

100

113

106

101

Zdroj: Eurostat

Zdroj:

| (113) | Celkový objem dovozu výrobku, který je předmětem přezkumu, ze třetích zemí jiných než z dotčené země se v posuzovaném období snížil o 8 % (z 2,21 na 2,03 milionu tun), přičemž sledoval stejný klesající trend spotřeby na volném trhu v Unii, jak je uvedeno v tabulce 3. Třetí země si však v posuzovaném období do značné míry udržely svůj podíl na volném trhu díky cenám, které byly trvale nižší než ceny výrobního odvětví Unie. To ve stejném období ztratilo svůj podíl na volném trhu, jak je uvedeno v tabulce 7. |
| --- | --- |

(113)

Celkový objem dovozu výrobku, který je předmětem přezkumu, ze třetích zemí jiných než z dotčené země se v posuzovaném období snížil o 8 % (z 2,21 na 2,03 milionu tun), přičemž sledoval stejný klesající trend spotřeby na volném trhu v Unii, jak je uvedeno v tabulce 3. Třetí země si však v posuzovaném období do značné míry udržely svůj podíl na volném trhu díky cenám, které byly trvale nižší než ceny výrobního odvětví Unie. To ve stejném období ztratilo svůj podíl na volném trhu, jak je uvedeno v tabulce 7.

4.5.   Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

4.5.1.   Obecné poznámky

Obecné poznámky

| (114) | V rámci hodnocení hospodářské situace výrobního odvětví Unie byly vyhodnoceny všechny hospodářské ukazatele, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období. |
| --- | --- |

(114)

V rámci hodnocení hospodářské situace výrobního odvětví Unie byly vyhodnoceny všechny hospodářské ukazatele, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.

| (115) | Jak je uvedeno v 11. bodě odůvodnění, k posouzení hospodářské situace výrobního odvětví Unie byl proveden výběr vzorku. |
| --- | --- |

(115)

Jak je uvedeno v 11. bodě odůvodnění, k posouzení hospodářské situace výrobního odvětví Unie byl proveden výběr vzorku.

| (116) | Pro účely stanovení újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise posoudila makroekonomické ukazatele na základě údajů obsažených v odpovědi s údaji svazu EUROFER o prodeji obdobného výrobku výrobním odvětvím Unie v Unii, které byly porovnány s výrobci v Unii zařazenými do vzorku. Mikroekonomické ukazatele analyzovala Komise na základě údajů týkajících výrobců v Unii zařazených do vzorku, uvedených v odpovědích na dotazník. Oba soubory údajů byly pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie shledány reprezentativními. |
| --- | --- |

(116)

Pro účely stanovení újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise posoudila makroekonomické ukazatele na základě údajů obsažených v odpovědi s údaji svazu EUROFER o prodeji obdobného výrobku výrobním odvětvím Unie v Unii, které byly porovnány s výrobci v Unii zařazenými do vzorku. Mikroekonomické ukazatele analyzovala Komise na základě údajů týkajících výrobců v Unii zařazených do vzorku, uvedených v odpovědích na dotazník. Oba soubory údajů byly pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie shledány reprezentativními.

| (117) | Makroekonomické ukazatele jsou tyto: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu. |
| --- | --- |

(117)

Makroekonomické ukazatele jsou tyto: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu.

| (118) | Mikroekonomické ukazatele jsou tyto: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál. |
| --- | --- |

(118)

Mikroekonomické ukazatele jsou tyto: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál.

4.5.2.   Makroekonomické ukazatele (72)

Makroekonomické ukazatele

72

4.5.2.1.   Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

| (119) | Celková výroba v Unii, výrobní kapacita a využití kapacity se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 6


  Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity | 2017 | 2018 | 2019 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem výroby (v tunách) | 20 101 565 | 20 670 532 | 19 942 245 | 18 298 579 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 103 | 99 | 91 |
| Výrobní kapacita (v tunách) | 25 860 247 | 25 875 427 | 26 941 347 | 27 300 050 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 100 | 104 | 106 |
| Využití kapacity (%) | 78 | 80 | 74 | 67 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 103 | 95 | 86 |
| Zdroj: EUROFER, výrobci v Unii zařazení do vzorku |

(119)

Celková výroba v Unii, výrobní kapacita a využití kapacity se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 6

Tabulka 6

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

2017

2018

2019

OPŠ

Objem výroby (v tunách)

20 101 565

20 670 532

19 942 245

18 298 579

Index (2017 = 100)

Index

100

103

99

91

Výrobní kapacita (v tunách)

25 860 247

25 875 427

26 941 347

27 300 050

Index (2017 = 100)

Index

100

100

104

106

Využití kapacity (%)

78

80

74

67

Index (2017 = 100)

Index

100

103

95

86

Zdroj: EUROFER, výrobci v Unii zařazení do vzorku

Zdroj:

| (120) | Objem výroby nejprve v roce 2018 vzrostl v důsledku nárůstu na závislém trhu. V roce 2019 a následně v období šetření se snížil, přičemž sledoval podobný klesající trend jako spotřeba v Unii v důsledku pandemie COVID-19, která zapříčinila snížení celkové spotřeby válcovaného drátu. Objem výroby v období přezkumného šetření klesl o 9 %. |
| --- | --- |

(120)

Objem výroby nejprve v roce 2018 vzrostl v důsledku nárůstu na závislém trhu. V roce 2019 a následně v období šetření se snížil, přičemž sledoval podobný klesající trend jako spotřeba v Unii v důsledku pandemie COVID-19, která zapříčinila snížení celkové spotřeby válcovaného drátu. Objem výroby v období přezkumného šetření klesl o 9 %.

| (121) | Výrobní kapacita se během posuzovaného období zvýšila. Jelikož se objem výroby celkově snížil a kapacita vzrostla, využití kapacity vykazuje v posuzovaném období klesající tendenci (–14 %). |
| --- | --- |

(121)

Výrobní kapacita se během posuzovaného období zvýšila. Jelikož se objem výroby celkově snížil a kapacita vzrostla, využití kapacity vykazuje v posuzovaném období klesající tendenci (–14 %).

4.5.2.2.   Objem prodeje a podíl na trhu

| (122) | Objem prodeje a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 7


  Objem prodeje a podíl na trhu | 2017 | 2018 | 2019 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celkový objem prodeje v Unii – na volném i závislém trhu (v tunách) | 18 149 739 | 18 641 884 | 18 242 661 | 16 791 721 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 103 | 101 | 93 |
| Prodej a využití na závislém trhu | 2 426 375 | 2 724 231 | 2 535 896 | 2 545 577 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 112 | 105 | 105 |
| Prodej na závislém trhu a jeho využití jako % celkového prodeje na trhu (%) | 13,4 | 14,6 | 13,9 | 15,2 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 109 | 104 | 113 |
| Prodej na volném trhu | 15 723 364 | 15 917 652 | 15 706 766 | 14 246 144 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 101 | 100 | 91 |
| Podíl na trhu (prodej na volném trhu (%)) | 87,6 | 85,6 | 88,8 | 87,5 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 98 | 101 | 100 |
| Zdroj: EUROFER, výrobci v Unii zařazení do vzorku |

(122)

Objem prodeje a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 7

Tabulka 7

Objem prodeje a podíl na trhu

Objem prodeje a podíl na trhu

2017

2018

2019

OPŠ

Celkový objem prodeje v Unii – na volném i závislém trhu (v tunách)

18 149 739

18 641 884

18 242 661

16 791 721

Index (2017 = 100)

Index

100

103

101

93

Prodej a využití na závislém trhu

2 426 375

2 724 231

2 535 896

2 545 577

Index (2017 = 100)

Index

100

112

105

105

Prodej na závislém trhu a jeho využití jako % celkového prodeje na trhu (%)

13,4

14,6

13,9

15,2

Index (2017 = 100)

Index

100

109

104

113

Prodej na volném trhu

15 723 364

15 917 652

15 706 766

14 246 144

Index (2017 = 100)

100

101

100

91

Podíl na trhu (prodej na volném trhu (%))

87,6

85,6

88,8

87,5

Index (2017 = 100)

100

98

101

100

Zdroj: EUROFER, výrobci v Unii zařazení do vzorku

Zdroj:

| (123) | Celkový prodej v EU vykazoval v posuzovaném období klesající tendenci (–7 %) navzdory zvýšení o 3 % v letech 2017–2018. |
| --- | --- |

(123)

Celkový prodej v EU vykazoval v posuzovaném období klesající tendenci (–7 %) navzdory zvýšení o 3 % v letech 2017–2018.

| (124) | Celkový prodej výrobního odvětví Unie na volném trhu se v posuzovaném období snížil téměř o 1,5 milionu tun. Zatímco spotřeba dosáhla nejvyšší úrovně v roce 2018 (+3 %), již vykazovala sestupný trend (–2 %), který pokračoval i v roce 2019 a v období přezkumného šetření. Celkový prodej na volném trhu EU se snížil o 9 %. |
| --- | --- |

(124)

Celkový prodej výrobního odvětví Unie na volném trhu se v posuzovaném období snížil téměř o 1,5 milionu tun. Zatímco spotřeba dosáhla nejvyšší úrovně v roce 2018 (+3 %), již vykazovala sestupný trend (–2 %), který pokračoval i v roce 2019 a v období přezkumného šetření. Celkový prodej na volném trhu EU se snížil o 9 %.

| (125) | Tržní podíl prodeje výrobního odvětví Unie na volném trhu zůstal během posuzovaného období poměrně stabilní. Podíl prodeje na volném trhu se v letech 2017–2019 nejprve zvýšil o 1 % a následně v období přezkumného šetření klesl o 1,3 procentního bodu. |
| --- | --- |

(125)

Tržní podíl prodeje výrobního odvětví Unie na volném trhu zůstal během posuzovaného období poměrně stabilní. Podíl prodeje na volném trhu se v letech 2017–2019 nejprve zvýšil o 1 % a následně v období přezkumného šetření klesl o 1,3 procentního bodu.

4.5.2.3.   Růst

| (126) | V kontextu klesající spotřeby výrobní odvětví Unie přišlo nejen o objem prodeje v EU, nýbrž také o podíl na volném trhu. Výrobní odvětví Unie tedy během posuzovaného období nemělo prospěch z žádného růstu. |
| --- | --- |

(126)

V kontextu klesající spotřeby výrobní odvětví Unie přišlo nejen o objem prodeje v EU, nýbrž také o podíl na volném trhu. Výrobní odvětví Unie tedy během posuzovaného období nemělo prospěch z žádného růstu.

4.5.2.4.   Zaměstnanost a produktivita

| (127) | Zaměstnanost a produktivita se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 8


  Zaměstnanost a produktivita | 2017 | 2018 | 2019 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Počet zaměstnanců | 10 271 | 10 530 | 11 125 | 10 853 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 103 | 108 | 106 |
| Produktivita (v jednotkách na zaměstnance) | 1 957 | 1 963 | 1 793 | 1 686 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 100 | 92 | 86 |
| Zdroj: EUROFER, výrobci v Unii zařazení do vzorku |

(127)

Zaměstnanost a produktivita se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 8

Tabulka 8

Zaměstnanost a produktivita

Zaměstnanost a produktivita

2017

2018

2019

OPŠ

Počet zaměstnanců

10 271

10 530

11 125

10 853

Index (2017 = 100)

Index

100

103

108

106

Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)

1 957

1 963

1 793

1 686

Index (2017 = 100)

Index

100

100

92

86

Zdroj: EUROFER, výrobci v Unii zařazení do vzorku

Zdroj:

| (128) | Výrobní odvětví Unie si dokázalo udržet, a dokonce zvýšit počet zaměstnanců zabývajících se výrobou výrobku, který je předmětem přezkumu, který se mezi rokem 2017 a obdobím přezkumného šetření zvýšil o 6 %. |
| --- | --- |

(128)

Výrobní odvětví Unie si dokázalo udržet, a dokonce zvýšit počet zaměstnanců zabývajících se výrobou výrobku, který je předmětem přezkumu, který se mezi rokem 2017 a obdobím přezkumného šetření zvýšil o 6 %.

| (129) | Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená jako výstup (v tunách) na zaměstnance sledovala v posuzovaném období klesající trend (–14 %) v důsledku pandemie COVID-19, jež zapříčinila snížení celkového objemu výroby válcovaného drátu. Značný pokles produktivity lze objasnit vyšším poklesem objemu výroby, jenž je rovněž spojen s poklesem prodeje a poptávky po výrobcích výrobního odvětví Unie, ve srovnání s nárůstem počtu zaměstnanců. |
| --- | --- |

(129)

Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená jako výstup (v tunách) na zaměstnance sledovala v posuzovaném období klesající trend (–14 %) v důsledku pandemie COVID-19, jež zapříčinila snížení celkového objemu výroby válcovaného drátu. Značný pokles produktivity lze objasnit vyšším poklesem objemu výroby, jenž je rovněž spojen s poklesem prodeje a poptávky po výrobcích výrobního odvětví Unie, ve srovnání s nárůstem počtu zaměstnanců.

4.5.2.5.   Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu

| (130) | Dumpingové rozpětí určené pro dotčenou zemi v původním šetření bylo podstatně vyšší než nepatrné. Jak je vysvětleno výše, v posuzovaném období nedošlo k dumpingovému dovozu z dotčené země, a proto velikost dumpingového rozpětí nebylo možné posoudit. |
| --- | --- |

(130)

Dumpingové rozpětí určené pro dotčenou zemi v původním šetření bylo podstatně vyšší než nepatrné. Jak je vysvětleno výše, v posuzovaném období nedošlo k dumpingovému dovozu z dotčené země, a proto velikost dumpingového rozpětí nebylo možné posoudit.

| (131) | V předchozím přezkumu před pozbytím platnosti byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie bylo i nadále zasaženo způsobenou újmou a jeho situace byla křehká. Během posuzovaného období tohoto přezkumu před pozbytím platnosti vykazovalo výrobní odvětví Unie známky překonání účinků dřívějšího dumpingu, avšak všechny hlavní ukazatele újmy, které byly v letech 2017–2019 relativně stabilní, se v období přezkumného šetření snížily a sledovaly stejný trend jako spotřeba v Unii, jež klesla v důsledku pandemie COVID-19. Výrobní odvětví Unie je tedy i nadále velmi zranitelné, pokud jde o poškozující účinky dumpingového dovozu na trhu Unie, a pokud by byla opatření zrušena, byl by účinek očekávaného dumpingu na výrobní odvětví Unie značný na základě klesajících cen vývozu z ČLR do třetích zemí, jak je uvedeno v 90. a 91. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(131)

V předchozím přezkumu před pozbytím platnosti byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie bylo i nadále zasaženo způsobenou újmou a jeho situace byla křehká. Během posuzovaného období tohoto přezkumu před pozbytím platnosti vykazovalo výrobní odvětví Unie známky překonání účinků dřívějšího dumpingu, avšak všechny hlavní ukazatele újmy, které byly v letech 2017–2019 relativně stabilní, se v období přezkumného šetření snížily a sledovaly stejný trend jako spotřeba v Unii, jež klesla v důsledku pandemie COVID-19. Výrobní odvětví Unie je tedy i nadále velmi zranitelné, pokud jde o poškozující účinky dumpingového dovozu na trhu Unie, a pokud by byla opatření zrušena, byl by účinek očekávaného dumpingu na výrobní odvětví Unie značný na základě klesajících cen vývozu z ČLR do třetích zemí, jak je uvedeno v 90. a 91. bodě odůvodnění.

4.5.3.   Mikroekonomické ukazatele (73)

Mikroekonomické ukazatele

73

4.5.3.1.   Ceny a činitele, které ovlivňují vývoj cen

| (132) | Průměrné jednotkové prodejní ceny pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, a průměrné jednotkové výrobní náklady výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 9


  Prodejní ceny v Unii | 2017 | 2018 | 2019 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrná jednotková prodejní cena na volném trhu (v EUR za tunu) | 529 | 604 | 560 | 521 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 114 | 106 | 98 |
| Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu) | 523 | 564 | 591 | 575 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 108 | 113 | 110 |
| Zdroj: výrobci v Unii zařazení do vzorku |

(132)

Průměrné jednotkové prodejní ceny pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, a průměrné jednotkové výrobní náklady výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 9

Tabulka 9

Prodejní ceny v Unii

Prodejní ceny v Unii

2017

2018

2019

OPŠ

Průměrná jednotková prodejní cena na volném trhu (v EUR za tunu)

529

604

560

521

Index (2017 = 100)

Index

100

114

106

98

Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu)

523

564

591

575

Index (2017 = 100)

Index

100

108

113

110

Zdroj: výrobci v Unii zařazení do vzorku

Zdroj:

| (133) | V průběhu posuzovaného období se prodejní ceny na trhu Unie stranám, které nejsou ve spojení (na volném trhu), snížily o 2 %. Z podrobné analýzy vyplývá, že od roku 2017 do roku 2018 se prodejní ceny zvýšily o 14 %, následně se v roce 2019 snížily o osm procentních bodů a poté klesly o dalších osm procentních bodů v období přezkumného šetření. Zvýšení prodejních cen do určité míry sledovalo až do roku 2019 vývoj výrobních nákladů, které v letech 2017–2019 vzrostly o 13 %, ačkoli byly i nadále vyšší než průměrná prodejní cena. V období přezkumného šetření se výrobní náklady snížily o tři procentní body. Celkově se v posuzovaném období průměrná prodejní cena snížila o 2 %, přičemž výrobní náklady vzrostly o 10 %, v důsledku čehož výrobní odvětví Unie nebylo schopno zvýšit prodejní cenu k pokrytí zvýšených výrobních nákladů. |
| --- | --- |

(133)

V průběhu posuzovaného období se prodejní ceny na trhu Unie stranám, které nejsou ve spojení (na volném trhu), snížily o 2 %. Z podrobné analýzy vyplývá, že od roku 2017 do roku 2018 se prodejní ceny zvýšily o 14 %, následně se v roce 2019 snížily o osm procentních bodů a poté klesly o dalších osm procentních bodů v období přezkumného šetření. Zvýšení prodejních cen do určité míry sledovalo až do roku 2019 vývoj výrobních nákladů, které v letech 2017–2019 vzrostly o 13 %, ačkoli byly i nadále vyšší než průměrná prodejní cena. V období přezkumného šetření se výrobní náklady snížily o tři procentní body. Celkově se v posuzovaném období průměrná prodejní cena snížila o 2 %, přičemž výrobní náklady vzrostly o 10 %, v důsledku čehož výrobní odvětví Unie nebylo schopno zvýšit prodejní cenu k pokrytí zvýšených výrobních nákladů.

4.5.3.2.   Náklady práce

| (134) | Průměrné náklady práce výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 10


  Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance | 2017 | 2018 | 2019 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR) | 56 548 | 59 747 | 58 983 | 56 665 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 106 | 104 | 100 |
| Zdroj: výrobci v Unii zařazení do vzorku |

(134)

Průměrné náklady práce výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 10

Tabulka 10

Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance

Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance

2017

2018

2019

OPŠ

Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR)

56 548

59 747

58 983

56 665

Index (2017 = 100)

Index

100

106

104

100

Zdroj: výrobci v Unii zařazení do vzorku

Zdroj:

| (135) | Průměrné náklady práce na zaměstnance se nejprve v období let 2017 až 2018 zvýšily a následně se od roku 2019 a v období přezkumného šetření postupně snižovaly. Z celkového pohledu byly mezi rokem 2017 a obdobím přezkumného šetření průměrné náklady práce na zaměstnance stabilní. |
| --- | --- |

(135)

Průměrné náklady práce na zaměstnance se nejprve v období let 2017 až 2018 zvýšily a následně se od roku 2019 a v období přezkumného šetření postupně snižovaly. Z celkového pohledu byly mezi rokem 2017 a obdobím přezkumného šetření průměrné náklady práce na zaměstnance stabilní.

4.5.3.3.   Zásoby

| (136) | Stav zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjel takto:

  Tabulka 11


  Zásoby | 2017 | 2018 | 2019 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Konečný stav zásob (v tunách) | 363 501 | 444 814 | 417 212 | 420 511 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 122 | 115 | 116 |
| Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby (%) | 6,8 | 8,2 | 8,3 | 9,5 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 122 | 123 | 140 |
| Zdroj: výrobci v Unii zařazení do vzorku |

(136)

Stav zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjel takto:

Tabulka 11

Tabulka 11

Zásoby

Zásoby

2017

2018

2019

OPŠ

Konečný stav zásob (v tunách)

363 501

444 814

417 212

420 511

Index (2017 = 100)

100

122

115

116

Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby (%)

6,8

8,2

8,3

9,5

Index (2017 = 100)

100

122

123

140

Zdroj: výrobci v Unii zařazení do vzorku

Zdroj:

| (137) | Zásoby výrobního odvětví Unie se mezi rokem 2017 a obdobím přezkumného šetření zvýšily, zůstaly však po celé posuzované období trvale pod 10 % ročního objemu výroby. Značný nárůst zásob o 40 % jako procentní podíl výroby pozorovaný od roku 2017 do období přezkumného šetření je do určité míry spojen s poklesem objemu výroby, jak je uvedeno ve 120. bodě odůvodnění, přičemž výrobci v EU nemohou nakládat se svou výrobou vzhledem k podobnému klesajícímu trendu celkové spotřeby v Unii, jak je uvedeno ve 103. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(137)

Zásoby výrobního odvětví Unie se mezi rokem 2017 a obdobím přezkumného šetření zvýšily, zůstaly však po celé posuzované období trvale pod 10 % ročního objemu výroby. Značný nárůst zásob o 40 % jako procentní podíl výroby pozorovaný od roku 2017 do období přezkumného šetření je do určité míry spojen s poklesem objemu výroby, jak je uvedeno ve 120. bodě odůvodnění, přičemž výrobci v EU nemohou nakládat se svou výrobou vzhledem k podobnému klesajícímu trendu celkové spotřeby v Unii, jak je uvedeno ve 103. bodě odůvodnění.

4.5.3.4.   Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získat kapitál

| (138) | Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii zařazených do vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 12


  Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic | 2017 | 2018 | 2019 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (% z obratu z prodeje) | 1,2 | 6,5 | -5,4 | -10,4 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 530 | - 546 | - 952 |
| Peněžní tok (v EUR) | 62 999 177 | 158 497 581 | –32 609 909 | –73 869 927 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 252 | - 152 | - 217 |
| Investice (v EUR) | 57 591 654 | 50 424 514 | 76 852 470 | 65 369 090 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 88 | 133 | 114 |
| Návratnost investic (%) | 1,4 | 8,1 | -5,5 | -8,5 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 576 | - 495 | - 705 |
| Zdroj: výrobci v Unii zařazení do vzorku |

(138)

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii zařazených do vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 12

Tabulka 12

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

2017

2018

2019

OPŠ

Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (% z obratu z prodeje)

1,2

6,5

-5,4

-10,4

Index (2017 = 100)

Index

100

530

- 546

- 952

Peněžní tok (v EUR)

62 999 177

158 497 581

–32 609 909

–73 869 927

Index (2017 = 100)

Index

100

252

- 152

- 217

Investice (v EUR)

57 591 654

50 424 514

76 852 470

65 369 090

Index (2017 = 100)

Index

100

88

133

114

Návratnost investic (%)

1,4

8,1

-5,5

-8,5

Index (2017 = 100)

Index

100

576

- 495

- 705

Zdroj: výrobci v Unii zařazení do vzorku

Zdroj:

| (139) | Komise stanovila ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje. |
| --- | --- |

(139)

Komise stanovila ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje.

| (140) | Ziskovost se poprvé zvýšila v roce 2018 v důsledku zvýšených prodejních cen stranám, které nejsou ve spojení (na volném trhu), na úroveň, která překračuje zvýšené výrobní náklady. V roce 2019 a dále v období přezkumného šetření se snížila a sledovala podobný klesající trend jako prodejní ceny, jak je vysvětleno ve 133. bodě odůvodnění. Záporné ziskové rozpětí výrobního odvětví Unie v roce 2019 a v posuzovaném období je způsobeno skutečností, že jednotkové výrobní náklady se pohybovaly nad průměrnou prodejní cenou. Jak ukazuje tabulka 9 výše, rozdíl mezi jednotkovými výrobními náklady a průměrnou prodejní cenou se v období přezkumného šetření dále zvětšil. Snížení spotřeby válcovaného drátu v Unii v důsledku pandemie COVID-19 a do určité míry vlivem konkurence na trhu ze strany dovozu z jiných třetích zemí trvale za ceny nižší než ceny výrobního odvětví Unie z celkového pohledu bránilo výrobnímu odvětví Unie stanovit prodejní ceny na úrovni, která by alespoň pokryla výrobní náklady. |
| --- | --- |

(140)

Ziskovost se poprvé zvýšila v roce 2018 v důsledku zvýšených prodejních cen stranám, které nejsou ve spojení (na volném trhu), na úroveň, která překračuje zvýšené výrobní náklady. V roce 2019 a dále v období přezkumného šetření se snížila a sledovala podobný klesající trend jako prodejní ceny, jak je vysvětleno ve 133. bodě odůvodnění. Záporné ziskové rozpětí výrobního odvětví Unie v roce 2019 a v posuzovaném období je způsobeno skutečností, že jednotkové výrobní náklady se pohybovaly nad průměrnou prodejní cenou. Jak ukazuje tabulka 9 výše, rozdíl mezi jednotkovými výrobními náklady a průměrnou prodejní cenou se v období přezkumného šetření dále zvětšil. Snížení spotřeby válcovaného drátu v Unii v důsledku pandemie COVID-19 a do určité míry vlivem konkurence na trhu ze strany dovozu z jiných třetích zemí trvale za ceny nižší než ceny výrobního odvětví Unie z celkového pohledu bránilo výrobnímu odvětví Unie stanovit prodejní ceny na úrovni, která by alespoň pokryla výrobní náklady.

| (141) | Čistý peněžní tok představuje schopnost výrobců v Unii samofinancovat vlastní činnost. Čistý peněžní tok se vyvíjel do značné míry podobně jako ziskovost a nejprve se v roce 2018 zvýšil, poté se v roce 2019 a v období přezkumného šetření, kdy byla ziskovost na nejnižším bodě posuzovaného období, podstatně snížil. |
| --- | --- |

(141)

Čistý peněžní tok představuje schopnost výrobců v Unii samofinancovat vlastní činnost. Čistý peněžní tok se vyvíjel do značné míry podobně jako ziskovost a nejprve se v roce 2018 zvýšil, poté se v roce 2019 a v období přezkumného šetření, kdy byla ziskovost na nejnižším bodě posuzovaného období, podstatně snížil.

| (142) | Investice se v posuzovaném období lehce zvýšily o 14 %, což dále prokazuje obtížnou finanční situaci výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(142)

Investice se v posuzovaném období lehce zvýšily o 14 %, což dále prokazuje obtížnou finanční situaci výrobního odvětví Unie.

| (143) | Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. V posuzovaném období se vyvíjela negativně, a to z 1,4 % v roce 2017 na –8,5 % v období přezkumného šetření. Tento vývoj sleduje klesající ziskovost výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(143)

Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. V posuzovaném období se vyvíjela negativně, a to z 1,4 % v roce 2017 na –8,5 % v období přezkumného šetření. Tento vývoj sleduje klesající ziskovost výrobního odvětví Unie.

4.6.   Závěr ohledně újmy

Závěr ohledně újmy

| (144) | Většina makroekonomických ukazatelů vykazovala v posuzovaném období negativní trend, například výroba, využití kapacity, objem prodeje na trhu EU, podíl na trhu a produktivita. Pouze kapacita a zaměstnanost vykazovaly mírně pozitivní tendenci. Podobně většina mikroekonomických ukazatelů vykazovala v posuzovaném období negativní trend, například prodejní ceny na volném trhu EU, výrobní náklady, ziskovost, konečný stav zásob, peněžní tok a návratnost investic. Pouze investice vykazovaly pozitivní trend poté, co výrobci zařazení do vzorku investovali s cílem zachovat konkurenceschopnost a sledovat nejnovější vývoj výrobků. Stejné ukazatele újmy se vyvíjely negativně rovněž při pohledu na období 2017–2019, tj. před začátkem pandemie COVID-19. |
| --- | --- |

(144)

Většina makroekonomických ukazatelů vykazovala v posuzovaném období negativní trend, například výroba, využití kapacity, objem prodeje na trhu EU, podíl na trhu a produktivita. Pouze kapacita a zaměstnanost vykazovaly mírně pozitivní tendenci. Podobně většina mikroekonomických ukazatelů vykazovala v posuzovaném období negativní trend, například prodejní ceny na volném trhu EU, výrobní náklady, ziskovost, konečný stav zásob, peněžní tok a návratnost investic. Pouze investice vykazovaly pozitivní trend poté, co výrobci zařazení do vzorku investovali s cílem zachovat konkurenceschopnost a sledovat nejnovější vývoj výrobků. Stejné ukazatele újmy se vyvíjely negativně rovněž při pohledu na období 2017–2019, tj. před začátkem pandemie COVID-19.

| (145) | Konkurence ze strany dovozu z třetích zemí jiných než z dotčené země a cenový tlak ještě více zhoršovaly ziskovost výrobního odvětví Unie, které v období přezkumného šetření zaznamenalo záporné ziskové rozpětí –10,4 %. Rovněž se zhoršil peněžní tok a návratnost investic, což výrobnímu odvětví Unie ztížilo získávání kapitálu a růst. |
| --- | --- |

(145)

Konkurence ze strany dovozu z třetích zemí jiných než z dotčené země a cenový tlak ještě více zhoršovaly ziskovost výrobního odvětví Unie, které v období přezkumného šetření zaznamenalo záporné ziskové rozpětí –10,4 %. Rovněž se zhoršil peněžní tok a návratnost investic, což výrobnímu odvětví Unie ztížilo získávání kapitálu a růst.

| (146) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že výrobní odvětví Unie v průběhu období přezkumného šetření utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(146)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že výrobní odvětví Unie v průběhu období přezkumného šetření utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.

| (147) | Komise posuzovala, zda existuje příčinná souvislost mezi dovozem z dotčené země a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(147)

Komise posuzovala, zda existuje příčinná souvislost mezi dovozem z dotčené země a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.

| (148) | Objem dovozu z dotčené země se po celé posuzované období držel na zanedbatelné úrovni. |
| --- | --- |

(148)

Objem dovozu z dotčené země se po celé posuzované období držel na zanedbatelné úrovni.

| (149) | Levný dovoz z třetích zemí jiných než dotčené země, například z Turecka, Ruska a Běloruska, současně vytvořil silný cenový tlak na výrobní odvětví Unie. Pro ilustraci, průměrná prodejní cena výrobního odvětví Unie pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, během období přezkumného šetření činila 521 EUR/t, zatímco průměrná prodejní cena výrobků dovážených z Turecka činila 473 EUR/t a cena výrobků dovážených z Ruska činila 434 EUR/t. |
| --- | --- |

(149)

Levný dovoz z třetích zemí jiných než dotčené země, například z Turecka, Ruska a Běloruska, současně vytvořil silný cenový tlak na výrobní odvětví Unie. Pro ilustraci, průměrná prodejní cena výrobního odvětví Unie pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, během období přezkumného šetření činila 521 EUR/t, zatímco průměrná prodejní cena výrobků dovážených z Turecka činila 473 EUR/t a cena výrobků dovážených z Ruska činila 434 EUR/t.

| (150) | S ohledem na výše uvedené dospěla Komise k závěru, že kvůli svému velmi omezenému objemu nemohl být dovoz z ČLR příčinou podstatné újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(150)

S ohledem na výše uvedené dospěla Komise k závěru, že kvůli svému velmi omezenému objemu nemohl být dovoz z ČLR příčinou podstatné újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.

| (151) | Komise proto dále šetřila pravděpodobnost, že by došlo k obnovení újmy původně způsobené dumpingovým dovozem z ČLR, pokud by opatření byla zrušena. |
| --- | --- |

(151)

Komise proto dále šetřila pravděpodobnost, že by došlo k obnovení újmy původně způsobené dumpingovým dovozem z ČLR, pokud by opatření byla zrušena.

5.   PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY PŮVODNĚ ZPŮSOBENÉ DUMPINGOVÝM DOVOZEM Z ČLR, POKUD BY OPATŘENÍ BYLA ZRUŠENA

PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY PŮVODNĚ ZPŮSOBENÉ DUMPINGOVÝM DOVOZEM Z ČLR, POKUD BY OPATŘENÍ BYLA ZRUŠENA

| (152) | Ve 146. bodě odůvodnění dospěla Komise k závěru, že v období přezkumného šetření byla výrobnímu odvětví Unie způsobena podstatná újma. Ve 150. bodě odůvodnění došla Komise rovněž k závěru, že újma, která byla u výrobního odvětví Unie zjištěna v období přezkumného šetření, nemohla být způsobena dumpingovým dovozem z ČLR, a to vzhledem k jeho velmi omezenému objemu. Komise proto v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení posuzovala, zda existuje pravděpodobnost obnovení újmy původně způsobené dumpingovým dovozem ČLR, kdyby opatření pozbyla platnosti. |
| --- | --- |

(152)

Ve 146. bodě odůvodnění dospěla Komise k závěru, že v období přezkumného šetření byla výrobnímu odvětví Unie způsobena podstatná újma. Ve 150. bodě odůvodnění došla Komise rovněž k závěru, že újma, která byla u výrobního odvětví Unie zjištěna v období přezkumného šetření, nemohla být způsobena dumpingovým dovozem z ČLR, a to vzhledem k jeho velmi omezenému objemu. Komise proto v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení posuzovala, zda existuje pravděpodobnost obnovení újmy původně způsobené dumpingovým dovozem ČLR, kdyby opatření pozbyla platnosti.

| (153) | V tomto ohledu Komise zkoumala výrobní kapacitu a volnou kapacitu v dotčené zemi, vztah mezi cenami vývozu do třetích zemí a cenovou úrovní v Unii a dopad potenciálního dovozu a cenové úrovně dovozu z těchto zemí na situaci výrobního odvětví Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti. |
| --- | --- |

(153)

V tomto ohledu Komise zkoumala výrobní kapacitu a volnou kapacitu v dotčené zemi, vztah mezi cenami vývozu do třetích zemí a cenovou úrovní v Unii a dopad potenciálního dovozu a cenové úrovně dovozu z těchto zemí na situaci výrobního odvětví Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti.

5.1.   Volná kapacita v ČLR a atraktivita trhu Unie

Volná kapacita v ČLR a atraktivita trhu Unie

| (154) | Jak již bylo popsáno v 94. a 95. bodě odůvodnění, vyvážející výrobci v ČLR mají významné volné kapacity, které společně podstatně převyšují současný objem výroby a vnitřní poptávku v této zemi (74), a tato volná kapacita by mohla být využita k výrobě výrobku, který je předmětem přezkumu, na vývoz do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti. Objem, který by mohli čínští vyvážející výrobci vyvážet, je v porovnání s velikostí trhu EU významný. Volné kapacity ve skutečnosti představují přibližně pětinásobek celkové spotřeby v Unii v období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(154)

Jak již bylo popsáno v 94. a 95. bodě odůvodnění, vyvážející výrobci v ČLR mají významné volné kapacity, které společně podstatně převyšují současný objem výroby a vnitřní poptávku v této zemi (74), a tato volná kapacita by mohla být využita k výrobě výrobku, který je předmětem přezkumu, na vývoz do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti. Objem, který by mohli čínští vyvážející výrobci vyvážet, je v porovnání s velikostí trhu EU významný. Volné kapacity ve skutečnosti představují přibližně pětinásobek celkové spotřeby v Unii v období přezkumného šetření.

74

| (155) | Jak je popsáno v 91. bodě odůvodnění a tabulce 2, čínští vyvážející výrobci na své hlavní třetí trhy vyváželi za dumpingové ceny, které jsou v průměru o 10 % až 15 % nižší než průměrné prodejní ceny výrobců v Unii na trhu Unie. Vzhledem k cenové úrovni vývozu z ČLR na jiné třetí trhy je proto vývoz do Unie pro čínské vývozce potenciálně mnohem přitažlivější. V důsledku toho lze důvodně očekávat, že pokud by byla opatření zrušena, čínští vyvážející výrobci by znovu začali vyvážet velké objemy výrobku, který je předmětem přezkumu, do Unie. Tento předpoklad je dále posílen dostupností podstatné volné kapacity v ČLR. |
| --- | --- |

(155)

Jak je popsáno v 91. bodě odůvodnění a tabulce 2, čínští vyvážející výrobci na své hlavní třetí trhy vyváželi za dumpingové ceny, které jsou v průměru o 10 % až 15 % nižší než průměrné prodejní ceny výrobců v Unii na trhu Unie. Vzhledem k cenové úrovni vývozu z ČLR na jiné třetí trhy je proto vývoz do Unie pro čínské vývozce potenciálně mnohem přitažlivější. V důsledku toho lze důvodně očekávat, že pokud by byla opatření zrušena, čínští vyvážející výrobci by znovu začali vyvážet velké objemy výrobku, který je předmětem přezkumu, do Unie. Tento předpoklad je dále posílen dostupností podstatné volné kapacity v ČLR.

5.2.   Dopad potenciálního dovozu z ČLR na situaci výrobního odvětví Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti

Dopad potenciálního dovozu z ČLR na situaci výrobního odvětví Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti

| (156) | Jak je vysvětleno v oddíle 4.3.2, Komise provedla analýzu cenového podbízení bez antidumpingových opatření, aby zjistila, jak by dovoz z ČLR ovlivnil výrobní odvětví Unie, pokud by byla opatření ukončena. |
| --- | --- |

(156)

Jak je vysvětleno v oddíle 4.3.2, Komise provedla analýzu cenového podbízení bez antidumpingových opatření, aby zjistila, jak by dovoz z ČLR ovlivnil výrobní odvětví Unie, pokud by byla opatření ukončena.

| (157) | Ve 110. bodě odůvodnění Komise uvedla, že výpočet cenového podbízení ukázal vážené průměrné rozpětí cenového podbízení ve výši 4,5 %. |
| --- | --- |

(157)

Ve 110. bodě odůvodnění Komise uvedla, že výpočet cenového podbízení ukázal vážené průměrné rozpětí cenového podbízení ve výši 4,5 %.

| (158) | Kromě toho Komise provedla simulaci s cílem lépe posoudit pravděpodobný dopad dovozu z ČLR na finanční situaci výrobního odvětví Unie. Modelovala dva scénáře, a to nárůst dovozu z ČLR i) bez dopadu na prodejní ceny výrobního odvětví Unie v případě prodeje odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a ii) se snížením prodejních cen v Unii v důsledku zvýšené konkurence. Při určování hypotetických výrobních nákladů navíc Komise vzala v úvahu podíl fixních nákladů na celkových výrobních nákladech výrobců v Unii zařazených do vzorku. |
| --- | --- |

(158)

Kromě toho Komise provedla simulaci s cílem lépe posoudit pravděpodobný dopad dovozu z ČLR na finanční situaci výrobního odvětví Unie. Modelovala dva scénáře, a to nárůst dovozu z ČLR i) bez dopadu na prodejní ceny výrobního odvětví Unie v případě prodeje odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a ii) se snížením prodejních cen v Unii v důsledku zvýšené konkurence. Při určování hypotetických výrobních nákladů navíc Komise vzala v úvahu podíl fixních nákladů na celkových výrobních nákladech výrobců v Unii zařazených do vzorku.

| (159) | V tomto ohledu Komise předpokládala, že spotřeba v Unii zůstane stejná jako v období přezkumného šetření, tj. 18,8 milionu tun, a že vyvážející výrobci z ČLR budou vyvážet do Unie objem odpovídající tržnímu podílu ČLR ve výši 5 % jako v období původního šetření, tj. 0,94 milionu tun. |
| --- | --- |

(159)

V tomto ohledu Komise předpokládala, že spotřeba v Unii zůstane stejná jako v období přezkumného šetření, tj. 18,8 milionu tun, a že vyvážející výrobci z ČLR budou vyvážet do Unie objem odpovídající tržnímu podílu ČLR ve výši 5 % jako v období původního šetření, tj. 0,94 milionu tun.

| (160) | Komise rovněž předpokládala, že 20 % celkového dovozu z ČLR by ovlivnilo výrobní odvětví Unie a zbývajících 80 % by ovlivnilo dovoz z jiných třetích zemí. Tato simulace vycházela z údajů předložených výrobci v Unii zařazenými do vzorku a jedná se o velmi konzervativní přístup, který zohledňuje, že průměrné prodejní ceny dovozu z jiných třetích zemí jsou nižší než průměrná prodejní cena výrobního odvětví Unie. To znamená, že dumpingový dovoz výrobku, který je předmětem přezkumu, z ČLR by s největší pravděpodobností nejprve získal tržní podíl na úkor výrobního odvětví Unie, a následně by převzal tržní podíl vývozu z jiných třetích zemí do Unie. I za tohoto konzervativního předpokladu by výrobní odvětví Unie utrpělo až 23 % ztrátu, jež je popsána níže. Za jakéhokoli jiného předpokladu (např. 50 % – 50 %) by byly ztráty mnohem vyšší a zapříčinily by ještě větší zhoršení ziskovosti výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(160)

Komise rovněž předpokládala, že 20 % celkového dovozu z ČLR by ovlivnilo výrobní odvětví Unie a zbývajících 80 % by ovlivnilo dovoz z jiných třetích zemí. Tato simulace vycházela z údajů předložených výrobci v Unii zařazenými do vzorku a jedná se o velmi konzervativní přístup, který zohledňuje, že průměrné prodejní ceny dovozu z jiných třetích zemí jsou nižší než průměrná prodejní cena výrobního odvětví Unie. To znamená, že dumpingový dovoz výrobku, který je předmětem přezkumu, z ČLR by s největší pravděpodobností nejprve získal tržní podíl na úkor výrobního odvětví Unie, a následně by převzal tržní podíl vývozu z jiných třetích zemí do Unie. I za tohoto konzervativního předpokladu by výrobní odvětví Unie utrpělo až 23 % ztrátu, jež je popsána níže. Za jakéhokoli jiného předpokladu (např. 50 % – 50 %) by byly ztráty mnohem vyšší a zapříčinily by ještě větší zhoršení ziskovosti výrobního odvětví Unie.

| (161) | V prvním scénáři, tj. při zachování stejných prodejních cen jako v období přezkumného šetření, by ziskovost výrobního odvětví Unie klesla o 72 % nebo o 7,5 procentního bodu, tj. z –10,4 % na –17,9 %. |
| --- | --- |

(161)

V prvním scénáři, tj. při zachování stejných prodejních cen jako v období přezkumného šetření, by ziskovost výrobního odvětví Unie klesla o 72 % nebo o 7,5 procentního bodu, tj. z –10,4 % na –17,9 %.

| (162) | Ve druhém scénáři se zjistilo, že je dopad poklesu cen potenciálně velmi poškozující. V případě poklesu cen v Unii na úroveň cen vývozu z Číny do třetích zemí (cena CIF na hranici EU vypočítaná ve výši 499 EUR za tunu) by zisk klesl z –10,4 % na –23,2 %. |
| --- | --- |

(162)

Ve druhém scénáři se zjistilo, že je dopad poklesu cen potenciálně velmi poškozující. V případě poklesu cen v Unii na úroveň cen vývozu z Číny do třetích zemí (cena CIF na hranici EU vypočítaná ve výši 499 EUR za tunu) by zisk klesl z –10,4 % na –23,2 %.

| (163) | V obou scénářích by prudký nárůst čínského dovozu za nízké ceny podstatným způsobem zhoršil újmu, kterou již výrobní odvětví Unie utrpělo. |
| --- | --- |

(163)

V obou scénářích by prudký nárůst čínského dovozu za nízké ceny podstatným způsobem zhoršil újmu, kterou již výrobní odvětví Unie utrpělo.

| (164) | Na základě výše uvedených skutečností a s ohledem na stávající složitou situaci výrobního odvětví Unie dospěla Komise k závěru, že neexistence opatření by se vší pravděpodobností vedla k významnému nárůstu dumpingového dovozu z ČLR za ceny působící újmu a již tak nejistá situace výrobního odvětví Unie by se v důsledku toho dramaticky zhoršila, což by ohrozilo jeho samotnou existenci. |
| --- | --- |

(164)

Na základě výše uvedených skutečností a s ohledem na stávající složitou situaci výrobního odvětví Unie dospěla Komise k závěru, že neexistence opatření by se vší pravděpodobností vedla k významnému nárůstu dumpingového dovozu z ČLR za ceny působící újmu a již tak nejistá situace výrobního odvětví Unie by se v důsledku toho dramaticky zhoršila, což by ohrozilo jeho samotnou existenci.

| (165) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že pokud by byla opatření zrušena, je obnovení újmy, která byla původně způsobena dovozem z ČLR, pravděpodobné. |
| --- | --- |

(165)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že pokud by byla opatření zrušena, je obnovení újmy, která byla původně způsobena dovozem z ČLR, pravděpodobné.

6.   ZÁJEM UNIE

ZÁJEM UNIE

| (166) | V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zájem Unie byl zjišťován na základě posouzení zájmů všech různých účastníků, včetně zájmu výrobního odvětví Unie, dovozců, distributorů a uživatelů. |
| --- | --- |

(166)

V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zájem Unie byl zjišťován na základě posouzení zájmů všech různých účastníků, včetně zájmu výrobního odvětví Unie, dovozců, distributorů a uživatelů.

| (167) | Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení. |
| --- | --- |

(167)

Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.

6.1.   Zájem výrobního odvětví Unie

Zájem výrobního odvětví Unie

| (168) | Ačkoliv platná antidumpingová opatření do značné míry zabránila vstupu dumpingového dovozu z ČLR na trh Unie, výrobní odvětví Unie utrpělo během období přezkumného šetření podstatnou újmu a jeho situace je křehká, což potvrzují negativní trendy ukazatelů újmy. |
| --- | --- |

(168)

Ačkoliv platná antidumpingová opatření do značné míry zabránila vstupu dumpingového dovozu z ČLR na trh Unie, výrobní odvětví Unie utrpělo během období přezkumného šetření podstatnou újmu a jeho situace je křehká, což potvrzují negativní trendy ukazatelů újmy.

| (169) | Na základě výše uvedených skutečností Komise zjistila, že pokud by byla opatření zrušena, je obnovení újmy, která byla původně způsobena dovozem z této země, velmi pravděpodobné. Příliv podstatného objemu dumpingového dovozu z ČLR by výrobnímu odvětví Unie způsobil další újmu. To by zhoršilo již tak velmi křehkou hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie a ohrozilo jeho životaschopnost. |
| --- | --- |

(169)

Na základě výše uvedených skutečností Komise zjistila, že pokud by byla opatření zrušena, je obnovení újmy, která byla původně způsobena dovozem z této země, velmi pravděpodobné. Příliv podstatného objemu dumpingového dovozu z ČLR by výrobnímu odvětví Unie způsobil další újmu. To by zhoršilo již tak velmi křehkou hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie a ohrozilo jeho životaschopnost.

| (170) | Komise tedy dospěla k závěru, že zachování antidumpingových opatření vůči ČLR je v zájmu výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(170)

Komise tedy dospěla k závěru, že zachování antidumpingových opatření vůči ČLR je v zájmu výrobního odvětví Unie.

6.2.   Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení, obchodníků a uživatelů

Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení, obchodníků a uživatelů

| (171) | Komise se obrátila na všechny známé dovozce, kteří nejsou ve spojení, obchodníky a uživatele. Jak je uvedeno v 19. bodě odůvodnění, Komise obdržela jednu odpověď na dotazník, kterou zaslal uživatel. Tento uživatel uvedl, že trh potřebuje určitou cenovou stabilitu, a nemůže si tedy dovolit destabilizační dopad dumpingového dovozu. |
| --- | --- |

(171)

Komise se obrátila na všechny známé dovozce, kteří nejsou ve spojení, obchodníky a uživatele. Jak je uvedeno v 19. bodě odůvodnění, Komise obdržela jednu odpověď na dotazník, kterou zaslal uživatel. Tento uživatel uvedl, že trh potřebuje určitou cenovou stabilitu, a nemůže si tedy dovolit destabilizační dopad dumpingového dovozu.

| (172) | V předchozím přezkumu opatření před pozbytím platnosti a v původním šetření analýza zájmu Unie nenaznačila negativní účinek opatření na dovozce ani na obchodníky a uživatele a dospělo se k závěru, že celkový možný dopad uložení opatření na činnost uživatelů bude velmi malý. Zaprvé, naprostá většina uživatelů nakupuje válcovaný drát z nečínských zdrojů, jichž je mnoho. Zadruhé, na možný dopad uložení opatření by se mělo pohlížet z hlediska navazujících výrobků, jež mají vysokou přidanou hodnotu. Na tomto základě se vyvozuje závěr, že zachování opatření nebude mít negativní dopad na současnou situaci uživatelů. |
| --- | --- |

(172)

V předchozím přezkumu opatření před pozbytím platnosti a v původním šetření analýza zájmu Unie nenaznačila negativní účinek opatření na dovozce ani na obchodníky a uživatele a dospělo se k závěru, že celkový možný dopad uložení opatření na činnost uživatelů bude velmi malý. Zaprvé, naprostá většina uživatelů nakupuje válcovaný drát z nečínských zdrojů, jichž je mnoho. Zadruhé, na možný dopad uložení opatření by se mělo pohlížet z hlediska navazujících výrobků, jež mají vysokou přidanou hodnotu. Na tomto základě se vyvozuje závěr, že zachování opatření nebude mít negativní dopad na současnou situaci uživatelů.

| (173) | Neexistovaly proto žádné náznaky, že by zachování opatření mělo mít značný negativní dopad na dovozce a uživatele, který by převážil nad pozitivními dopady opatření na výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(173)

Neexistovaly proto žádné náznaky, že by zachování opatření mělo mít značný negativní dopad na dovozce a uživatele, který by převážil nad pozitivními dopady opatření na výrobní odvětví Unie.

6.3.   Závěr ohledně zájmu Unie

Závěr ohledně zájmu Unie

| (174) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody, pokud jde o zájem Unie, nezachovat stávající opatření na dovoz výrobku, který je předmětem přezkumu, pocházejícího z ČLR. |
| --- | --- |

(174)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody, pokud jde o zájem Unie, nezachovat stávající opatření na dovoz výrobku, který je předmětem přezkumu, pocházejícího z ČLR.

7.   ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

| (175) | Na základě závěrů, k nimž Komise v otázce přetrvání dumpingu, obnovení újmy původně způsobené dumpingovým dovozem z dotčené země a zájmu Unie dospěla, Komise konstatovala, že antidumpingová opatření na dovoz válcovaného drátu pocházejícího z ČLR by měla být zachována. |
| --- | --- |

(175)

Na základě závěrů, k nimž Komise v otázce přetrvání dumpingu, obnovení újmy původně způsobené dumpingovým dovozem z dotčené země a zájmu Unie dospěla, Komise konstatovala, že antidumpingová opatření na dovoz válcovaného drátu pocházejícího z ČLR by měla být zachována.

| (176) | Individuální sazby antidumpingového cla stanovené v tomto nařízení pro jednotlivé společnosti jsou použitelné výhradně na dovoz výrobku, který je předmětem přezkumu, pocházejícího z ČLR a vyrobeného uvedenými právnickými osobami. Na dovoz výrobku, který je předmětem přezkumu, vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by se měla vztahovat celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na ně vztahovat žádná z uvedených individuálních sazeb antidumpingového cla. |
| --- | --- |

(176)

Individuální sazby antidumpingového cla stanovené v tomto nařízení pro jednotlivé společnosti jsou použitelné výhradně na dovoz výrobku, který je předmětem přezkumu, pocházejícího z ČLR a vyrobeného uvedenými právnickými osobami. Na dovoz výrobku, který je předmětem přezkumu, vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by se měla vztahovat celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na ně vztahovat žádná z uvedených individuálních sazeb antidumpingového cla.

| (177) | Pokud společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto individuálních sazeb antidumpingového cla. Tato žádost musí být předložena Komisi (75). Žádost musí obsahovat veškeré relevantní informace umožňující prokázat, že změna nemá vliv na právo dotyčné společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. |
| --- | --- |

(177)

Pokud společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto individuálních sazeb antidumpingového cla. Tato žádost musí být předložena Komisi (75). Žádost musí obsahovat veškeré relevantní informace umožňující prokázat, že změna nemá vliv na právo dotyčné společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje.

75

| (178) | Všechny zúčastněné strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se mělo doporučit, aby stávající opatření uložená na dovoz výrobku, který je předmětem přezkumu, z ČLR zůstala zachována. Byla jim rovněž udělena lhůta pro podání připomínek k poskytnutým zjištěním. Komise zohlednila všechny obdržené připomínky. |
| --- | --- |

(178)

Všechny zúčastněné strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se mělo doporučit, aby stávající opatření uložená na dovoz výrobku, který je předmětem přezkumu, z ČLR zůstala zachována. Byla jim rovněž udělena lhůta pro podání připomínek k poskytnutým zjištěním. Komise zohlednila všechny obdržené připomínky.

| (179) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného čl. 15 odst. 1 nařízení 2016/1036. |
| --- | --- |

(179)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného čl. 15 odst. 1 nařízení 2016/1036.

| (180) | S ohledem na článek 109 nařízení 2018/1046 (76), pokud má být částka vrácena na základě rozsudku Soudního dvora Evropské unie, měla by být pro zaplacení úroku použita sazba, kterou uplatňuje Evropská centrální banka na své hlavní refinanční operace, uveřejněná v řadě C Úředního věstníku Evropské unie a platná první kalendářní den každého měsíce, |
| --- | --- |

(180)

S ohledem na článek 109 nařízení 2018/1046 (76), pokud má být částka vrácena na základě rozsudku Soudního dvora Evropské unie, měla by být pro zaplacení úroku použita sazba, kterou uplatňuje Evropská centrální banka na své hlavní refinanční operace, uveřejněná v řadě C Úředního věstníku Evropské unie a platná první kalendářní den každého měsíce,

76

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz tyčí a prutů, válcovaných za tepla, v nepravidelně navinutých svitcích, ze železa, nelegované oceli nebo legované oceli jiné než nerezavějící oceli, pocházejících z Čínské lidové republiky, v současnosti kódů KN 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 a 7227 90 95.

2.   Sazba konečného antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi činí:

| Společnost | Antidumpingové clo | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| Valin Group | 7,9 % | A930 |
| Všechny ostatní společnosti | 24,0 % | A999 |

Společnost

Antidumpingové clo

Doplňkový kód TARIC

Valin Group

7,9 %

A930

Všechny ostatní společnosti

24,0 %

A999

3.   Použití individuální celní sazby stanovené pro společnost uvedenou v odstavci 2 je podmíněno povinností předložit celním orgánům členských států platnou obchodní fakturu, na níž musí být uvedeno prohlášení datované a podepsané odpovědným pracovníkem subjektu, který takovou fakturu vystavil, s uvedením jeho jména a funkce, v tomto znění: „Já, níže podepsaný/á, potvrzuji, že (objem) válcovaného drátu prodávaného na vývoz do Evropské unie, na nějž se vztahuje tato faktura, vyrobila společnost (název a adresa společnosti) (doplňkový kód TARIC) v Čínské lidové republice. Prohlašuji, že údaje uvedené v této faktuře jsou úplné a pravdivé.“ Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“.

4.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 12. října 2021.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Nařízení Rady (ES) č. 703/2009 ze dne 27. července 2009 o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímně uloženého cla z dovozu válcovaného drátu pocházejícího z Čínské lidové republiky a o zastavení řízení týkajícího se dovozu válcovaného drátu pocházejícího z Moldavské republiky a Turecka (Úř. věst. L 203, 5.8.2009, s. 1).

2

(3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/1846 ze dne 14. října 2015 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz válcovaného drátu pocházejícího z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 (Úř. věst. L 268, 15.10.2015, s. 9).

3

(4)  Oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti některých antidumpingových opatření (Úř. věst. C 35, 3.2.2020, s. 3).

4

(5)  Oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz válcovaného drátu pocházejícího z Čínské lidové republiky (Úř. věst. C 342, 14.10.2020, s. 23).

5

(6)  Oznámení o důsledcích výskytu onemocnění COVID-19 pro antidumpingová a antisubvenční šetření (Úř. věst. C 86, 16.3.2020, s. 6).

6

(7)  Tato poznámka byla revidovanou verzí druhé poznámky ze dne 22. prosince 2020, neboť z důvodu administrativního pochybení první verze neúmyslně opomněla zohlednit připomínky žadatele.

7

(8)  Commission staff working document on significant distortions in the economy of the people’s republic of china for the purposes of trade defence investigations (Pracovní dokument útvarů Komise o podstatných zkresleních v hospodářství Čínské lidové republiky pro účely šetření na ochranu obchodu), 20. prosince 2017, SWD(2017) 483 final.

8

(9)  https://www.gtis.com/gta/secure/htscty_wta.cfm

9

(10)  https://www.dnb.com/

10

(11)  https://orbis4.bvdinfo.com/version-201866/orbis/Companies

11

(12)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/635 ze dne 16. dubna 2021, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz některých svařovaných trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících z Běloruska, Čínské lidové republiky a Ruska na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 (Úř. věst. L 132, 19.4.2021, s. 145), a prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/508 ze dne 7. dubna 2020, kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých za tepla válcovaných ocelových plechů a svitků pocházejících z Indonésie, Čínské lidové republiky a Tchaj-wanu (Úř. věst. L 110, 8.4..2020, s. 3).

12

(13)  Viz prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/635, 149. až 150. bod odůvodnění, a prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/508, 158. až 159. bod odůvodnění.

13

(14)  Viz prováděcí nařízení (EU) 2021/635, 115. až 118. bod odůvodnění, a prováděcí nařízení (EU) 2020/508, 122. až 127. bod odůvodnění.

14

(15)  Viz prováděcí nařízení (EU) 2021/635, 119. až 122. bod odůvodnění, a prováděcí nařízení (EU) 2020/508, 128. až 132. bod odůvodnění. Zatímco u práva příslušných státních orgánů jmenovat a odvolávat klíčové vedoucí pracovníky ve státních podnicích, které stanoví čínské právní předpisy, lze mít za to, že odráží příslušná vlastnická práva, další důležitý kanál, jehož prostřednictvím může stát zasahovat do obchodních rozhodnutí, představují buňky Komunistické strany Číny ve státních i soukromých podnicích. Podle práva obchodních společností v ČLR má být organizace Komunistické strany Číny zřízena v každé společnosti (alespoň se třemi členy této strany v souladu se stranickými stanovami) a daná společnost musí pro činnost stranické organizace vytvořit nezbytné podmínky. V minulosti tento požadavek podle všeho nebyl vždy dodržován nebo striktně vymáhán. Nejpozději od roku 2016 však Komunistická strana Číny zesílila své nároky, pokud jde o ovládání obchodních rozhodnutí státních podniků jakožto politický princip. Komunistická strana Číny údajně vyvíjí tlak i na soukromé společnosti, aby na první místo stavěly „vlastenectví“ a dodržovaly stranickou kázeň. V roce 2017 údajně existovaly stranické buňky v 70 % z asi 1 860 000 soukromých společností a rostl tlak na to, aby organizace Komunistické strany Číny měly konečné slovo v podnikatelských rozhodnutích přijímaných v rámci společností, v nichž působí. Tato pravidla mají obecnou platnost v celém čínském hospodářství, a to ve všech odvětvích, včetně výrobců válcovaného drátu a dodavatelů jeho vstupů.

15

(16)  Viz prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/635, 123. až 129. bod odůvodnění, a prováděcí nařízení (EU) 2020/508, 133. až 138. bod odůvodnění.

16

(17)  Viz prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/635, 130. až 133. bod odůvodnění, a prováděcí nařízení (EU) 2020/508, 139. až 142. bod odůvodnění.

17

(18)  Viz prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/635, 134. až 135. bod odůvodnění, a prováděcí nařízení (EU) 2020/508, 143. až 144. bod odůvodnění.

18

(19)  Viz prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/635, 136. až 145. bod odůvodnění, a prováděcí nařízení (EU) 2020/508, 145. až 154. bod odůvodnění.

19

(20)  Žádost citovala ministerstvo obchodu Spojených států amerických, „China’s status as a non-market economy“ (Status Číny jako země bez tržního hospodářství), A-570-053, 26. října 2017, s. 57.

20

(21)  Žádost citovala Financial Times: China’s Communist Party writes itself into company law (Komunistická strana Číny zasahuje do práva obchodních společností), 14. srpna 2017.

21

China’s Communist Party writes itself into company law

(22)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/969 ze dne 8. června 2017, kterým se ukládají konečná vyrovnávací cla na dovoz určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z Čínské lidové republiky a kterým se mění prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/649, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 146, 9.6.2017, s. 17).

22

(23)  Zpráva expertní skupiny ThinkDesk „Analysis of state-business interaction and subsidization in the hot-rolled flat (HRF) segment of the Chinese steel industry“ (Analýza interakce mezi státem a průmyslem a subvencování v segmentu plochých za tepla válcovaných výrobků z oceli), 28. února 2016.

23

(24)  TISCO, „Company profile“ (Profil společnosti), http://en.tisco.com.cn/CompanyProfile/20151027095855836705.html (naposledy zobrazeno dne 2. března 2020).

24

(25)  Baowu, „Company profile“ (Profil společnosti), http://www.baowugroup.com/en/contents/5273/102759.html (naposledy zobrazeno dne 6. května 2021).

25

(26)  Zpráva – kapitola 14, s. 358: Na výrobě se soukromé společnosti podílejí 51 % a státní 49 % a na kapacitě se státní podniky podílejí 44 % a soukromé 56 %.

26

(27)  K dispozici na adrese: www.gov.cn/zhengce/content/2016-02/04/content_5039353.htm (naposledy zobrazeno dne 6. května 2021); https://policycn.com/policy_ticker/higher-expectations-for-large-scale-steel-enterprise/?iframe=1&secret=c8uthafuthefra4e (naposledy zobrazeno dne 6. května 2021) a www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (naposledy zobrazeno dne 6. května 2021).

27

(28)  K dispozici na adrese http://www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (naposledy zobrazeno dne 6. května 2021) a http://www.jjckb.cn/2019-04/23/c_137999653.htm (naposledy zobrazeno dne 6. května 2021).

28

(29)  Jako tomu bylo v případě fúze mezi soukromou společností Rizhao a státním podnikem Shandong Iron and Steel v roce 2009. Viz Beijing Steel Report, s. 58 a akvizice majoritního podílu ve skupině China Baowu Steel Group v červnu 2019 (viz https://www.ft.com/content/a7c93fae-85bc-11e9-a028-86cea8523dc2, naposledy zobrazeno dne 6. května 2021).

29

(30)  Viz tisková zpráva od Xinhua Network: „Shagang Group: Party building leads to high-quality development and creates a model for party building in non-public enterprises“ (Budování strany má za následek vysoce kvalitní rozvoj a je vzorem pro budování strany v soukromých podnicích), 25. prosince 2020, http://www.js.xinhuanet.com/2020-12/25/c_1126907346.htm (naposledy zobrazeno dne 6. května 2021).

30

(31)  Viz článek na internetových stránkách společnosti Anshan: „Anshan Iron and Steel builds and strengthens the party building work model“ (Společnost Anshan Iron and Steel buduje a posiluje vzor činností v oblasti budování strany), 13. června 2018: http://www.ansteelgroup.com/ddjs/2020-03-26-02-58-29/3167-2020-04-26-02-24-53 (naposledy zobrazeno dne 6. května 2021).

31

(32)  Viz článek zveřejněný na internetových stránkách společnosti Anshan: „Keep employees‘ passion for entrepreneurship“ (Zachovejte nadšení zaměstnanců pro podnikání), 14. ledna 2019: http://www.ansteelgroup.com/ddjs/2020-03-26-02-58-29/3166-bczggscydjq (naposledy zobrazeno dne 6. května 2021).

32

(33)  Viz stanovy společnosti Baoshan, článek 133.4: http://static.sse.com.cn//disclosure/listedinfo/announcement/c/2021-01-08/600019_20210108_8.pdf (naposledy zobrazeno dne 6. května 2021).

33

(34)  Viz internetové stránky společnosti Shougang: https://www.shougang.com.cn/sgweb/html/ddjs/ (naposledy zobrazeno dne 6. května 2021).

34

(35)  Zpráva, část III, kapitola 14, s. 346 a násl.

35

(36)  Úvod k plánu přizpůsobení a modernizace ocelářského průmyslu.

36

(37)  Zpráva, kapitola 14, s. 347.

37

(38)  Třináctý pětiletý plán národního hospodářského a sociálního rozvoje Čínské lidové republiky (2016–2020), k dispozici na adrese https://en.ndrc.gov.cn/newsrelease_8232/201612/P020191101481868235378.pdf (naposledy zobrazeno dne 6. května 2021).

38

(39)  Zpráva – kapitola 14, s. 349.

39

(40)  Zpráva – kapitola 14, s. 352.

40

(41)  Katalog pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci (verze 2011) (změna z roku 2013) vydaný prostřednictvím vyhlášky č. 9 Národní komise pro rozvoj a reformy ze dne 27. března 2011 a změněný v souladu s rozhodnutím Národní komise pro rozvoj a reformy o změně příslušných ustanovení Katalogu pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci (verze 2011) vydaného prostřednictvím vyhlášky č. 21 Národní komise pro rozvoj a reformy ze dne 16. února 2013.

41

(42)  Viz výroční zpráva za rok 2018, strana 66: http://pdf.dfcfw.com/pdf/H2_AN201908201344693765_1.pdf.

42

(43)  Viz výroční zpráva za rok 2019, strany 62 a 67: https://www.shclearing.com/xxpl/cwbg/nb/202006/t20200630_705111.html.

43

(44)  Viz výroční zpráva za rok 2019, strana 93: https://www.shclearing.com/xxpl/cwbg/nb/202005/t20200529_691364.html a výroční zpráva za rok 2018, strana 104: http://pdf.dfcfw.com/pdf/H2_AN201905011325247353_1.pdf.

44

(45)  Viz výroční zpráva za rok 2019, strany 181 a 187: http://static.cninfo.com.cn/finalpage/2020-04-29/1207654234.PDF.

45

(46)  Viz výroční zpráva za rok 2019, strany 121 a 129: https://www.shougang.com.cn/u/cms/www/202004/29163130go9a.pdf.

46

(47)  Viz prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/635, 134. až 135. bod odůvodnění, a prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/508, 143. až 144. bod odůvodnění.

47

(48)  World Bank Open Data – Upper Middle Income (Veřejně přístupné údaje Světové banky – vyšší střední příjmy), https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income, naposledy zobrazeno dne 13. října 2020.

48

(49)  Viz 38. bod odůvodnění.

49

(50)  https://www.osinergmin.gob.pe/seccion/institucional/regulacion-tarifaria/pliegos-tarifarios/electricidad, naposledy zobrazeno dne 20. ledna 2021, https://www.osinergmin.gob.pe/seccion/institucional/regulacion-tarifaria/pliegos-tarifarios/gas-natural, naposledy zobrazeno dne 20. ledna 2021.

50

(51)  https://www.sunass.gob.pe/prestadores/empresas-prestadoras/estudios-tarifarios/, naposledy zobrazeno dne 20. ledna 2021.

51

(52)  https://ilostat.ilo.org/topics/labour-costs/, naposledy zobrazeno dne 20. ledna 2021.

52

(53)  Viz 28. bod odůvodnění.

53

(54)  Měsíční ceny v rámci těchto rozsahů.

54

(55)  Měsíční ceny v rámci těchto rozsahů.

55

(56)  Běžně tak byly vyloučeny rovněž údaje o dovozu do reprezentativní země ze zemí, které nejsou členy WTO a které jsou uvedeny v příloze 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/755 (Úř. věst. L 123, 19.5.2015, s. 33). Jelikož však Peru během období přezkumného šetření nedováželo činitele výroby z žádné z výše uvedených zemí, dovoz z jiných třetích zemí činil v případě činitelů výroby uvedených v tabulce 1 100 % celkového objemu dovezeného do Peru.

56

(57)  https://ilostat.ilo.org/data/country-profiles/, naposledy zobrazeno dne 20. ledna 2021.

57

(58)  https://cdn.www.gob.pe/uploads/document/file/320807/IF-161-2018-MTPE-2-14.1.pdf na s. 2 a také https://www.oecd-ilibrary.org/docserver/9789264305823-en.pdf?expires=1611133368&id=id&accname=oid031827&checksum=AD488AE7705661410076E3EC1D21F9F5 na s. 88, naposledy zobrazeno dne 20. ledna 2021.

58

(59)  https://www.osinergmin.gob.pe/seccion/institucional/regulacion-tarifaria/pliegos-tarifarios/gas-natural, naposledy zobrazeno dne 20. ledna 2021.

59

(60)  https://www.osinergmin.gob.pe/seccion/institucional/regulacion-tarifaria/pliegos-tarifarios/electricidad, naposledy zobrazeno dne 20. ledna 2021.

60

(61)  https://www.sunass.gob.pe/wp-content/uploads/2020/09/emapisco_fina_261218.pdf, naposledy zobrazeno dne 20. ledna 2021.

61

(62)  https://investors.acerosarequipa.com/storage/memorias/July2020/sk9JvC6DOo51hCmXhDQ2.pdf, naposledy zobrazeno dne 20. ledna 2021.

62

(63)  Tyto údaje jsou uváděny v rozmezí s cílem zachovat důvěrnost citlivých obchodních informací podle článku 19 základního nařízení.

63

(64)  https://www.metalbulletin.com/Article/3972213/Search-results/FOCUS-Chinas-steel-exports-expected-to-rise-in-2021.html, naposledy zobrazeno dne 1. února 2021.

64

(65)  https://www.kallanish.com/en/steel-news/market-reports/article-details/chinese-wire-rod-exports-diverge-from-domestic-market-0121/, naposledy zobrazeno dne 1. února 2021.

65

(66)  https://www.mysteel.net/ Jiné zdroje uvedené žadatelem, například od společností CRU a Worldsteel, obsahují podobné údaje.

66

(67)  Opatření vůči dovozu válcovaného drátu z ČLR zavedla například Austrálie, Indie, Indonésie, Mexiko, Jižní Korea a Spojené státy.

67

(68)  Objem výroby je založen na údajích za EU-27, protože Spojené království přestalo být součástí Evropské unie k 1. lednu 2021.

68

(69)  Spotřeba je určena na základě údajů za EU-27, s vyloučením údajů týkajících se Spojeného království.

69

(70)  Objem dovozu je určen na základě údajů za EU-27, s vyloučením údajů týkajících se Spojeného království.

70

(71)  Viz prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/566 ze dne 9. dubna 2019, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz některých potrubních tvarovek pocházejících z Ruské federace, Korejské republiky a Malajsie na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 a ukončuje šetření týkající se dovozu téhož výrobku pocházejícího z Turecké republiky (Úř. věst. L 99, 10.4.2019, s. 9) 128. bod odůvodnění.

71

(72)  Makroekonomické ukazatele jsou určeny na základě údajů za EU-27, s vyloučením údajů týkajících se Spojeného království.

72

(73)  Mikroekonomické ukazatele jsou určeny na základě údajů za EU-28, včetně Spojeného království. Vzhledem k tomu, že prodej do Spojeného království zahrnoval pouze 1,5 % výrobců v Unii zařazených do vzorku, závěry ohledně podstatné újmy by se nezměnily.

73

(74)  Volná kapacita v ČLR přesahuje během období přezkumného šetření více než pětinásobek celkové spotřeby v Unii na volném trhu.

74

(75)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

75

(76)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 ze dne 18. července 2018, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie, mění nařízení (EU) č. 1296/2013, (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013, (EU) č. 1304/2013, (EU) č. 1309/2013, (EU) č. 1316/2013, (EU) č. 223/2014 a (EU) č. 283/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU a zrušuje nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 (Úř. věst. L 193, 30.7.2018, s. 1).

76

---