# Službeni list L 364/2021

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 364 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 64.13. listopada 2021. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 364

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 64.13. listopada 2021.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2021/1804 оd 12. listopada 2021. o izmjeni Priloga II. Uredbi (EZ) br. 396/2005 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu maksimalne razine ostataka za bentazon u grašku s mahunama (
  1
  ) | 1 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/1805 оd 12. listopada 2021. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz žičanih šipki podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća | 14 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

UREDBE

*

Uredba Komisije (EU) 2021/1804 оd 12. listopada 2021. o izmjeni Priloga II. Uredbi (EZ) br. 396/2005 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu maksimalne razine ostataka za bentazon u grašku s mahunama (
  1
  )

1

1

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/1805 оd 12. listopada 2021. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz žičanih šipki podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća

14

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

UREDBE

| 13.10.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 364/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 364/1

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/1804

оd 12. listopada 2021.

o izmjeni Priloga II. Uredbi (EZ) br. 396/2005 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu maksimalne razine ostataka za bentazon u grašku s mahunama

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 396/2005 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. veljače 2005. o maksimalnim razinama ostataka pesticida u ili na hrani i hrani za životinje biljnog i životinjskog podrijetla i o izmjeni Direktive Vijeća 91/414/EEZ (1), a posebno njezin članak 14. stavak 1. točku (a),

budući da:

| (1) | Maksimalne razine ostataka (MRO) za bentazon utvrđene su u Prilogu II. Uredbi (EZ) br. 396/2005. |
| --- | --- |

(1)

Maksimalne razine ostataka (MRO) za bentazon utvrđene su u Prilogu II. Uredbi (EZ) br. 396/2005.

| (2) | U okviru postupka odobrenja uporabe sredstva za zaštitu bilja koje sadržava aktivnu tvar bentazon na grašku s mahunama podnesen je zahtjev za izmjenu postojećeg MRO-a u skladu s člankom 6. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 396/2005. |
| --- | --- |

(2)

U okviru postupka odobrenja uporabe sredstva za zaštitu bilja koje sadržava aktivnu tvar bentazon na grašku s mahunama podnesen je zahtjev za izmjenu postojećeg MRO-a u skladu s člankom 6. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 396/2005.

| (3) | U skladu s člankom 8. Uredbe (EZ) br. 396/2005 predmetna država članica ocijenila je taj zahtjev i Komisiji dostavila izvješće o ocjeni. |
| --- | --- |

(3)

U skladu s člankom 8. Uredbe (EZ) br. 396/2005 predmetna država članica ocijenila je taj zahtjev i Komisiji dostavila izvješće o ocjeni.

| (4) | Europska agencija za sigurnost hrane („Agencija”) ocijenila je taj zahtjev i izvješće o ocjeni, posebno ispitavši rizike za potrošače i, prema potrebi, za životinje te je dala obrazloženo mišljenje o predloženom MRO-u (2). To je mišljenje dostavila podnositelju zahtjeva, Komisiji i državama članicama te ga je učinila dostupnim javnosti. |
| --- | --- |

(4)

Europska agencija za sigurnost hrane („Agencija”) ocijenila je taj zahtjev i izvješće o ocjeni, posebno ispitavši rizike za potrošače i, prema potrebi, za životinje te je dala obrazloženo mišljenje o predloženom MRO-u (2). To je mišljenje dostavila podnositelju zahtjeva, Komisiji i državama članicama te ga je učinila dostupnim javnosti.

| (5) | Agencija je zaključila da su svi uvjeti u pogledu podataka ispunjeni i da je izmjena MRO-a koju je zatražio podnositelj zahtjeva prihvatljiva u odnosu na sigurnost potrošača na temelju ocjene izloženosti potrošača za 27 specifičnih europskih potrošačkih skupina. Agencija je uzela u obzir najnovije informacije o toksikološkim svojstvima tvari. Opasnost od prekoračenja prihvatljivog dnevnog unosa ili akutne referentne doze nije utvrđena ni pri izlaganju dotičnoj tvari tijekom cijelog životnog vijeka konzumiranjem svih prehrambenih proizvoda koji je mogu sadržavati ni pri kratkoročnom izlaganju zbog znatnog konzumiranja graška s mahunama. |
| --- | --- |

(5)

Agencija je zaključila da su svi uvjeti u pogledu podataka ispunjeni i da je izmjena MRO-a koju je zatražio podnositelj zahtjeva prihvatljiva u odnosu na sigurnost potrošača na temelju ocjene izloženosti potrošača za 27 specifičnih europskih potrošačkih skupina. Agencija je uzela u obzir najnovije informacije o toksikološkim svojstvima tvari. Opasnost od prekoračenja prihvatljivog dnevnog unosa ili akutne referentne doze nije utvrđena ni pri izlaganju dotičnoj tvari tijekom cijelog životnog vijeka konzumiranjem svih prehrambenih proizvoda koji je mogu sadržavati ni pri kratkoročnom izlaganju zbog znatnog konzumiranja graška s mahunama.

| (6) | Na temelju obrazloženog mišljenja Agencije i uzimajući u obzir čimbenike relevantne za pitanje koje se razmatra predložena izmjena MRO-a ispunjava uvjete iz članka 14. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 396/2005. |
| --- | --- |

(6)

Na temelju obrazloženog mišljenja Agencije i uzimajući u obzir čimbenike relevantne za pitanje koje se razmatra predložena izmjena MRO-a ispunjava uvjete iz članka 14. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 396/2005.

| (7) | Uredbu (EZ) br. 396/2005 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(7)

Uredbu (EZ) br. 396/2005 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (8) | Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(8)

Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Prilog II. Uredbi (EZ) br. 396/2005 mijenja se u skladu s Prilogom ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 12. listopada 2021.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 70, 16.3.2005., str. 1.

1

(2)  Znanstvena izvješća Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) dostupna su na internetu – http://www.efsa.europa.eu:

2

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for bentazone in beans and peas with and without pods (Obrazloženo mišljenje o izmjeni postojećih maksimalnih razina ostataka za bentazon u grahu i grašku s mahunama i bez mahuna). EFSA Journal 2021.;19(1):6376.

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for bentazone in beans and peas with and without pods

---

PRILOG

U Prilogu II. Uredbi (EZ) br. 396/2005 stupac koji se odnosi na bentazon zamjenjuje se sljedećim:

„Ostaci pesticida i maksimalne razine ostataka (mg/kg)

| Brojčana oznaka | Skupine i primjeri pojedinačnih proizvoda na koje se odnose maksimalne razine ostataka (MRO)
   (1) | Bentazon (zbroj bentazona, njegovih soli i6-hidroksi bentazona (slobodan i konjugiran) i 8-hidroksi bentazona (slobodan i konjugiran), izražen kao bentazon) (R) |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 0100000 | VOĆE, SVJEŽE ili SMRZNUTO; ORAŠASTI PLODOVI | 0,03  (*1) |
| 0110000 | Agrumi | |
| 0110010 | Grejp | |
| 0110020 | Naranča | |
| 0110030 | Limun | |
| 0110040 | Limeta | |
| 0110050 | Mandarina | |
| 0110990 | Ostalo (2) | |
| 0120000 | Orašasti plodovi | |
| 0120010 | Bademi | |
| 0120020 | Brazilski orasi | |
| 0120030 | Indijski oraščići | |
| 0120040 | Kesteni | |
| 0120050 | Kokosovi orasi | |
| 0120060 | Lješnjaci | |
| 0120070 | Makadamije/australski oraščići | |
| 0120080 | Pekan orasi | |
| 0120090 | Pinjoli | |
| 0120100 | Pistacije | |
| 0120110 | Orasi | |
| 0120990 | Ostalo (2) | |
| 0130000 | Jezgričavo voće | |
| 0130010 | Jabuka | |
| 0130020 | Kruška | |
| 0130030 | Dunja | |
| 0130040 | Mušmula | |
| 0130050 | Nešpula/japanska mušmula | |
| 0130990 | Ostalo (2) | |
| 0140000 | Koštuničavo voće | |
| 0140010 | Marelica | |
| 0140020 | Trešnja (slatka) | |
| 0140030 | Breskva | |
| 0140040 | Šljiva | |
| 0140990 | Ostalo (2) | |
| 0150000 | Bobičasto i sitno voće | |
| 0151000 | (a) | grožđe |

Brojčana oznaka

Skupine i primjeri pojedinačnih proizvoda na koje se odnose maksimalne razine ostataka (MRO)
   (1)

Bentazon (zbroj bentazona, njegovih soli i6-hidroksi bentazona (slobodan i konjugiran) i 8-hidroksi bentazona (slobodan i konjugiran), izražen kao bentazon) (R)

(1)

(2)

(3)

0100000

VOĆE, SVJEŽE ili SMRZNUTO; ORAŠASTI PLODOVI

0,03  (*1)

0110000

Agrumi

0110010

Grejp

0110020

Naranča

0110030

Limun

0110040

Limeta

0110050

Mandarina

0110990

Ostalo (2)

0120000

Orašasti plodovi

0120010

Bademi

0120020

Brazilski orasi

0120030

Indijski oraščići

0120040

Kesteni

0120050

Kokosovi orasi

0120060

Lješnjaci

0120070

Makadamije/australski oraščići

0120080

Pekan orasi

0120090

Pinjoli

0120100

Pistacije

0120110

Orasi

0120990

Ostalo (2)

0130000

Jezgričavo voće

0130010

Jabuka

0130020

Kruška

0130030

Dunja

0130040

Mušmula

0130050

Nešpula/japanska mušmula

0130990

Ostalo (2)

0140000

Koštuničavo voće

0140010

Marelica

0140020

Trešnja (slatka)

0140030

Breskva

0140040

Šljiva

0140990

Ostalo (2)

0150000

Bobičasto i sitno voće

0151000

(a)

grožđe

0151010

Stolno grožđe

0151020

Vinsko grožđe

0152000

| (b) | jagode |
| --- | --- |

(b)

jagode

0153000

| (c) | jagodičasto voće |
| --- | --- |

(c)

jagodičasto voće

0153010

Kupine

0153020

Ostružnice

0153030

Maline (crvene i žute)

0153990

Ostalo (2)

0154000

| (d) | drugo sitno voće i bobice |
| --- | --- |

(d)

drugo sitno voće i bobice

0154010

Borovnice

0154020

Brusnice

0154030

Ribizi (bijeli, crni i crveni)

0154040

Ogrozd (crveni, zeleni i žuti)

0154050

Šipak

0154060

Dud (bijeli i crni)

0154070

Azarola/mediteranska mušmula/mušmulasti glog

0154080

Bobice bazge

0154990

Ostalo (2)

0160000

Razno voće

0161000

| (a) | s jestivom korom |
| --- | --- |

(a)

s jestivom korom

0161010

Datulja

0161020

Smokva

0161030

Stolna maslina

0161040

Kumkvat

0161050

Karambola

0161060

Kaki/japanska jabuka

0161070

Jamun

0161990

Ostalo (2)

0162000

| (b) | s nejestivom korom, manje |
| --- | --- |

(b)

s nejestivom korom, manje

0162010

Kivi (crveni, zeleni i žuti)

0162020

Liči

0162030

Marakuja

0162040

Indijska smokva/plod kaktusa

0162050

Zvjezdasta jabuka

0162060

Virginijski draguni/Virginijski kaki

0162990

Ostalo (2)

0163000

| (c) | s nejestivom korom, veće |
| --- | --- |

(c)

s nejestivom korom, veće

0163010

Avokado

0163020

Banana

0163030

Mango

0163040

Papaja

0163050

Nar/šipak

0163060

Tropska jabuka

0163070

Guava

0163080

Ananas

0163090

Kruhovac

0163100

Durian

0163110

Bodljikava anona/guanabana

0163990

Ostalo (2)

0200000

POVRĆE, SVJEŽE ili SMRZNUTO

0210000

Korjenasto i gomoljasto povrće

0211000

| (a) | krumpir |
| --- | --- |

(a)

krumpir

0,15

0212000

| (b) | tropsko korjenasto i gomoljasto povrće |
| --- | --- |

(b)

tropsko korjenasto i gomoljasto povrće

0,03  (*1)

0212010

Kasava/manioka

0212020

Slatki krumpir

0212030

Jam

0212040

Maranta

0212990

Ostalo (2)

0213000

| (c) | ostalo korjenasto i gomoljasto povrće osim šećerne repe |
| --- | --- |

(c)

ostalo korjenasto i gomoljasto povrće osim šećerne repe

0,03  (*1)

0213010

Cikla

0213020

Mrkva

0213030

Celer korjenaš

0213040

Hren

0213050

Čičoka

0213060

Pastrnjak

0213070

Korijen peršina

0213080

Rotkve

0213090

Turovac/bijeli korijen

0213100

Stočna koraba

0213110

Repa

0213990

Ostalo (2)

0220000

Lukovičasto povrće

0220010

Češnjak

0,06

0220020

Crveni luk

0,1

0220030

Ljutika

0,06

0220040

Mladi luk i velški luk

0,03  (*1)

0220990

Ostalo (2)

0,03  (*1)

0230000

Plodovito povrće

0231000

| (a) | Solanaceae (pomoćnice) i Malvaceae (sljezovke) |
| --- | --- |

(a)

Solanaceae (pomoćnice) i Malvaceae (sljezovke)

0,03  (*1)

0231010

Rajčica

0231020

Paprika

0231030

Patlidžan

0231040

Bamija

0231990

Ostalo (2)

0232000

| (b) | tikvenjače s jestivom korom |
| --- | --- |

(b)

tikvenjače s jestivom korom

0,03  (*1)

0232010

Krastavac

0232020

Mali krastavac za kiseljenje

0232030

Tikvice

0232990

Ostalo (2)

0233000

| (c) | tikvenjače s nejestivom korom |
| --- | --- |

(c)

tikvenjače s nejestivom korom

0,03  (*1)

0233010

Dinja

0233020

Bundeva

0233030

Lubenica

0233990

Ostalo (2)

0234000

| (d) | slatki kukuruz |
| --- | --- |

(d)

slatki kukuruz

0,3

0239000

| (e) | ostalo plodovito povrće |
| --- | --- |

(e)

ostalo plodovito povrće

0,03  (*1)

0240000

Kupusnjače (uz izuzetak korijena kupusnjača i kultura kupusnjača s mladim listovima)

0,03  (*1)

0241000

| (a) | kupusnjače koje cvjetaju |
| --- | --- |

(a)

kupusnjače koje cvjetaju

0241010

Brokula

0241020

Cvjetača

0241990

Ostalo (2)

0242000

| (b) | glavate kupusnjače |
| --- | --- |

(b)

glavate kupusnjače

0242010

Kelj pupčar

0242020

Glavati kupus

0242990

Ostalo (2)

0243000

| (c) | lisnate kupusnjače |
| --- | --- |

(c)

lisnate kupusnjače

0243010

Pekinški kupus

0243020

Kelj

0243990

Ostalo (2)

0244000

| (d) | korabe |
| --- | --- |

(d)

korabe

0250000

Lisnato povrće, začinsko bilje i jestivi cvjetovi

0251000

| (a) | salate i salatno bilje |
| --- | --- |

(a)

salate i salatno bilje

0,03  (*1)

0251010

Matovilac

0251020

Salata

0251030

Širokolisna endivija

0251040

Vrtna grbica te ostale klice i izdanci

0251050

Barica

0251060

Rikola

0251070

Crvena gorušica

0251080

Kulture s mladim listovima (uključujući vrste roda Brassica)

0251990

Ostalo (2)

0252000

| (b) | špinat i slični listovi |
| --- | --- |

(b)

špinat i slični listovi

0,03  (*1)

0252010

Špinat

0252020

Tušt

0252030

Blitva

0252990

Ostalo (2)

0253000

| (c) | listovi vinove loze i slične vrste |
| --- | --- |

(c)

listovi vinove loze i slične vrste

0,03  (*1)

0254000

| (d) | potočarke |
| --- | --- |

(d)

potočarke

0,03  (*1)

0255000

| (e) | cikorije |
| --- | --- |

(e)

cikorije

0,03  (*1)

0256000

| (f) | začinsko bilje i jestivi cvjetovi |
| --- | --- |

(f)

začinsko bilje i jestivi cvjetovi

10

0256010

Vrtna krasuljica

0256020

Vlasac

0256030

Lišće celera

0256040

Peršin

0256050

Kadulja

0256060

Ružmarin

0256070

Majčina dušica/timijan

0256080

Bosiljak i jestivi cvjetovi

0256090

Lovor

0256100

Estragon

0256990

Ostalo (2)

0260000

Mahunarke

0260010

Grah (s mahunama)

0,3

0260020

Grah (bez mahuna)

0,05

0260030

Grašak (s mahunama)

0,8

0260040

Grašak (bez mahuna)

0,05

0260050

Leća

0,05

0260990

Ostalo (2)

0,03  (*1)

0270000

Stabljičasto povrće

0,03  (*1)

0270010

Šparoge

0270020

Karda

0270030

Trakasti celer

0270040

Slatki komorač

0270050

Artičoka

0270060

Poriluk

0270070

Rabarbara

0270080

Mladice bambusa

0270090

Palmine srčike

0270990

Ostalo (2)

0280000

Gljive, mahovine i lišajevi

0,03  (*1)

0280010

Kultivirane gljive

0280020

Divlje gljive

0280990

Mahovine i lišajevi

0290000

Alge i prokariotski organizmi

0,03  (*1)

0300000

MAHUNARKE

0300010

Grah

0,1

0300020

Leća

0,03  (*1)

0300030

Grašak

1

0300040

Lupine

0,03  (*1)

0300990

Ostalo (2)

0,03  (*1)

0400000

SJEME ULJARICA I PLODOVI ULJARICA

0401000

Sjeme uljarica

0401010

Sjemenke lana

0,2

0401020

Kikiriki

0,05

0401030

Sjemenke maka

0,2

0401040

Sjemenke sezama

0,03  (*1)

0401050

Sjemenke suncokreta

0,03  (*1)

0401060

Sjemenke uljane repice

0,03  (*1)

0401070

Soja

0,2

0401080

Sjemenke gorušice

0,03  (*1)

0401090

Sjemenke pamuka

0,03  (*1)

0401100

Bučine sjemenke

0,03  (*1)

0401110

Sjemenke šafranike

0,03  (*1)

0401120

Sjemenke borača

0,03  (*1)

0401130

Sjemenke zubastog lanka

0,03  (*1)

0401140

Sjemenke konoplje

0,03  (*1)

0401150

Ricinus

0,03  (*1)

0401990

Ostalo (2)

0,03  (*1)

0402000

Plodovi uljarica

0,03  (*1)

0402010

Masline za proizvodnju ulja

0402020

Koštice uljne palme

0402030

Plodovi uljne palme

0402040

Kapok

0402990

Ostalo (2)

0500000

ŽITARICE

0500010

Ječam

0,1

0500020

Heljda i ostale pseudožitarice

0,03  (*1)

0500030

Kukuruz

0,2

0500040

Proso

0,08

0500050

Zob

0,1

0500060

Riža

0,1

0500070

Raž

0,1

0500080

Sirak

0,1

0500090

Pšenica

0,1

0500990

Ostalo (2)

0,03  (*1)

0600000

ČAJEVI, KAVA, BILJNE INFUZIJE, KAKAO I ROGAČI

0610000

Čajevi

0,1  (*1)

0620000

Zrna kave

0,1  (*1)

0630000

Biljne infuzije

0631000

| (a) | iz cvjetova |
| --- | --- |

(a)

iz cvjetova

0,1  (*1)

0631010

Rimska kamilica

0631020

Hibiskus

0631030

Ruža

0631040

Jasmin

0631050

Lipa

0631990

Ostalo (2)

0632000

| (b) | iz listova i začinskog bilja |
| --- | --- |

(b)

iz listova i začinskog bilja

0,3  (*1)

0632010

Jagoda

0632020

Rooibos

0632030

Mate čaj/maté

0632990

Ostalo (2)

0633000

| (c) | iz korijena |
| --- | --- |

(c)

iz korijena

0,1  (*1)

0633010

Odoljen

0633020

Ginseng

0633990

Ostalo (2)

0639000

| (d) | iz svih drugih dijelova biljke |
| --- | --- |

(d)

iz svih drugih dijelova biljke

0,1  (*1)

0640000

Kakao u zrnu

0,1  (*1)

0650000

Rogač

0,1  (*1)

0700000

HMELJ

0,1  (*1)

0800000

ZAČINI

0810000

Začini od sjemenki

0,1  (*1)

0810010

Anis

0810020

Crni kim

0810030

Celer

0810040

Korijandar

0810050

Kumin

0810060

Kopar

0810070

Komorač

0810080

Grozdasta piskavica/grčka djetelina

0810090

Muškatni oraščić

0810990

Ostalo (2)

0820000

Začini od plodova

0,1  (*1)

0820010

Piment

0820020

Sečuanski papar

0820030

Kim

0820040

Kardamom

0820050

Bobice kleke/borovice

0820060

Papar (bijeli, crni i zeleni)

0820070

Vanilija

0820080

Tamarind/indijska datulja

0820990

Ostalo (2)

0830000

Začini od kore

0,1  (*1)

0830010

Cimet

0830990

Ostalo (2)

0840000

Začini od korijena i podanaka (rizoma)

0840010

Slatki korijen

0,1  (*1)

0840020

Đumbir (10)

0840030

Kurkuma

0,1  (*1)

0840040

Hren (11)

0840990

Ostalo (2)

0,1  (*1)

0850000

Začini od pupoljaka

0,1  (*1)

0850010

Klinčić

0850020

Kapari

0850990

Ostalo (2)

0860000

Začini od tučka

0,1  (*1)

0860010

Šafran

0860990

Ostalo (2)

0870000

Začini od ljuski

0,1  (*1)

0870010

Muškatni orah

0870990

Ostalo (2)

0900000

BILJKE BOGATE ŠEĆEROM

0,03  (*1)

0900010

Korijen šećerne repe

0900020

Šećerna trska

0900030

Korijen cikorije

0900990

Ostalo (2)

1000000

PROIZVODI ŽIVOTINJSKOG PODRIJETLA – KOPNENE ŽIVOTINJE

1010000

Proizvodi od

1011000

| (a) | svinje |
| --- | --- |

(a)

svinje

1011010

Mišić

0,02  (*1)

1011020

Masno tkivo

0,02

1011030

Jetra

0,02  (*1)

1011040

Bubreg

0,02

1011050

Jestive iznutrice (koje nisu jetra i bubreg)

0,02

1011990

Ostalo (2)

0,02

1012000

| (b) | goveda |
| --- | --- |

(b)

goveda

1012010

Mišić

0,02  (*1)

1012020

Masno tkivo

0,03

1012030

Jetra

0,03  (*1)

1012040

Bubreg

0,15

1012050

Jestive iznutrice (koje nisu jetra i bubreg)

0,15

1012990

Ostalo (2)

0,15

1013000

| (c) | ovce |
| --- | --- |

(c)

ovce

1013010

Mišić

0,02  (*1)

1013020

Masno tkivo

0,03

1013030

Jetra

0,04  (*1)

1013040

Bubreg

0,15

1013050

Jestive iznutrice (koje nisu jetra i bubreg)

0,15

1013990

Ostalo (2)

0,15

1014000

| (d) | koze |
| --- | --- |

(d)

koze

1014010

Mišić

0,02  (*1)

1014020

Masno tkivo

0,03

1014030

Jetra

0,05  (*1)

1014040

Bubreg

0,15

1014050

Jestive iznutrice (koje nisu jetra i bubreg)

0,15

1014990

Ostalo (2)

0,15

1015000

| (e) | konja |
| --- | --- |

(e)

konja

1015010

Mišić

0,02  (*1)

1015020

Masno tkivo

0,03

1015030

Jetra

0,05  (*1)

1015040

Bubreg

0,15

1015050

Jestive iznutrice (koje nisu jetra i bubreg)

0,15

1015990

Ostalo (2)

0,15

1016000

| (f) | peradi |
| --- | --- |

(f)

peradi

0,02  (*1)

1016010

Mišić

1016020

Masno tkivo

1016030

Jetra

1016040

Bubreg

1016050

Jestive iznutrice (koje nisu jetra i bubreg)

1016990

Ostalo (2)

1017000

| (g) | ostalih kopnenih životinja iz uzgoja |
| --- | --- |

(g)

ostalih kopnenih životinja iz uzgoja

1017010

Mišić

0,02  (*1)

1017020

Masno tkivo

0,03

1017030

Jetra

0,05  (*1)

1017040

Bubreg

0,15

1017050

Jestive iznutrice (koje nisu jetra i bubreg)

0,15

1017990

Ostalo (2)

0,15

1020000

Mlijeko

1020010

Krava

0,02  (*1)

1020020

Ovca

0,03  (*1)

1020030

Koza

0,03  (*1)

1020040

Kobila

0,03  (*1)

1020990

Ostalo (2)

0,03  (*1)

1030000

Ptičja jaja

0,02  (*1)

1030010

Kokoš

1030020

Patka

1030030

Guska

1030040

Prepelica

1030990

Ostalo (2)

1040000

Med i ostali proizvodi pčelarstva (7)

0,05  (*1)

1050000

Vodozemci i gmazovi

0,02  (*1)

1060000

Kopneni beskralježnjaci

0,02  (*1)

1070000

Divlji kopneni kralježnjaci

0,02  (*1)

1100000

PROIZVODI ŽIVOTINJSKOG PODRIJETLA – RIBA, RIBLJI PROIZVODI I SVI OSTALI MORSKI I SLATKOVODNI PREHRAMBENI PROIZVODI (8)

1200000

PROIZVODI ILI NJIHOV DIO NAMIJENJENI ISKLJUČIVO ZA PROIZVODNJU HRANE ZA ŽIVOTINJE (8)

1300000

PRERAĐENI PREHRAMBENI PROIZVODI (9)

Bentazon (zbroj bentazona, njegovih soli i 6-hidroksi bentazona (slobodan i konjugiran) i 8-hidroksi bentazona (slobodan i konjugiran), izražen kao bentazon) (R)

| (R) | Definicija ostatka razlikuje se za sljedeće kombinacije pesticida i brojčanih oznaka: bentazon — brojčane oznake od 1010000 do 1070000, osim 1040000: zbroj bentazona, njegovih soli i 6-hidroksi bentazona (slobodan i konjugiran), izražen kao bentazon” |
| --- | --- |

(R)

Definicija ostatka razlikuje se za sljedeće kombinacije pesticida i brojčanih oznaka: bentazon — brojčane oznake od 1010000 do 1070000, osim 1040000: zbroj bentazona, njegovih soli i 6-hidroksi bentazona (slobodan i konjugiran), izražen kao bentazon”

---

(*1)  Označava donju granicu analitičkog određivanja

*1

(1)  Cjeloviti popis proizvoda biljnog i životinjskog podrijetla na koje se odnose MRO-i nalazi se u Prilogu I.

1

---

| 13.10.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 364/14 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 364/14

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/1805

оd 12. listopada 2021.

o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz žičanih šipki podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (1) („osnovna uredba”), a posebno njezin članak 11. stavak 2.,

budući da:

1.   POSTUPAK

POSTUPAK

1.1.   Mjere na snazi

Mjere na snazi

| (1) | Uredbom (EZ) br. 703/2009 (2) Vijeće je uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz žičanih šipki podrijetlom iz Narodne Republike Kine („početne mjere”). Ispitni postupak koji je doveo do uvođenja početnih mjera dalje u tekstu navodi se kao „početni ispitni postupak”. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom (EZ) br. 703/2009 (2) Vijeće je uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz žičanih šipki podrijetlom iz Narodne Republike Kine („početne mjere”). Ispitni postupak koji je doveo do uvođenja početnih mjera dalje u tekstu navodi se kao „početni ispitni postupak”.

2

| (2) | Europska komisija je Provedbenom uredbom (EU) 2015/1846 (3) ponovno uvela konačne antidampinške mjere na uvoz žičanih šipki podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera („prethodna revizija zbog predstojećeg isteka mjera”). |
| --- | --- |

(2)

Europska komisija je Provedbenom uredbom (EU) 2015/1846 (3) ponovno uvela konačne antidampinške mjere na uvoz žičanih šipki podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera („prethodna revizija zbog predstojećeg isteka mjera”).

3

| (3) | Uvedene mjere bile su u obliku stope pristojbe ad valorem za cijelu zemlju od 24 %, dok je jedna grupacija društava („Grupa Valin”) dobila pojedinačnu stopu pristojbe od 7,9 %. |
| --- | --- |

(3)

Uvedene mjere bile su u obliku stope pristojbe ad valorem za cijelu zemlju od 24 %, dok je jedna grupacija društava („Grupa Valin”) dobila pojedinačnu stopu pristojbe od 7,9 %.

ad valorem

1.2.   Zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera

Zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera

| (4) | Nakon objave Obavijesti o predstojećem isteku mjera (4) Europska komisija („Komisija”) zaprimila je zahtjev za reviziju u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(4)

Nakon objave Obavijesti o predstojećem isteku mjera (4) Europska komisija („Komisija”) zaprimila je zahtjev za reviziju u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe.

4

| (5) | Zahtjev za reviziju podnijela je 14. srpnja 2020. Europska federacija proizvođača željeza i čelika („EUROFER” ili „podnositelj zahtjeva”) u ime proizvođača iz Unije koji čine otprilike 60 % ukupne proizvodnje žičanih šipki u Uniji. Zahtjev za reviziju temeljio se na činjenici da bi istekom mjera vjerojatno došlo do ponavljanja dampinga i štete za industriju Unije. |
| --- | --- |

(5)

Zahtjev za reviziju podnijela je 14. srpnja 2020. Europska federacija proizvođača željeza i čelika („EUROFER” ili „podnositelj zahtjeva”) u ime proizvođača iz Unije koji čine otprilike 60 % ukupne proizvodnje žičanih šipki u Uniji. Zahtjev za reviziju temeljio se na činjenici da bi istekom mjera vjerojatno došlo do ponavljanja dampinga i štete za industriju Unije.

1.3.   Pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera

Pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera

| (6) | Nakon savjetovanja s odborom osnovanim na temelju članka 15. stavka 1. osnovne uredbe Komisija je utvrdila da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera te je na temelju članka 11. stavka 2. osnovne uredbe 14. listopada 2020. pokrenula reviziju zbog predstojećeg isteka mjera u vezi s uvozom žičanih šipki podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK” ili „predmetna zemlja”). Objavila je Obavijest o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije (5) („Obavijest o pokretanju postupka”). |
| --- | --- |

(6)

Nakon savjetovanja s odborom osnovanim na temelju članka 15. stavka 1. osnovne uredbe Komisija je utvrdila da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera te je na temelju članka 11. stavka 2. osnovne uredbe 14. listopada 2020. pokrenula reviziju zbog predstojećeg isteka mjera u vezi s uvozom žičanih šipki podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK” ili „predmetna zemlja”). Objavila je Obavijest o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije (5) („Obavijest o pokretanju postupka”).

Službenom listu Europske unije

5

1.3.1.   Razdoblje ispitnog postupka revizije i razmatrano razdoblje

Razdoblje ispitnog postupka revizije i razmatrano razdoblje

| (7) | Razdoblje ispitnog postupka revizije („RIPR”) obuhvatilo je razdoblje od 1. srpnja 2019. do 30. lipnja 2020. Ispitivanjem kretanja relevantnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2017. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”). |
| --- | --- |

(7)

Razdoblje ispitnog postupka revizije („RIPR”) obuhvatilo je razdoblje od 1. srpnja 2019. do 30. lipnja 2020. Ispitivanjem kretanja relevantnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2017. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”).

1.3.2.   Zainteresirane strane

Zainteresirane strane

| (8) | Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala zainteresirane strane da joj se obrate radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Osim toga, Komisija je obavijestila podnositelja zahtjeva, druge poznate proizvođače iz Unije, poznate proizvođače iz NRK-a i tijela NRK-a, poznate uvoznike, korisnike i trgovce za koje se zna da se pokretanje ispitnog postupka revizije zbog predstojećeg isteka mjera na njih odnosi te ih je pozvala na sudjelovanje. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala zainteresirane strane da joj se obrate radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Osim toga, Komisija je obavijestila podnositelja zahtjeva, druge poznate proizvođače iz Unije, poznate proizvođače iz NRK-a i tijela NRK-a, poznate uvoznike, korisnike i trgovce za koje se zna da se pokretanje ispitnog postupka revizije zbog predstojećeg isteka mjera na njih odnosi te ih je pozvala na sudjelovanje.

| (9) | Zainteresirane strane imale su priliku dostaviti primjedbe na pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera i zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima. Nijedna zainteresirana strana nije dostavila primjedbe niti zatražila saslušanje. |
| --- | --- |

(9)

Zainteresirane strane imale su priliku dostaviti primjedbe na pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera i zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima. Nijedna zainteresirana strana nije dostavila primjedbe niti zatražila saslušanje.

1.3.3.   Odabir uzorka

Odabir uzorka

| (10) | U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da bi mogla provesti odabir uzorka zainteresiranih strana u skladu s člankom 17. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(10)

U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da bi mogla provesti odabir uzorka zainteresiranih strana u skladu s člankom 17. osnovne uredbe.

1.3.3.1.   Odabir uzorka proizvođačâ iz Unije

| (11) | Komisija je 14. listopada 2020. obavijestila zainteresirane strane da je privremeno odabrala uzorak proizvođača iz Unije. Uzorak je odabrala na temelju veličine proizvodnje istovjetnog proizvoda u razdoblju ispitnog postupka revizije. Uzorak se sastojao od četiri proizvođača iz Unije. Proizvođači iz Unije u uzorku činili su gotovo 25 % procijenjenog ukupnog obujma proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji te je osigurana dobra zemljopisna zastupljenost. U skladu s člankom 17. stavkom 2. osnovne uredbe Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe o privremenom uzorku. Nije primljena nijedna primjedba o privremenom uzorku u roku za dostavu primjedbi od sedam dana te je privremeni uzorak potvrđen. Uzorak je reprezentativan za industriju Unije. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 14. listopada 2020. obavijestila zainteresirane strane da je privremeno odabrala uzorak proizvođača iz Unije. Uzorak je odabrala na temelju veličine proizvodnje istovjetnog proizvoda u razdoblju ispitnog postupka revizije. Uzorak se sastojao od četiri proizvođača iz Unije. Proizvođači iz Unije u uzorku činili su gotovo 25 % procijenjenog ukupnog obujma proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji te je osigurana dobra zemljopisna zastupljenost. U skladu s člankom 17. stavkom 2. osnovne uredbe Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe o privremenom uzorku. Nije primljena nijedna primjedba o privremenom uzorku u roku za dostavu primjedbi od sedam dana te je privremeni uzorak potvrđen. Uzorak je reprezentativan za industriju Unije.

1.3.3.2.   Odabir uzorka uvoznikâ

| (12) | Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od nepovezanih uvoznika zatražila da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka. |
| --- | --- |

(12)

Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od nepovezanih uvoznika zatražila da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka.

| (13) | Nijedan poznati uvoznik s kojim se stupilo u kontakt nije se javio niti odgovorio na obrazac za odabir uzorka. |
| --- | --- |

(13)

Nijedan poznati uvoznik s kojim se stupilo u kontakt nije se javio niti odgovorio na obrazac za odabir uzorka.

1.3.3.3.   Odabir uzorka proizvođačâ izvoznikâ iz NRK-a

| (14) | Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih poznatih proizvođača proizvoda iz postupka revizije u NRK-u zatražila da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka. Osim toga, zatražila je od Misije Narodne Republike Kine pri Europskoj uniji da utvrdi ostale proizvođače, ako ih ima, koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku i/ili da s njima stupi u kontakt. |
| --- | --- |

(14)

Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih poznatih proizvođača proizvoda iz postupka revizije u NRK-u zatražila da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka. Osim toga, zatražila je od Misije Narodne Republike Kine pri Europskoj uniji da utvrdi ostale proizvođače, ako ih ima, koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku i/ili da s njima stupi u kontakt.

| (15) | Nijedno društvo iz NRK-a nije se javilo u roku. Stoga je Komisija verbalnom notom od 29. listopada 2020. obavijestila tijela NRK-a da pri ispitivanju nastavka i/ili ponavljanja dampinga namjerava pribjeći upotrebi raspoloživih podataka u skladu s člankom 18. osnovne uredbe. Tijela NRK-a nisu odgovorila. |
| --- | --- |

(15)

Nijedno društvo iz NRK-a nije se javilo u roku. Stoga je Komisija verbalnom notom od 29. listopada 2020. obavijestila tijela NRK-a da pri ispitivanju nastavka i/ili ponavljanja dampinga namjerava pribjeći upotrebi raspoloživih podataka u skladu s člankom 18. osnovne uredbe. Tijela NRK-a nisu odgovorila.

1.3.4.   Upitnici i posjeti radi provjere

Upitnici i posjeti radi provjere

| (16) | Komisija je upitnik dostavila vladi NRK-a („kineska vlada”). Kineska vlada nije dostavila odgovor na upitnik. |
| --- | --- |

(16)

Komisija je upitnik dostavila vladi NRK-a („kineska vlada”). Kineska vlada nije dostavila odgovor na upitnik.

| (17) | Ne dovodeći u pitanje primjenu članka 18. osnovne uredbe, Komisija je provjerila sve informacije koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga i štete te interesa Unije. |
| --- | --- |

(17)

Ne dovodeći u pitanje primjenu članka 18. osnovne uredbe, Komisija je provjerila sve informacije koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga i štete te interesa Unije.

| (18) | Osim toga, poslala je upitnike proizvođačima iz Unije u uzorku i jednom korisniku koji se javio. Ti su upitnici bili objavljeni i na internetu na dan pokretanja postupka. |
| --- | --- |

(18)

Osim toga, poslala je upitnike proizvođačima iz Unije u uzorku i jednom korisniku koji se javio. Ti su upitnici bili objavljeni i na internetu na dan pokretanja postupka.

| (19) | Komisija je primila odgovore na upitnik od četiri proizvođača iz Unije u uzorku, udruženja proizvođača iz Unije i jednog korisnika. |
| --- | --- |

(19)

Komisija je primila odgovore na upitnik od četiri proizvođača iz Unije u uzorku, udruženja proizvođača iz Unije i jednog korisnika.

| (20) | S obzirom na izbijanje bolesti COVID-19 i mjere ograničavanja koje su uvele različite države članice, kao i različite treće zemlje, Komisija nije mogla provesti posjete radi provjere u skladu s člankom 16. osnovne uredbe u prostorima sljedećih pravnih subjekata koji surađuju. |
| --- | --- |

(20)

S obzirom na izbijanje bolesti COVID-19 i mjere ograničavanja koje su uvele različite države članice, kao i različite treće zemlje, Komisija nije mogla provesti posjete radi provjere u skladu s člankom 16. osnovne uredbe u prostorima sljedećih pravnih subjekata koji surađuju.

Proizvođači iz Unije

Proizvođači iz Unije

| — | Saarstahl AG, Njemačka |
| --- | --- |

—

Saarstahl AG, Njemačka

| — | Riva Acier S.A.S., Francuska |
| --- | --- |

—

Riva Acier S.A.S., Francuska

| — | Moravia Steel a.s., Češka |
| --- | --- |

—

Moravia Steel a.s., Češka

| — | Ferriere Nord S.p.A., Italija |
| --- | --- |

—

Ferriere Nord S.p.A., Italija

Korisnik

Korisnik

| — | AGRATI France S.A.S., Francuska |
| --- | --- |

—

AGRATI France S.A.S., Francuska

| (21) | Komisija je stoga smatrala da su strane propisno dostavile informacije (kao što su odgovori na upitnik ili odgovori na dopise za dopunu podataka) u skladu s Obavijesti od 16. ožujka 2020. o posljedicama izbijanja covida-19 za antidampinške i antisubvencijske ispitne postupke (6). |
| --- | --- |

(21)

Komisija je stoga smatrala da su strane propisno dostavile informacije (kao što su odgovori na upitnik ili odgovori na dopise za dopunu podataka) u skladu s Obavijesti od 16. ožujka 2020. o posljedicama izbijanja covida-19 za antidampinške i antisubvencijske ispitne postupke (6).

6

2.   PROIZVOD IZ POSTUPKA REVIZIJE I ISTOVJETAN PROIZVOD

PROIZVOD IZ POSTUPKA REVIZIJE I ISTOVJETAN PROIZVOD

2.1.   Proizvod iz postupka revizije

Proizvod iz postupka revizije

| (22) | Proizvod iz postupka revizije isti je kao u početnom ispitnom postupku i prethodnoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera, odnosno šipke, toplovaljane, u nepravilno namotanim kolutima, od željeza, nelegiranog čelika ili legiranog čelika osim onih od nehrđajućeg čelika, podrijetlom iz Narodne Republike Kine, trenutačno razvrstane u oznake KN 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 i 7227 90 95 („proizvod iz postupka revizije”). |
| --- | --- |

(22)

Proizvod iz postupka revizije isti je kao u početnom ispitnom postupku i prethodnoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera, odnosno šipke, toplovaljane, u nepravilno namotanim kolutima, od željeza, nelegiranog čelika ili legiranog čelika osim onih od nehrđajućeg čelika, podrijetlom iz Narodne Republike Kine, trenutačno razvrstane u oznake KN 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 i 7227 90 95 („proizvod iz postupka revizije”).

2.2.   Istovjetni proizvod

Istovjetni proizvod

| (23) | Kako je utvrđeno u početnom ispitnom postupku te u prethodnoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera, ovim je ispitnim postupkom revizije zbog predstojećeg isteka mjera potvrđeno da sljedeći proizvodi imaju ista osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva te iste osnovne namjene:






  — | proizvod iz postupka revizije, |
| --- | --- | --- |

(23)

Kako je utvrđeno u početnom ispitnom postupku te u prethodnoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera, ovim je ispitnim postupkom revizije zbog predstojećeg isteka mjera potvrđeno da sljedeći proizvodi imaju ista osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva te iste osnovne namjene:

—

proizvod iz postupka revizije,

| — | proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu NRK-a, |
| --- | --- |

—

proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu NRK-a,

| — | proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije. |
| --- | --- |

—

proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije.

| (24) | Stoga se ti proizvodi smatraju istovjetnim proizvodima u smislu članka 1. stavka 4. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(24)

Stoga se ti proizvodi smatraju istovjetnim proizvodima u smislu članka 1. stavka 4. osnovne uredbe.

| (25) | Komisija je 17. lipnja 2021. objavila bitne činjenice i razmatranja na temelju kojih je namjeravala zadržati antidampinške pristojbe koje su na snazi. Svim je stranama odobreno razdoblje unutar kojeg su mogle podnijeti primjedbe na objavu. |
| --- | --- |

(25)

Komisija je 17. lipnja 2021. objavila bitne činjenice i razmatranja na temelju kojih je namjeravala zadržati antidampinške pristojbe koje su na snazi. Svim je stranama odobreno razdoblje unutar kojeg su mogle podnijeti primjedbe na objavu.

| (26) | Primjedbe je podnio samo Eurofer, koji se složio sa zaključcima Komisije. |
| --- | --- |

(26)

Primjedbe je podnio samo Eurofer, koji se složio sa zaključcima Komisije.

3.   DAMPING

DAMPING

| (27) | U skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe Komisija je ispitala je li vjerojatno da će istek mjera na snazi dovesti do nastavka ili ponavljanja dampinga iz NRK-a. |
| --- | --- |

(27)

U skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe Komisija je ispitala je li vjerojatno da će istek mjera na snazi dovesti do nastavka ili ponavljanja dampinga iz NRK-a.

3.1.   Postupak za određivanje uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe

Postupak za određivanje uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe

| (28) | Budući da su pri pokretanju ispitnog postupka bili raspoloživi dostatni dokazi koji su upućivali na postojanje znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe, Komisija je pokrenula ispitni postupak na temelju članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(28)

Budući da su pri pokretanju ispitnog postupka bili raspoloživi dostatni dokazi koji su upućivali na postojanje znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe, Komisija je pokrenula ispitni postupak na temelju članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe.

| (29) | Komisija je stoga, kako bi prikupila potrebne podatke za moguću primjenu članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe, u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala proizvođače iz NRK-a da dostave informacije o ulaznim elementima za proizvodnju proizvoda iz postupka revizije. Nijedan proizvođač nije dostavio informacije koje se traže u Prilogu III. Obavijesti o pokretanju. |
| --- | --- |

(29)

Komisija je stoga, kako bi prikupila potrebne podatke za moguću primjenu članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe, u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala proizvođače iz NRK-a da dostave informacije o ulaznim elementima za proizvodnju proizvoda iz postupka revizije. Nijedan proizvođač nije dostavio informacije koje se traže u Prilogu III. Obavijesti o pokretanju.

| (30) | Kako bi prikupila informacije koje je smatrala potrebnima za ispitni postupak u pogledu navodnih znatnih poremećaja, Komisija je upitnik dostavila i kineskoj vladi. Osim toga, Komisija je u točki 5.3.2. Obavijesti o pokretanju postupka pozvala sve zainteresirane strane da iznesu svoja stajališta, podnesu informacije i dostave popratne dokaze o primjeni članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe u roku od 37 dana od datuma objave Obavijesti o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije. Kineska vlada nije dostavila odgovor na upitnik i nije primljen nikakav podnesak o primjeni članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe unutar utvrđenog roka. |
| --- | --- |

(30)

Kako bi prikupila informacije koje je smatrala potrebnima za ispitni postupak u pogledu navodnih znatnih poremećaja, Komisija je upitnik dostavila i kineskoj vladi. Osim toga, Komisija je u točki 5.3.2. Obavijesti o pokretanju postupka pozvala sve zainteresirane strane da iznesu svoja stajališta, podnesu informacije i dostave popratne dokaze o primjeni članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe u roku od 37 dana od datuma objave Obavijesti o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije. Kineska vlada nije dostavila odgovor na upitnik i nije primljen nikakav podnesak o primjeni članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe unutar utvrđenog roka.

Službenom listu Europske unije

| (31) | Osim toga, Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da će s obzirom na raspoložive dokaze možda morati odabrati odgovarajuću reprezentativnu zemlju u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe za potrebe utvrđivanja uobičajene vrijednosti na temelju nenarušenih cijena odnosno referentnih vrijednosti. |
| --- | --- |

(31)

Osim toga, Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da će s obzirom na raspoložive dokaze možda morati odabrati odgovarajuću reprezentativnu zemlju u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe za potrebe utvrđivanja uobičajene vrijednosti na temelju nenarušenih cijena odnosno referentnih vrijednosti.

| (32) | Komisija je 25. studenoga 2020. izdala prvu bilješku u dokumentaciji („prva bilješka”), u kojoj je zainteresirane strane pozvala da iznesu stajališta o relevantnim izvorima koje bi Komisija mogla upotrijebiti za određivanje uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (e) drugom alinejom osnovne uredbe. Komisija je u toj bilješci navela sve faktore proizvodnje, kao što su materijali, energija i radna snaga, koje proizvođači izvoznici upotrebljavaju u proizvodnji proizvoda iz postupka revizije. Osim toga, Komisija je na temelju kriterija za odabir nenarušenih cijena odnosno referentnih vrijednosti utvrdila tri moguće reprezentativne zemlje: Tajland, Tursku i Peru. |
| --- | --- |

(32)

Komisija je 25. studenoga 2020. izdala prvu bilješku u dokumentaciji („prva bilješka”), u kojoj je zainteresirane strane pozvala da iznesu stajališta o relevantnim izvorima koje bi Komisija mogla upotrijebiti za određivanje uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (e) drugom alinejom osnovne uredbe. Komisija je u toj bilješci navela sve faktore proizvodnje, kao što su materijali, energija i radna snaga, koje proizvođači izvoznici upotrebljavaju u proizvodnji proizvoda iz postupka revizije. Osim toga, Komisija je na temelju kriterija za odabir nenarušenih cijena odnosno referentnih vrijednosti utvrdila tri moguće reprezentativne zemlje: Tajland, Tursku i Peru.

| (33) | Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe. Primjedbe je primila samo od podnositelja zahtjeva, koji je iznio argumente protiv upotrebe Turske kao reprezentativne zemlje. Osim toga, podnositelj zahtjeva tvrdio je da bi Peru bio najbolji izbor za reprezentativnu zemlju. |
| --- | --- |

(33)

Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe. Primjedbe je primila samo od podnositelja zahtjeva, koji je iznio argumente protiv upotrebe Turske kao reprezentativne zemlje. Osim toga, podnositelj zahtjeva tvrdio je da bi Peru bio najbolji izbor za reprezentativnu zemlju.

| (34) | Komisija je odgovorila na te primjedbe u drugoj bilješci u dokumentaciji od 7. siječnja 2021. (7) („druga bilješka”). Komisija je sastavila i popis faktora proizvodnje te je zaključila da je u toj fazi Peru najprikladnija reprezentativna zemlja u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) prvom alinejom osnovne uredbe. Obavijestila je zainteresirane strane i da će troškove prodaje, opće i administrativne troškove i dobit utvrditi na temelju raspoloživih informacija za društvo Corporación Aceros Arequipa S.A. („Aceros Arequipa”), proizvođača iz reprezentativne zemlje. Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe. Komisija nije primila nijednu primjedbu na izbor Perua kao reprezentativne zemlje. |
| --- | --- |

(34)

Komisija je odgovorila na te primjedbe u drugoj bilješci u dokumentaciji od 7. siječnja 2021. (7) („druga bilješka”). Komisija je sastavila i popis faktora proizvodnje te je zaključila da je u toj fazi Peru najprikladnija reprezentativna zemlja u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) prvom alinejom osnovne uredbe. Obavijestila je zainteresirane strane i da će troškove prodaje, opće i administrativne troškove i dobit utvrditi na temelju raspoloživih informacija za društvo Corporación Aceros Arequipa S.A. („Aceros Arequipa”), proizvođača iz reprezentativne zemlje. Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe. Komisija nije primila nijednu primjedbu na izbor Perua kao reprezentativne zemlje.

7

3.2.   Nesuradnja Narodne Republike Kine

Nesuradnja Narodne Republike Kine

| (35) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 15., u ispitnom postupku nije surađivao nijedan kineski proizvođač izvoznik. |
| --- | --- |

(35)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 15., u ispitnom postupku nije surađivao nijedan kineski proizvođač izvoznik.

| (36) | U ispitnom postupku s Komisijom nije surađivala ni kineska vlada. Treba napomenuti da kineska vlada nije dostavila odgovor na upitnik niti se osvrnula na dokaze iz dokumentacije predmeta koju je dostavio podnositelj zahtjeva, uključujući „Radni dokument službi Komisije o znatnim poremećajima u gospodarstvu Narodne Republike Kine u svrhu ispitnih postupaka trgovinske zaštite” („Izvješće”) (8). Naime, na temelju članka 2. stavka 6.a točke (c) osnovne uredbe Komisija je izradila Izvješće u kojem je prikupila informacije o postojanju znatnih državnih intervencija na mnogim razinama gospodarstva, uključujući specifične poremećaje mnogih ključnih faktora proizvodnje (kao što su zemljište, energija, kapital, sirovine i radna snaga) te u pojedinim sektorima (na primjer čelika i kemikalija). Izvješće je dodano u dokumentaciju ispitnog postupka u fazi pokretanja postupka. Zahtjev za reviziju sadržavao je i neke relevantne dokaze kojima se dopunjuje Izvješće. U trenutku pokretanja postupka zainteresirane strane pozvane su da ospore, dopune ili dostave primjedbe na dokaze iz dokumentacije ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(36)

U ispitnom postupku s Komisijom nije surađivala ni kineska vlada. Treba napomenuti da kineska vlada nije dostavila odgovor na upitnik niti se osvrnula na dokaze iz dokumentacije predmeta koju je dostavio podnositelj zahtjeva, uključujući „Radni dokument službi Komisije o znatnim poremećajima u gospodarstvu Narodne Republike Kine u svrhu ispitnih postupaka trgovinske zaštite” („Izvješće”) (8). Naime, na temelju članka 2. stavka 6.a točke (c) osnovne uredbe Komisija je izradila Izvješće u kojem je prikupila informacije o postojanju znatnih državnih intervencija na mnogim razinama gospodarstva, uključujući specifične poremećaje mnogih ključnih faktora proizvodnje (kao što su zemljište, energija, kapital, sirovine i radna snaga) te u pojedinim sektorima (na primjer čelika i kemikalija). Izvješće je dodano u dokumentaciju ispitnog postupka u fazi pokretanja postupka. Zahtjev za reviziju sadržavao je i neke relevantne dokaze kojima se dopunjuje Izvješće. U trenutku pokretanja postupka zainteresirane strane pozvane su da ospore, dopune ili dostave primjedbe na dokaze iz dokumentacije ispitnog postupka.

8

| (37) | Verbalnim notama od 29. listopada 2020. i 23. studenoga 2020. Komisija je obavijestila kinesku vladu da zbog nesuradnje izvoznika/proizvođača iz NRK-a i činjenice da kineska vlada nije dostavila odgovore na upitnik ni primjedbe namjerava svoje nalaze temeljiti na raspoloživim podacima u skladu s člankom 18. osnovne uredbe. Istaknula je i da bi nalazi koji se temelje na raspoloživim podacima mogli biti manje povoljni za predmetnu stranu te je pozvala kinesku vladu da dostavi primjedbe. Nije dostavljena nijedna primjedba. |
| --- | --- |

(37)

Verbalnim notama od 29. listopada 2020. i 23. studenoga 2020. Komisija je obavijestila kinesku vladu da zbog nesuradnje izvoznika/proizvođača iz NRK-a i činjenice da kineska vlada nije dostavila odgovore na upitnik ni primjedbe namjerava svoje nalaze temeljiti na raspoloživim podacima u skladu s člankom 18. osnovne uredbe. Istaknula je i da bi nalazi koji se temelje na raspoloživim podacima mogli biti manje povoljni za predmetnu stranu te je pozvala kinesku vladu da dostavi primjedbe. Nije dostavljena nijedna primjedba.

| (38) | Stoga su se, u skladu s člankom 18. stavkom 1. osnovne uredbe, nalazi u pogledu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga utvrđeni u nastavku temeljili na raspoloživim podacima. Komisija se prije svega oslonila na informacije iz zahtjeva za reviziju i podnesaka zainteresiranih strana u kombinaciji s drugim izvorima informacija kao što su trgovinski statistički podaci o uvozu i izvozu (npr. Eurostat i baza podataka Global Trade Atlas („GTA”) (9)) te bazama podataka kao što su Dun and Bradstreet (10) i Orbis Bureau van Dijk (11). |
| --- | --- |

(38)

Stoga su se, u skladu s člankom 18. stavkom 1. osnovne uredbe, nalazi u pogledu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga utvrđeni u nastavku temeljili na raspoloživim podacima. Komisija se prije svega oslonila na informacije iz zahtjeva za reviziju i podnesaka zainteresiranih strana u kombinaciji s drugim izvorima informacija kao što su trgovinski statistički podaci o uvozu i izvozu (npr. Eurostat i baza podataka Global Trade Atlas („GTA”) (9)) te bazama podataka kao što su Dun and Bradstreet (10) i Orbis Bureau van Dijk (11).

9

10

11

3.3.   Uobičajena vrijednost

Uobičajena vrijednost

| (39) | U nedavnim ispitnim postupcima za sektor čelika u NRK-u (12) Komisija je utvrdila postojanje znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe. Komisija je i u ovom ispitnom postupku na temelju raspoloživih dokaza zaključila da je primjena članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe prikladna. |
| --- | --- |

(39)

U nedavnim ispitnim postupcima za sektor čelika u NRK-u (12) Komisija je utvrdila postojanje znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe. Komisija je i u ovom ispitnom postupku na temelju raspoloživih dokaza zaključila da je primjena članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe prikladna.

12

| (40) | U tim ispitnim postupcima Komisija je utvrdila postojanje znatnih državnih intervencija u NRK-u kojima se narušava djelotvorna raspodjela resursa u skladu s tržišnim načelima (13). Komisija je prvenstveno zaključila da je znatan dio sektora čelika, koji je glavna sirovina u proizvodnji proizvoda iz postupka revizije, i dalje u vlasništvu kineske vlade u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) prve alineje osnovne uredbe (14), kao i da kineska vlada može utjecati na cijene i troškove svojom prisutnošću u poduzećima u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) druge alineje osnovne uredbe (15). Osim toga, Komisija je utvrdila da prisutnost i intervencije države na financijskim tržištima te u nabavi sirovina i ulaznih elemenata stvaraju dodatne poremećaje na tržištu. U načelu, zbog sustava planiranja u NRK-u resursi su općenito koncentrirani u sektorima za koje je kineska vlada odredila da su strateški ili na drugi način politički važni, umjesto da se raspodjeljuju u skladu s tržišnim silama (16). Nadalje, Komisija je zaključila da se kinesko zakonodavstvo o stečaju i vlasništvu ne primjenjuje na ispravan način u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) četvrte alineje osnovne uredbe, što dovodi do poremećaja posebno kad se omogućuje nastavak poslovanja insolventnih društava i pri dodjeli prava korištenja zemljišta u NRK-u (17). Isto tako, Komisija je utvrdila poremećaje u području troškova plaća u sektoru čelika u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) pete alineje osnovne uredbe (18) i poremećaje na financijskim tržištima u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) šeste alineje osnovne uredbe, posebno kad je riječ o pristupu kapitalu za poslovne subjekte u NRK-u (19). |
| --- | --- |

(40)

U tim ispitnim postupcima Komisija je utvrdila postojanje znatnih državnih intervencija u NRK-u kojima se narušava djelotvorna raspodjela resursa u skladu s tržišnim načelima (13). Komisija je prvenstveno zaključila da je znatan dio sektora čelika, koji je glavna sirovina u proizvodnji proizvoda iz postupka revizije, i dalje u vlasništvu kineske vlade u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) prve alineje osnovne uredbe (14), kao i da kineska vlada može utjecati na cijene i troškove svojom prisutnošću u poduzećima u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) druge alineje osnovne uredbe (15). Osim toga, Komisija je utvrdila da prisutnost i intervencije države na financijskim tržištima te u nabavi sirovina i ulaznih elemenata stvaraju dodatne poremećaje na tržištu. U načelu, zbog sustava planiranja u NRK-u resursi su općenito koncentrirani u sektorima za koje je kineska vlada odredila da su strateški ili na drugi način politički važni, umjesto da se raspodjeljuju u skladu s tržišnim silama (16). Nadalje, Komisija je zaključila da se kinesko zakonodavstvo o stečaju i vlasništvu ne primjenjuje na ispravan način u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) četvrte alineje osnovne uredbe, što dovodi do poremećaja posebno kad se omogućuje nastavak poslovanja insolventnih društava i pri dodjeli prava korištenja zemljišta u NRK-u (17). Isto tako, Komisija je utvrdila poremećaje u području troškova plaća u sektoru čelika u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) pete alineje osnovne uredbe (18) i poremećaje na financijskim tržištima u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) šeste alineje osnovne uredbe, posebno kad je riječ o pristupu kapitalu za poslovne subjekte u NRK-u (19).

13

14

15

16

17

18

19

| (41) | Kao u prethodnim ispitnim postupcima za sektor čelika u NRK-u, Komisija je u ovom ispitnom postupku ispitala je li bilo primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove u NRK-u s obzirom na postojanje znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe. Učinila je to na temelju raspoloživih dokaza iz dokumentacije, uključujući dokaze sadržane u zahtjevu i Izvješću, koje se oslanja na javno dostupne izvore. Tom su analizom obuhvaćeni ispitivanje znatnih državnih intervencija u gospodarstvu NRK-a općenito i konkretne situacije na tržištu u relevantnom sektoru, uključujući proizvod iz postupka revizije. Komisija je te dokazne materijale dodatno nadopunila svojim istraživanjem o raznim kriterijima koji su relevantni za potvrdu postojanja znatnih poremećaja u NRK-u, kako je u tom smislu utvrđeno i u prethodnim ispitnim postupcima. |
| --- | --- |

(41)

Kao u prethodnim ispitnim postupcima za sektor čelika u NRK-u, Komisija je u ovom ispitnom postupku ispitala je li bilo primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove u NRK-u s obzirom na postojanje znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe. Učinila je to na temelju raspoloživih dokaza iz dokumentacije, uključujući dokaze sadržane u zahtjevu i Izvješću, koje se oslanja na javno dostupne izvore. Tom su analizom obuhvaćeni ispitivanje znatnih državnih intervencija u gospodarstvu NRK-a općenito i konkretne situacije na tržištu u relevantnom sektoru, uključujući proizvod iz postupka revizije. Komisija je te dokazne materijale dodatno nadopunila svojim istraživanjem o raznim kriterijima koji su relevantni za potvrdu postojanja znatnih poremećaja u NRK-u, kako je u tom smislu utvrđeno i u prethodnim ispitnim postupcima.

| (42) | Zahtjev je sadržavao informacije o narušavajućim učincima 13. petogodišnjeg plana za čelik na industriju čelika. U njemu se uputilo i na nalaze Ministarstva trgovine SAD-a o industriji čelika (20). Nadalje, istaknuti su i uloga KPK-a u poduzećima u državnom vlasništvu (21) i narušavajući učinci subvencija, o kojima je izviješteno u Izvješću MMF-a o predmetnoj zemlji br. 17/248 i trima dokumentima gospodarske komore EU-a: Godišnje izvješće za 2016./2017., China Manufacturing 2025 (Kineska proizvodnja do 2025.) i European Business in China Position Paper 2016/2017 (Dokument o stajalištu o europskim poduzećima u Kini za razdoblje 2016./2017.). U zahtjevu se zatim tvrdilo da su ulazni elementi za proizvodnju žičanih šipki u osnovi isti kao ulazni elementi za proizvodnju toplovaljanih plosnatih proizvoda od ugljičnog čelika. Stoga se uputilo na nalaze Komisije iz Uredbe (EU) 2017/969 (22) o subvencijama za proizvođače toplovaljanih plosnatih proizvoda. Dodalo se da su nalazi o narušavajućim subvencijama potvrđeni i u izvješću skupine ThinkDesk (23). Konkretnije, u zahtjevu su navedeni poremećaji u području prava korištenja zemljišta, (električne) energije, povlaštenih zajmova i drugih financijskih potpora te radne snage. Zatim su navedeni poremećaji na tržištu koksa i koksnog ugljena, željezne rude i željezne lomljevine te ferolegura. Naposljetku se navode narušavajući učinci fiskalne potpore na industriju čelika i niski standardi zaštite okoliša u Kini. |
| --- | --- |

(42)

Zahtjev je sadržavao informacije o narušavajućim učincima 13. petogodišnjeg plana za čelik na industriju čelika. U njemu se uputilo i na nalaze Ministarstva trgovine SAD-a o industriji čelika (20). Nadalje, istaknuti su i uloga KPK-a u poduzećima u državnom vlasništvu (21) i narušavajući učinci subvencija, o kojima je izviješteno u Izvješću MMF-a o predmetnoj zemlji br. 17/248 i trima dokumentima gospodarske komore EU-a: Godišnje izvješće za 2016./2017., China Manufacturing 2025 (Kineska proizvodnja do 2025.) i European Business in China Position Paper 2016/2017 (Dokument o stajalištu o europskim poduzećima u Kini za razdoblje 2016./2017.). U zahtjevu se zatim tvrdilo da su ulazni elementi za proizvodnju žičanih šipki u osnovi isti kao ulazni elementi za proizvodnju toplovaljanih plosnatih proizvoda od ugljičnog čelika. Stoga se uputilo na nalaze Komisije iz Uredbe (EU) 2017/969 (22) o subvencijama za proizvođače toplovaljanih plosnatih proizvoda. Dodalo se da su nalazi o narušavajućim subvencijama potvrđeni i u izvješću skupine ThinkDesk (23). Konkretnije, u zahtjevu su navedeni poremećaji u području prava korištenja zemljišta, (električne) energije, povlaštenih zajmova i drugih financijskih potpora te radne snage. Zatim su navedeni poremećaji na tržištu koksa i koksnog ugljena, željezne rude i željezne lomljevine te ferolegura. Naposljetku se navode narušavajući učinci fiskalne potpore na industriju čelika i niski standardi zaštite okoliša u Kini.

20

21

China Manufacturing 2025

European Business in China Position Paper 2016/2017

22

23

| (43) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 37., kineska vlada nije dostavila primjedbe ni dokaze kojima bi potkrijepila ili osporila postojeće dokaze iz dokumentacije predmeta, uključujući Izvješće i dodatne dokaze koje je dostavio podnositelj pritužbe, o postojanju znatnih poremećaja i/ili primjerenosti primjene članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe u ovom predmetu. |
| --- | --- |

(43)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 37., kineska vlada nije dostavila primjedbe ni dokaze kojima bi potkrijepila ili osporila postojeće dokaze iz dokumentacije predmeta, uključujući Izvješće i dodatne dokaze koje je dostavio podnositelj pritužbe, o postojanju znatnih poremećaja i/ili primjerenosti primjene članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe u ovom predmetu.

| (44) | Kao u prethodnim ispitnim postupcima za sektor čelika u NRK-u, Komisija je ispitala je li bilo primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove u NRK-u s obzirom na postojanje znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe. Učinila je to na temelju raspoloživih dokaza iz dokumentacije, uključujući dokaze sadržane u Izvješću, koje se oslanja na javno dostupne izvore. Tom su analizom obuhvaćeni ispitivanje znatnih državnih intervencija u gospodarstvu NRK-a općenito i konkretne situacije na tržištu u relevantnom sektoru, uključujući proizvod iz postupka revizije. Komisija je te dokazne materijale dodatno nadopunila svojim istraživanjem o raznim kriterijima koji su relevantni za potvrdu postojanja znatnih poremećaja u NRK-u, kako je u tom smislu utvrđeno i u prethodnim ispitnim postupcima. |
| --- | --- |

(44)

Kao u prethodnim ispitnim postupcima za sektor čelika u NRK-u, Komisija je ispitala je li bilo primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove u NRK-u s obzirom na postojanje znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe. Učinila je to na temelju raspoloživih dokaza iz dokumentacije, uključujući dokaze sadržane u Izvješću, koje se oslanja na javno dostupne izvore. Tom su analizom obuhvaćeni ispitivanje znatnih državnih intervencija u gospodarstvu NRK-a općenito i konkretne situacije na tržištu u relevantnom sektoru, uključujući proizvod iz postupka revizije. Komisija je te dokazne materijale dodatno nadopunila svojim istraživanjem o raznim kriterijima koji su relevantni za potvrdu postojanja znatnih poremećaja u NRK-u, kako je u tom smislu utvrđeno i u prethodnim ispitnim postupcima.

| (45) | Konkretno, znatan dio sektora industrije čelika, koji je glavna sirovina u proizvodnji žičanih šipki, i dalje je u vlasništvu kineske vlade. Mnogi najveći proizvođači u državnom su vlasništvu. Neki su izričito navedeni u „Planu za prilagodbu i modernizaciju industrije čelika za razdoblje 2016.–2020.”. Na primjer, društvo Shanxi Taiyuan Iron & Steel Co. Ltd. („Tisco”) u vlasništvu kineske države na svojim internetskim stranicama navodi da je „div u proizvodnji željeza i čelika”, koji se „razvio u izuzetan kompleks za proizvodnju željeza i čelika na veliko, koji je integriran s djelatnostima vađenja željeza, proizvodnje, prerade i isporuke željeza i čelika te trgovine njima (24)”. Baosteel je još jedno veliko kinesko poduzeće u državnom vlasništvu koje se bavi proizvodnjom čelika te je dio nedavno konsolidiranog poduzeća China Baowu Steel Group Co. Ltd. (bivši Baosteel Group i Wuhan Iron & Steel) (25). Iako se procjenjuje da je broj poduzeća u državnom vlasništvu i broj društava u privatnom vlasništvu teoretski približno jednak, od pet kineskih proizvođača čelika na popisu 10 najvećih svjetskih proizvođača čelika četiri su poduzeća u državnom vlasništvu (26). Istodobno, iako je deset najvećih proizvođača činilo samo 36 % ukupne industrijske proizvodnje u 2016., kineska je vlada iste godine utvrdila cilj da do 2025. konsolidira 60–70 % proizvodnje čelika u približno deset velikih poduzeća (27). Tu je namjeru kineska vlada ponovila u travnju 2019. prilikom najave objavljivanja smjernica za konsolidaciju industrije čelika (28). Takva konsolidacija mogla bi uključivati prisilna spajanja profitabilnih privatnih društava s poduzećima u državnom vlasništvu koja ostvaruju slabe rezultate (29). Budući da kineski izvoznici žičanih šipki nisu surađivali, nije se mogao utvrditi točan omjer privatnih i državnih proizvođača žičanih šipki. Međutim, ispitnim postupkom utvrđeno je da su u sektoru žičanih šipki brojni veliki proizvođači, uključujući društva Baoshan, Shougang, Hesteel, Jiangsu Shagang i Anshan Iron and Steel Group, poduzeća u državnom vlasništvu. |
| --- | --- |

(45)

Konkretno, znatan dio sektora industrije čelika, koji je glavna sirovina u proizvodnji žičanih šipki, i dalje je u vlasništvu kineske vlade. Mnogi najveći proizvođači u državnom su vlasništvu. Neki su izričito navedeni u „Planu za prilagodbu i modernizaciju industrije čelika za razdoblje 2016.–2020.”. Na primjer, društvo Shanxi Taiyuan Iron & Steel Co. Ltd. („Tisco”) u vlasništvu kineske države na svojim internetskim stranicama navodi da je „div u proizvodnji željeza i čelika”, koji se „razvio u izuzetan kompleks za proizvodnju željeza i čelika na veliko, koji je integriran s djelatnostima vađenja željeza, proizvodnje, prerade i isporuke željeza i čelika te trgovine njima (24)”. Baosteel je još jedno veliko kinesko poduzeće u državnom vlasništvu koje se bavi proizvodnjom čelika te je dio nedavno konsolidiranog poduzeća China Baowu Steel Group Co. Ltd. (bivši Baosteel Group i Wuhan Iron & Steel) (25). Iako se procjenjuje da je broj poduzeća u državnom vlasništvu i broj društava u privatnom vlasništvu teoretski približno jednak, od pet kineskih proizvođača čelika na popisu 10 najvećih svjetskih proizvođača čelika četiri su poduzeća u državnom vlasništvu (26). Istodobno, iako je deset najvećih proizvođača činilo samo 36 % ukupne industrijske proizvodnje u 2016., kineska je vlada iste godine utvrdila cilj da do 2025. konsolidira 60–70 % proizvodnje čelika u približno deset velikih poduzeća (27). Tu je namjeru kineska vlada ponovila u travnju 2019. prilikom najave objavljivanja smjernica za konsolidaciju industrije čelika (28). Takva konsolidacija mogla bi uključivati prisilna spajanja profitabilnih privatnih društava s poduzećima u državnom vlasništvu koja ostvaruju slabe rezultate (29). Budući da kineski izvoznici žičanih šipki nisu surađivali, nije se mogao utvrditi točan omjer privatnih i državnih proizvođača žičanih šipki. Međutim, ispitnim postupkom utvrđeno je da su u sektoru žičanih šipki brojni veliki proizvođači, uključujući društva Baoshan, Shougang, Hesteel, Jiangsu Shagang i Anshan Iron and Steel Group, poduzeća u državnom vlasništvu.

24

25

26

27

28

29

| (46) | Kad je riječ o tome da kineska vlada može utjecati na cijene i troškove svojom prisutnošću u poduzećima u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) druge alineje osnovne uredbe, ispitnim postupkom utvrđeno je postojanje osobnih veza između proizvođača proizvoda iz postupka revizije i KPK-a, kao što su članovi KPK-a među višim rukovodstvom ili u upravnom odboru u brojnim društvima koja proizvode žičane šipke, uključujući društva HBIS Group, Jiangsu Shagang, Anshan Iron and Steel Group, Baoshan (Baosteel) i Shougang. |
| --- | --- |

(46)

Kad je riječ o tome da kineska vlada može utjecati na cijene i troškove svojom prisutnošću u poduzećima u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) druge alineje osnovne uredbe, ispitnim postupkom utvrđeno je postojanje osobnih veza između proizvođača proizvoda iz postupka revizije i KPK-a, kao što su članovi KPK-a među višim rukovodstvom ili u upravnom odboru u brojnim društvima koja proizvode žičane šipke, uključujući društva HBIS Group, Jiangsu Shagang, Anshan Iron and Steel Group, Baoshan (Baosteel) i Shougang.

| (47) | U sektoru žičanih šipki i privatna i javna poduzeća politički se nadziru i usmjeravaju. Sljedeći primjeri prikazuju prethodno navedeni trend sve veće razine intervencije kineske vlade u tom sektoru. Mnogi proizvođači žičanih šipki na svojim internetskim stranicama izričito naglašavaju aktivnosti razvoja partije, imaju članove partije u upravi društva i ističu svoju pripadnost KPK-u. Ispitnim postupkom utvrđeno je da brojni proizvođači žičanih šipki, uključujući društvo HBIS Group (Hesteel), provode aktivnosti razvoja partije i na svojim internetskim stranicama naglašavaju važnost partijskog odbora za funkcioniranje društva. Jiangsu Shagang, još jedno društvo za proizvodnju žičanih šipki, pojašnjava: „U posljednjih 45 godina, od svojeg osnivanja, Shagang produbljuje svoje znanje, nastoji integrirati rad na razvoju partije u opće planove razvoja poduzeća i pretvoriti prednost partijske organizacije u konkurentsku i razvojnu prednost poduzeća”, a zatim: „U ovom trenutku Partijski odbor društva Shagang ima 16 općih ogranaka partije i 66 ogranaka partije, a udio članova partije u ukupnom broju zaposlenika veći je od 14 %.” (30) Društvo Anshan Iron and Steel Group upućuje na važnost aktivnosti razvoja partije na sljedeći način: „Konkretnije, potrebno je poštovati i jačati sveobuhvatno vodstvo Partije i odraziti ga u sve većoj informiranosti o ideologiji među članovima i kadrovima Partije, u svim dijelovima poslovanja poduzeća i upravljanja njime, u cjelokupnom procesu korporativnog upravljanja i u svim fazama reformiranja i razvoja poduzeća.” (31) U jednom od članaka aktivnosti razvoja partije u društvu Anshan opisuju se na sljedeći način: „U radu ogranka partije prioritet je služiti središnjici i uključiti članove partije. Od ove godine ogranak partije ojačao je program „Projekt za članove Komunističke partije”, iskoristio unutarnji potencijal zaposlenika i intenzivno se angažirao na pomaganju zaposlenicima da ostvare svoj doprinos na radnom mjestu. Pripremio je ukupno 12 „Projekata za članove Komunističke partije”, kojima su uspješno riješeni ključni tehnički problemi koji su otežavali proizvodnju. Iznio je 160 prijedloga racionalizacije, a dvije napredne metode rada ocijenjene su kao napredne metode rada na razini grupe.” (32) Društvo Baoshan (Baosteel) opisuje aktivnosti razvoja partije na sljedeći način: „Preuzeti glavnu odgovornost za strogo i sveobuhvatno upravljanje partijom; usmjeravati ideološki i politički rad društva, rad ujedinjene fronte, izgradnju duhovne civilizacije, izgradnju korporativne kulture i masovni rad kao što su sindikati i Savez komunističke omladine; voditi izgradnju partijske i poštene vlade, podržati disciplinske odbore kako bi uspješno mogli ispuniti svoje nadzorne odgovornosti.” (33) Partijski odbor ima važnu ulogu i u društvu Shougang: „Partijski odbor društva Shougang dobro razumije stavove Xija Jinpinga o socijalizmu s kineskim obilježjima u novoj eri, u potpunosti se pridržava duha 19. nacionalnog kongresa partije, ustraje u usmjeravanju, upravljanju cjelokupnom situacijom i osiguravanju provedbe te jačanju vodeće uloge partijskog odbora, pod čijim je vodstvom više od 40 000 članova partije u cijeloj grupi, s naglaskom na integriranju razvoja partije u sve aspekte rada.” (34) |
| --- | --- |

(47)

U sektoru žičanih šipki i privatna i javna poduzeća politički se nadziru i usmjeravaju. Sljedeći primjeri prikazuju prethodno navedeni trend sve veće razine intervencije kineske vlade u tom sektoru. Mnogi proizvođači žičanih šipki na svojim internetskim stranicama izričito naglašavaju aktivnosti razvoja partije, imaju članove partije u upravi društva i ističu svoju pripadnost KPK-u. Ispitnim postupkom utvrđeno je da brojni proizvođači žičanih šipki, uključujući društvo HBIS Group (Hesteel), provode aktivnosti razvoja partije i na svojim internetskim stranicama naglašavaju važnost partijskog odbora za funkcioniranje društva. Jiangsu Shagang, još jedno društvo za proizvodnju žičanih šipki, pojašnjava: „U posljednjih 45 godina, od svojeg osnivanja, Shagang produbljuje svoje znanje, nastoji integrirati rad na razvoju partije u opće planove razvoja poduzeća i pretvoriti prednost partijske organizacije u konkurentsku i razvojnu prednost poduzeća”, a zatim: „U ovom trenutku Partijski odbor društva Shagang ima 16 općih ogranaka partije i 66 ogranaka partije, a udio članova partije u ukupnom broju zaposlenika veći je od 14 %.” (30) Društvo Anshan Iron and Steel Group upućuje na važnost aktivnosti razvoja partije na sljedeći način: „Konkretnije, potrebno je poštovati i jačati sveobuhvatno vodstvo Partije i odraziti ga u sve većoj informiranosti o ideologiji među članovima i kadrovima Partije, u svim dijelovima poslovanja poduzeća i upravljanja njime, u cjelokupnom procesu korporativnog upravljanja i u svim fazama reformiranja i razvoja poduzeća.” (31) U jednom od članaka aktivnosti razvoja partije u društvu Anshan opisuju se na sljedeći način: „U radu ogranka partije prioritet je služiti središnjici i uključiti članove partije. Od ove godine ogranak partije ojačao je program „Projekt za članove Komunističke partije”, iskoristio unutarnji potencijal zaposlenika i intenzivno se angažirao na pomaganju zaposlenicima da ostvare svoj doprinos na radnom mjestu. Pripremio je ukupno 12 „Projekata za članove Komunističke partije”, kojima su uspješno riješeni ključni tehnički problemi koji su otežavali proizvodnju. Iznio je 160 prijedloga racionalizacije, a dvije napredne metode rada ocijenjene su kao napredne metode rada na razini grupe.” (32) Društvo Baoshan (Baosteel) opisuje aktivnosti razvoja partije na sljedeći način: „Preuzeti glavnu odgovornost za strogo i sveobuhvatno upravljanje partijom; usmjeravati ideološki i politički rad društva, rad ujedinjene fronte, izgradnju duhovne civilizacije, izgradnju korporativne kulture i masovni rad kao što su sindikati i Savez komunističke omladine; voditi izgradnju partijske i poštene vlade, podržati disciplinske odbore kako bi uspješno mogli ispuniti svoje nadzorne odgovornosti.” (33) Partijski odbor ima važnu ulogu i u društvu Shougang: „Partijski odbor društva Shougang dobro razumije stavove Xija Jinpinga o socijalizmu s kineskim obilježjima u novoj eri, u potpunosti se pridržava duha 19. nacionalnog kongresa partije, ustraje u usmjeravanju, upravljanju cjelokupnom situacijom i osiguravanju provedbe te jačanju vodeće uloge partijskog odbora, pod čijim je vodstvom više od 40 000 članova partije u cijeloj grupi, s naglaskom na integriranju razvoja partije u sve aspekte rada.” (34)

30

31

32

33

34

| (48) | Nadalje, u sektoru žičanih šipki provode se politike kojima se diskriminira u korist domaćih proizvođača ili na drugi način utječe na tržište u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) treće alineje osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(48)

Nadalje, u sektoru žičanih šipki provode se politike kojima se diskriminira u korist domaćih proizvođača ili na drugi način utječe na tržište u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) treće alineje osnovne uredbe.

| (49) | Iako je industrija žičanih šipki specijalizirana, a tijekom ispitnog postupka nije bilo moguće potvrditi postojanje posebnih dokumenata o politikama kojima bi se usmjeravao njezin razvoj, ona ima koristi od vladina usmjeravanja i intervencija u vezi s glavnom sirovinom za proizvodnju žičanih šipki, tj. željezom i nelegiranim čelikom.
  Kineska vlada industriju čelika smatra ključnom industrijom (35). To je potvrđeno u nizu planova, direktiva i drugih dokumenata koji se odnose na čelik, a izdani su na nacionalnoj, regionalnoj i općinskoj razini, na primjer u „Planu za prilagodbu i modernizaciju industrije čelika za razdoblje 2016.–2020.” koji je na snazi tijekom RIP-a. U tom se planu navodi da je industrija čelika „važan osnovni sektor kineskog gospodarstva, nacionalni temelj (36)
  ”. Glavne zadaće i ciljevi iz tog plana obuhvaćaju sve aspekte razvoja te industrije (37). U 13. petogodišnjem planu za gospodarski i socijalni razvoj (38), koji se primjenjivao tijekom RIP-a, predviđalo se pružanje potpore poduzećima koja proizvode vrste proizvoda od čelika visoke klase (39). U prvom je planu i postizanje kvalitete, trajnosti i pouzdanosti proizvoda podupiranjem društava koja upotrebljavaju tehnologije povezane s proizvodnjom, preciznim valjanjem i poboljšanjem kvalitete čistog čelika (40). U „Katalogu smjernica za restrukturiranje industrije (verzija iz 2011.) (izmjena iz 2013.)”
   (41) („Katalog”) čelik se navodi kao poticana industrija. |
| --- | --- |

(49)

Iako je industrija žičanih šipki specijalizirana, a tijekom ispitnog postupka nije bilo moguće potvrditi postojanje posebnih dokumenata o politikama kojima bi se usmjeravao njezin razvoj, ona ima koristi od vladina usmjeravanja i intervencija u vezi s glavnom sirovinom za proizvodnju žičanih šipki, tj. željezom i nelegiranim čelikom.

Kineska vlada industriju čelika smatra ključnom industrijom (35). To je potvrđeno u nizu planova, direktiva i drugih dokumenata koji se odnose na čelik, a izdani su na nacionalnoj, regionalnoj i općinskoj razini, na primjer u „Planu za prilagodbu i modernizaciju industrije čelika za razdoblje 2016.–2020.” koji je na snazi tijekom RIP-a. U tom se planu navodi da je industrija čelika „važan osnovni sektor kineskog gospodarstva, nacionalni temelj (36)
  ”. Glavne zadaće i ciljevi iz tog plana obuhvaćaju sve aspekte razvoja te industrije (37). U 13. petogodišnjem planu za gospodarski i socijalni razvoj (38), koji se primjenjivao tijekom RIP-a, predviđalo se pružanje potpore poduzećima koja proizvode vrste proizvoda od čelika visoke klase (39). U prvom je planu i postizanje kvalitete, trajnosti i pouzdanosti proizvoda podupiranjem društava koja upotrebljavaju tehnologije povezane s proizvodnjom, preciznim valjanjem i poboljšanjem kvalitete čistog čelika (40). U „Katalogu smjernica za restrukturiranje industrije (verzija iz 2011.) (izmjena iz 2013.)”
   (41) („Katalog”) čelik se navodi kao poticana industrija.

35

36

37

38

39

40

41

| (50) | Željezo je druga važna sirovina za proizvodnju žičanih šipki. Tijekom RIP-a željezna ruda bila je obuhvaćena Nacionalnim planom za mineralne resurse za razdoblje 2016.–2020. Planom je, među ostalim, predviđeno „osigurati koncentraciju poduzeća i razviti velike i srednje rudnike konkurentne na tržištu”, „usmjeravati lokalne resurse tako da ih se preusmjeri u velike rudarske grupe”, „smanjiti opterećenje poduzeća za željeznu rudu, povećati konkurentnost domaćih poduzeća za željeznu rudu”, „primjereno upravljati razvojem rudnika dubine od 1 000 metara i malih rudnika niskokvalitetne željezne rude”. |
| --- | --- |

(50)

Željezo je druga važna sirovina za proizvodnju žičanih šipki. Tijekom RIP-a željezna ruda bila je obuhvaćena Nacionalnim planom za mineralne resurse za razdoblje 2016.–2020. Planom je, među ostalim, predviđeno „osigurati koncentraciju poduzeća i razviti velike i srednje rudnike konkurentne na tržištu”, „usmjeravati lokalne resurse tako da ih se preusmjeri u velike rudarske grupe”, „smanjiti opterećenje poduzeća za željeznu rudu, povećati konkurentnost domaćih poduzeća za željeznu rudu”, „primjereno upravljati razvojem rudnika dubine od 1 000 metara i malih rudnika niskokvalitetne željezne rude”.

| (51) | Željezna ruda spomenuta je i u 13. petogodišnjem planu za željezo za razdoblje 2016.–2020., koji je bio na snazi u razdoblju ispitnog postupka. Planom za željeznu rudu predviđeno je: „nastaviti podupirati istraživanja na domaćim ključnim mineralnim područjima, [...], podupirati niz postojećih i vrlo konkurentnih domaćih poduzeća za željeznu rudu, zahvaljujući širem i jačem razvoju, [...] i ojačati ulogu domaćih baza mineralnih resursa u smislu sigurnosti (opskrbe).” |
| --- | --- |

(51)

Željezna ruda spomenuta je i u 13. petogodišnjem planu za željezo za razdoblje 2016.–2020., koji je bio na snazi u razdoblju ispitnog postupka. Planom za željeznu rudu predviđeno je: „nastaviti podupirati istraživanja na domaćim ključnim mineralnim područjima, [...], podupirati niz postojećih i vrlo konkurentnih domaćih poduzeća za željeznu rudu, zahvaljujući širem i jačem razvoju, [...] i ojačati ulogu domaćih baza mineralnih resursa u smislu sigurnosti (opskrbe).”

| (52) | Željezna ruda ima status strateške industrije u nastajanju i stoga je obuhvaćena 13. petogodišnjim planom za strateške industrije u nastajanju. NDRC je osim toga uključio željeznu rudu, sirovo željezo i ferolegure u Katalog smjernica za prilagodbu industrije za 2019. Ferolegure je spomenulo i Ministarstvo industrije i informacijskih tehnologija u Katalogu smjernica za razvoj i prijenos industrije za 2018. |
| --- | --- |

(52)

Željezna ruda ima status strateške industrije u nastajanju i stoga je obuhvaćena 13. petogodišnjim planom za strateške industrije u nastajanju. NDRC je osim toga uključio željeznu rudu, sirovo željezo i ferolegure u Katalog smjernica za prilagodbu industrije za 2019. Ferolegure je spomenulo i Ministarstvo industrije i informacijskih tehnologija u Katalogu smjernica za razvoj i prijenos industrije za 2018.

| (53) | Navedeni primjeri povezani s čelikom, željezom i ferolegurama, koji su važne sirovine za proizvodnju žičanih šipki, upućuju na to da kineska vlada i dalje usmjerava razvoj sektora žičanih šipki u skladu s brojnim alatima politike i direktivama te da upravlja gotovo svakim aspektom razvoja i funkcioniranja tog sektora. Stoga industrija žičanih šipki ima koristi od vladina usmjeravanja i intervencija u vezi s glavnim sirovinama za proizvodnju žičanih šipki, tj. željezom i nelegiranim čelikom. |
| --- | --- |

(53)

Navedeni primjeri povezani s čelikom, željezom i ferolegurama, koji su važne sirovine za proizvodnju žičanih šipki, upućuju na to da kineska vlada i dalje usmjerava razvoj sektora žičanih šipki u skladu s brojnim alatima politike i direktivama te da upravlja gotovo svakim aspektom razvoja i funkcioniranja tog sektora. Stoga industrija žičanih šipki ima koristi od vladina usmjeravanja i intervencija u vezi s glavnim sirovinama za proizvodnju žičanih šipki, tj. željezom i nelegiranim čelikom.

| (54) | Nadalje, proizvođači žičanih šipki usto su korisnici državnih subvencija, što jasno upućuje na interes države za taj sektor. Komisija je u ispitnom postupku utvrdila da izravne državne subvencije prima nekoliko proizvođača žičanih šipki, uključujući društvo HBIS Group (42), Jiangsu Shagang (43), Anshan Iron and Steel Group (44), Baoshan/Baosteel (45) i Shougang (46). |
| --- | --- |

(54)

Nadalje, proizvođači žičanih šipki usto su korisnici državnih subvencija, što jasno upućuje na interes države za taj sektor. Komisija je u ispitnom postupku utvrdila da izravne državne subvencije prima nekoliko proizvođača žičanih šipki, uključujući društvo HBIS Group (42), Jiangsu Shagang (43), Anshan Iron and Steel Group (44), Baoshan/Baosteel (45) i Shougang (46).

42

43

44

45

46

| (55) | Ukratko, kineska vlada utvrdila je mjere kojima subjekte navodi da postupaju u skladu s ciljevima javne politike pružanja potpore poticanim industrijama, uključujući proizvodnju čelika, željeza i ferolegura kao glavnih sirovina koje se upotrebljavaju u proizvodnji žičanih šipki. Takvim se mjerama sprečava slobodno djelovanje tržišnih sila. |
| --- | --- |

(55)

Ukratko, kineska vlada utvrdila je mjere kojima subjekte navodi da postupaju u skladu s ciljevima javne politike pružanja potpore poticanim industrijama, uključujući proizvodnju čelika, željeza i ferolegura kao glavnih sirovina koje se upotrebljavaju u proizvodnji žičanih šipki. Takvim se mjerama sprečava slobodno djelovanje tržišnih sila.

| (56) | Ovim ispitnim postupkom nisu otkriveni nikakvi dokazi da diskriminatorna primjena ili neodgovarajuće izvršavanje zakonodavstva o stečaju i vlasništvu iz članka 2. stavka 6.a točke (b) četvrte alineje osnovne uredbe u sektoru žičanih šipki iz prethodne uvodne izjave 40. ne bi utjecali na proizvođače proizvoda iz postupka revizije. |
| --- | --- |

(56)

Ovim ispitnim postupkom nisu otkriveni nikakvi dokazi da diskriminatorna primjena ili neodgovarajuće izvršavanje zakonodavstva o stečaju i vlasništvu iz članka 2. stavka 6.a točke (b) četvrte alineje osnovne uredbe u sektoru žičanih šipki iz prethodne uvodne izjave 40. ne bi utjecali na proizvođače proizvoda iz postupka revizije.

| (57) | Na sektor žičanih šipki utječu i poremećaji u području troškova plaća u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) pete alineje osnovne uredbe, kako je navedeno i u uvodnoj izjavi 40. Ti poremećaji utječu na sektor izravno (kad je riječ o proizvodnji proizvoda iz postupka revizije ili glavnih ulaznih elemenata) i neizravno (kad je riječ o pristupu kapitalu ili ulaznim elementima društava koja podliježu istom sustavu rada u NRK-u) (47). |
| --- | --- |

(57)

Na sektor žičanih šipki utječu i poremećaji u području troškova plaća u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) pete alineje osnovne uredbe, kako je navedeno i u uvodnoj izjavi 40. Ti poremećaji utječu na sektor izravno (kad je riječ o proizvodnji proizvoda iz postupka revizije ili glavnih ulaznih elemenata) i neizravno (kad je riječ o pristupu kapitalu ili ulaznim elementima društava koja podliježu istom sustavu rada u NRK-u) (47).

47

| (58) | Nadalje, u ovom ispitnom postupku nisu dostavljeni dokazi o tome da na sektor žičanih šipki ne utječu državne intervencije u financijskom sustavu u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) šeste alineje osnovne uredbe, kako je navedeno i u uvodnoj izjavi 40. Prema tome, znatne državne intervencije u financijski sustav ozbiljno utječu na tržišne uvjete na svim razinama. |
| --- | --- |

(58)

Nadalje, u ovom ispitnom postupku nisu dostavljeni dokazi o tome da na sektor žičanih šipki ne utječu državne intervencije u financijskom sustavu u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) šeste alineje osnovne uredbe, kako je navedeno i u uvodnoj izjavi 40. Prema tome, znatne državne intervencije u financijski sustav ozbiljno utječu na tržišne uvjete na svim razinama.

| (59) | Naposljetku, Komisija podsjeća da su za proizvodnju žičanih šipki potrebni razni ulazni elementi. Kada proizvođači žičanih šipki kupuju ulazne elemente ili ugovaraju njihovu nabavu, cijene koje plaćaju (i koje se iskazuju kao njihovi troškovi) izložene su istim prethodno navedenim sustavnim poremećajima. Na primjer, dobavljači ulaznih elemenata zapošljavaju radnu snagu koja je izložena poremećajima, mogu pozajmiti novac koji je izložen poremećajima u financijskom sektoru/raspodjeli kapitala i dio su sustava planiranja koji se primjenjuje na svim razinama vlasti i u svim sektorima. |
| --- | --- |

(59)

Naposljetku, Komisija podsjeća da su za proizvodnju žičanih šipki potrebni razni ulazni elementi. Kada proizvođači žičanih šipki kupuju ulazne elemente ili ugovaraju njihovu nabavu, cijene koje plaćaju (i koje se iskazuju kao njihovi troškovi) izložene su istim prethodno navedenim sustavnim poremećajima. Na primjer, dobavljači ulaznih elemenata zapošljavaju radnu snagu koja je izložena poremećajima, mogu pozajmiti novac koji je izložen poremećajima u financijskom sektoru/raspodjeli kapitala i dio su sustava planiranja koji se primjenjuje na svim razinama vlasti i u svim sektorima.

| (60) | Stoga ne samo da domaće prodajne cijene žičanih šipki nisu primjerene za uporabu u smislu članka 2. stavka 6.a točke (a) osnovne uredbe nego su i svi troškovi ulaznih elemenata (uključujući sirovine, energiju, zemljište, financiranje, rad itd.) nepouzdani jer na određivanje njihovih cijena utječu znatne državne intervencije, kako je opisano u dijelovima A i B Izvješća. Naime, državne intervencije opisane u pogledu raspodjele kapitala, zemljišta, rada, energije i sirovina prisutne su u cijelom NRK-u. To znači, na primjer, da je ulazni element koji je sam proizveden u NRK-u kombinacijom niza faktora proizvodnje izložen znatnim poremećajima. Isto vrijedi i za ulazne elemente ulaznih elemenata i tako dalje. |
| --- | --- |

(60)

Stoga ne samo da domaće prodajne cijene žičanih šipki nisu primjerene za uporabu u smislu članka 2. stavka 6.a točke (a) osnovne uredbe nego su i svi troškovi ulaznih elemenata (uključujući sirovine, energiju, zemljište, financiranje, rad itd.) nepouzdani jer na određivanje njihovih cijena utječu znatne državne intervencije, kako je opisano u dijelovima A i B Izvješća. Naime, državne intervencije opisane u pogledu raspodjele kapitala, zemljišta, rada, energije i sirovina prisutne su u cijelom NRK-u. To znači, na primjer, da je ulazni element koji je sam proizveden u NRK-u kombinacijom niza faktora proizvodnje izložen znatnim poremećajima. Isto vrijedi i za ulazne elemente ulaznih elemenata i tako dalje.

| (61) | Kineska vlada i proizvođači izvoznici nisu u ovom ispitnom postupku predočili nikakve dokaze ni argumente koji bi to osporili. |
| --- | --- |

(61)

Kineska vlada i proizvođači izvoznici nisu u ovom ispitnom postupku predočili nikakve dokaze ni argumente koji bi to osporili.

| (62) | Ukratko, raspoloživi dokazi pokazali su da cijene ili troškovi proizvoda iz postupka revizije, uključujući troškove sirovina, energije i rada, nisu rezultat sila slobodnog tržišta jer na njih utječu znatne državne intervencije u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe, kao što je vidljivo iz stvarnog ili mogućeg utjecaja jednog ili više relevantnih elemenata navedenih u njoj. Na temelju toga i zbog nesuradnje kineske vlade Komisija je zaključila da u ovom predmetu nije primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove za utvrđivanje uobičajene vrijednosti. Komisija je stoga uobičajenu vrijednost izračunala isključivo na temelju troškova proizvodnje i prodaje koji odražavaju nenarušene cijene odnosno referentne vrijednosti, to jest, u ovom slučaju, na temelju odgovarajućih troškova proizvodnje i prodaje u odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji, u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe, kako je objašnjeno u sljedećem odjeljku. |
| --- | --- |

(62)

Ukratko, raspoloživi dokazi pokazali su da cijene ili troškovi proizvoda iz postupka revizije, uključujući troškove sirovina, energije i rada, nisu rezultat sila slobodnog tržišta jer na njih utječu znatne državne intervencije u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe, kao što je vidljivo iz stvarnog ili mogućeg utjecaja jednog ili više relevantnih elemenata navedenih u njoj. Na temelju toga i zbog nesuradnje kineske vlade Komisija je zaključila da u ovom predmetu nije primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove za utvrđivanje uobičajene vrijednosti. Komisija je stoga uobičajenu vrijednost izračunala isključivo na temelju troškova proizvodnje i prodaje koji odražavaju nenarušene cijene odnosno referentne vrijednosti, to jest, u ovom slučaju, na temelju odgovarajućih troškova proizvodnje i prodaje u odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji, u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe, kako je objašnjeno u sljedećem odjeljku.

3.3.1.   Reprezentativna zemlja

Reprezentativna zemlja

3.3.1.1.   Opće napomene

| (63) | Odabir reprezentativne zemlje temeljio se na sljedećim kriterijima u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe:






  — | sličan stupanj gospodarskog razvoja kao u NRK-u. U tu svrhu Komisija je iz baze podataka Svjetske banke odabrala zemlje čiji je bruto nacionalni dohodak po stanovniku sličan bruto nacionalnom dohotku NRK-a (48), |
| --- | --- | --- |

(63)

Odabir reprezentativne zemlje temeljio se na sljedećim kriterijima u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe:

—

sličan stupanj gospodarskog razvoja kao u NRK-u. U tu svrhu Komisija je iz baze podataka Svjetske banke odabrala zemlje čiji je bruto nacionalni dohodak po stanovniku sličan bruto nacionalnom dohotku NRK-a (48),

48

| — | proizvodnja proizvoda iz postupka revizije u toj zemlji, |
| --- | --- |

—

proizvodnja proizvoda iz postupka revizije u toj zemlji,

| — | raspoloživost relevantnih javnih podataka u reprezentativnoj zemlji, i |
| --- | --- |

—

raspoloživost relevantnih javnih podataka u reprezentativnoj zemlji, i

| — | ako postoji više mogućih reprezentativnih zemalja, prednost se, ako je to moguće, daje zemlji s odgovarajućom razinom socijalne zaštite i zaštite okoliša. |
| --- | --- |

—

ako postoji više mogućih reprezentativnih zemalja, prednost se, ako je to moguće, daje zemlji s odgovarajućom razinom socijalne zaštite i zaštite okoliša.

| (64) | Kako je objašnjeno u odjeljku 3.1., Komisija je izdala dvije bilješke u dokumentaciji o izvorima za određivanje uobičajene vrijednosti, u kojima je obavijestila strane da namjerava upotrijebiti Peru kao reprezentativnu zemlju. |
| --- | --- |

(64)

Kako je objašnjeno u odjeljku 3.1., Komisija je izdala dvije bilješke u dokumentaciji o izvorima za određivanje uobičajene vrijednosti, u kojima je obavijestila strane da namjerava upotrijebiti Peru kao reprezentativnu zemlju.

3.3.1.2.   Izvori upotrijebljeni za utvrđivanje nenarušenih troškova

| (65) | Na temelju odluke o upotrebi Perua kao reprezentativne zemlje Komisija je u drugoj bilješci obavijestila zainteresirane strane da će upotrijebiti bazu podataka GTA (49) kako bi utvrdila nenarušene troškove većine faktora proizvodnje. Osim toga, upotrijebit će podatke peruanske Agencije za nadzor ulaganja u energetiku i rudarstvo (Osinergmin) (50) za utvrđivanje industrijskih cijena prirodnog plina i električne energije, podatke Nacionalne nadzorne agencije za sanitarne usluge (Sunass) (51) za utvrđivanje cijene industrijske upotrebe vode i podatke Međunarodne organizacije rada (ILO) (52) za utvrđivanje troškova rada. Upotrijebit će i financijske podatke peruanskog društva Aceros Arequipa (53) kako bi utvrdila nenarušene troškove prodaje, opće i administrativne troškove i dobit. |
| --- | --- |

(65)

Na temelju odluke o upotrebi Perua kao reprezentativne zemlje Komisija je u drugoj bilješci obavijestila zainteresirane strane da će upotrijebiti bazu podataka GTA (49) kako bi utvrdila nenarušene troškove većine faktora proizvodnje. Osim toga, upotrijebit će podatke peruanske Agencije za nadzor ulaganja u energetiku i rudarstvo (Osinergmin) (50) za utvrđivanje industrijskih cijena prirodnog plina i električne energije, podatke Nacionalne nadzorne agencije za sanitarne usluge (Sunass) (51) za utvrđivanje cijene industrijske upotrebe vode i podatke Međunarodne organizacije rada (ILO) (52) za utvrđivanje troškova rada. Upotrijebit će i financijske podatke peruanskog društva Aceros Arequipa (53) kako bi utvrdila nenarušene troškove prodaje, opće i administrativne troškove i dobit.

49

50

51

52

53

3.3.2.   Nenarušeni troškovi i referentne vrijednosti

Nenarušeni troškovi i referentne vrijednosti

3.3.2.1.   Podaci upotrijebljeni za izračun uobičajene vrijednosti

| (66) | Komisija je utvrdila popis faktora proizvodnje i izvore koji će se upotrijebiti za sve faktore proizvodnje kao što su materijali, energija i rad koje proizvođači izvoznici koriste u proizvodnji proizvoda iz postupka revizije. Komisija nije primila nijednu primjedbu o popisu faktora proizvodnje. |
| --- | --- |

(66)

Komisija je utvrdila popis faktora proizvodnje i izvore koji će se upotrijebiti za sve faktore proizvodnje kao što su materijali, energija i rad koje proizvođači izvoznici koriste u proizvodnji proizvoda iz postupka revizije. Komisija nije primila nijednu primjedbu o popisu faktora proizvodnje.

| (67) | Uzimajući u obzir informacije iz dokumentacije, na temelju zahtjeva za reviziju i informacija koje je podnositelj zahtjeva naknadno dostavio utvrđeni su sljedeći faktori proizvodnje i prema potrebi oznake HS:

  Tablica 1.


  Faktori proizvodnje i izvori informacija









  Faktor proizvodnje | Oznake HS | Vrijednost
  (RMB) | Jedinica |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sirovine | | | |
| Gredice – poluproizvodi od željeza ili nelegiranog čelika | 7207 11
  7207 20 | 3,23
  3,23 | kg |
| Rad | | | |
| Plaće radne snage u proizvodnom sektoru | [nije primjenjivo] | 23,684 | Sati |
| Energija | | | |
| Električna energija | [nije primjenjivo] | 0,441–0,492 (54) | kWh |
| Prirodni plin | [nije primjenjivo] | 0,733–0,819 (55) | m3 |
| Voda | [nije primjenjivo] | 4,84 | m3 |
| Nusproizvod/otpad | | | |
| Otpaci i lomljevina | 7204 10
  7204 41
  7204 29
  7204 49 | 2,39
  2,39
  2,82
  1,96 | kg |

(67)

Uzimajući u obzir informacije iz dokumentacije, na temelju zahtjeva za reviziju i informacija koje je podnositelj zahtjeva naknadno dostavio utvrđeni su sljedeći faktori proizvodnje i prema potrebi oznake HS:

Tablica 1.

Tablica 1.

Faktori proizvodnje i izvori informacija

Faktori proizvodnje i izvori informacija

Faktor proizvodnje

Oznake HS

Vrijednost

(RMB)

Jedinica

Sirovine

Sirovine

Gredice – poluproizvodi od željeza ili nelegiranog čelika

7207 11

7207 20

3,23

3,23

kg

Rad

Rad

Plaće radne snage u proizvodnom sektoru

[nije primjenjivo]

23,684

Sati

Energija

Energija

Električna energija

[nije primjenjivo]

0,441–0,492 (54)

54

kWh

Prirodni plin

[nije primjenjivo]

0,733–0,819 (55)

55

m3

3

Voda

[nije primjenjivo]

4,84

m3

3

Nusproizvod/otpad

Nusproizvod/otpad

Otpaci i lomljevina

7204 10

7204 41

7204 29

7204 49

2,39

2,39

2,82

1,96

kg

3.3.2.2.   Sirovine i lomljevina

| (68) | Kako je objašnjeno u prvoj bilješci, informacije koje je Komisija imala na raspolaganju iz zahtjeva za reviziju i prethodnog ispitnog postupka zbog predstojećeg isteka mjera i početnog ispitnog postupka upućuju na to da kineski proizvođači željeznih šipki u pravilu primjenjuju dva različita postupka za proizvodnju žičanih šipki. Prvi je integrirani postupak u visokoj peći u okviru kojeg društvo iz sirovina proizvodi gredice koje potom prerađuje u žičane šipke. Drugi je postupak u elektrolučnoj peći čiji ulazni element nisu sirovine već gredice koje se prerađuju u žičane šipke. S obzirom na nesuradnju svih kineskih proizvođača žičanih šipki te raspoloživost informacija i podataka Komisija je svoju analizu faktora proizvodnje temeljila samo na neintegriranom postupku proizvodnje čiji su ulazni elementi gredice. |
| --- | --- |

(68)

Kako je objašnjeno u prvoj bilješci, informacije koje je Komisija imala na raspolaganju iz zahtjeva za reviziju i prethodnog ispitnog postupka zbog predstojećeg isteka mjera i početnog ispitnog postupka upućuju na to da kineski proizvođači željeznih šipki u pravilu primjenjuju dva različita postupka za proizvodnju žičanih šipki. Prvi je integrirani postupak u visokoj peći u okviru kojeg društvo iz sirovina proizvodi gredice koje potom prerađuje u žičane šipke. Drugi je postupak u elektrolučnoj peći čiji ulazni element nisu sirovine već gredice koje se prerađuju u žičane šipke. S obzirom na nesuradnju svih kineskih proizvođača žičanih šipki te raspoloživost informacija i podataka Komisija je svoju analizu faktora proizvodnje temeljila samo na neintegriranom postupku proizvodnje čiji su ulazni elementi gredice.

| (69) | Kad je riječ o sirovinama i lomljevini, Komisija se oslonila na uvozne cijene u Peruu. Ta je uvozna cijena u reprezentativnoj zemlji utvrđena kao ponderirani prosjek jediničnih cijena uvoza iz svih trećih zemalja, osim Kine (56). Komisija je odlučila isključiti uvoz iz Kine u Peru zbog postojanja znatnih poremećaja u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (b) osnovne uredbe. S obzirom na to da nema dokaza da isti poremećaji ne utječu jednako na proizvode namijenjene izvozu, Komisija je smatrala da su isti poremećaji utjecali na te cijene. |
| --- | --- |

(69)

Kad je riječ o sirovinama i lomljevini, Komisija se oslonila na uvozne cijene u Peruu. Ta je uvozna cijena u reprezentativnoj zemlji utvrđena kao ponderirani prosjek jediničnih cijena uvoza iz svih trećih zemalja, osim Kine (56). Komisija je odlučila isključiti uvoz iz Kine u Peru zbog postojanja znatnih poremećaja u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (b) osnovne uredbe. S obzirom na to da nema dokaza da isti poremećaji ne utječu jednako na proizvode namijenjene izvozu, Komisija je smatrala da su isti poremećaji utjecali na te cijene.

56

| (70) | U razdoblju ispitnog postupka revizije jedna vrsta gredica (oznaka HS 7207 11) i dvije vrste lomljevine (oznake HS 7204 10 i 7204 41) nisu se uopće uvozile ili su se tek neznatno uvozile u Peru. To znači da nije postojala uvozna cijena ili da je postojala nereprezentativna uvozna cijena zbog male količine uvoza. Kako bi se utvrdila nenarušena cijena tih faktora proizvodnje, Komisija je ispitala koliko se razlikuju razine cijena dviju vrsta gredica i četiriju vrsta lomljevine. Pritom je uzela u obzir uvozne cijene tih sirovina u nekoliko drugih zemalja, kao što su Brazil, Rusija, Kanada i Ukrajina, i podatke koje je podnositelj zahtjeva upotrijebio u zahtjevu za reviziju. |
| --- | --- |

(70)

U razdoblju ispitnog postupka revizije jedna vrsta gredica (oznaka HS 7207 11) i dvije vrste lomljevine (oznake HS 7204 10 i 7204 41) nisu se uopće uvozile ili su se tek neznatno uvozile u Peru. To znači da nije postojala uvozna cijena ili da je postojala nereprezentativna uvozna cijena zbog male količine uvoza. Kako bi se utvrdila nenarušena cijena tih faktora proizvodnje, Komisija je ispitala koliko se razlikuju razine cijena dviju vrsta gredica i četiriju vrsta lomljevine. Pritom je uzela u obzir uvozne cijene tih sirovina u nekoliko drugih zemalja, kao što su Brazil, Rusija, Kanada i Ukrajina, i podatke koje je podnositelj zahtjeva upotrijebio u zahtjevu za reviziju.

| (71) | U prosjeku nije bilo nikakve znatne razlike u cijenama dviju vrsta gredica ni četiriju vrsta lomljevine. Osim toga, iako je u nekim zemljama uvozna cijena gredica razvrstanih u oznaku HS 7207 11 bila viša od uvozne cijene gredica razvrstanih u oznaku HS 7207 20, u drugim je zemljama bila niža. Iste razlike u cijenama utvrđene su i za četiri vrste lomljevine. Nadalje, informacije raspoložive Komisiji o količini različitih vrsta gredica ili lomljevine koje upotrebljavaju proizvođači izvoznici proizvoda iz postupka revizije bile su takve da nije bilo moguće razlikovati podvrste. U informacijama koje je podnositelj zahtjeva dostavio u zahtjevu za reviziju i kasnijim podnescima agregirane su ukupne upotrijebljene količine obiju vrsta gredica i ukupne upotrijebljene količine različitih vrsta lomljevine. |
| --- | --- |

(71)

U prosjeku nije bilo nikakve znatne razlike u cijenama dviju vrsta gredica ni četiriju vrsta lomljevine. Osim toga, iako je u nekim zemljama uvozna cijena gredica razvrstanih u oznaku HS 7207 11 bila viša od uvozne cijene gredica razvrstanih u oznaku HS 7207 20, u drugim je zemljama bila niža. Iste razlike u cijenama utvrđene su i za četiri vrste lomljevine. Nadalje, informacije raspoložive Komisiji o količini različitih vrsta gredica ili lomljevine koje upotrebljavaju proizvođači izvoznici proizvoda iz postupka revizije bile su takve da nije bilo moguće razlikovati podvrste. U informacijama koje je podnositelj zahtjeva dostavio u zahtjevu za reviziju i kasnijim podnescima agregirane su ukupne upotrijebljene količine obiju vrsta gredica i ukupne upotrijebljene količine različitih vrsta lomljevine.

| (72) | S obzirom na fluktuacije cijena i činjenicu da su uvozne cijene dviju vrsta gredica i četiriju vrsta lomljevine u prosjeku bile slične, Komisija je odlučila upotrijebiti samo cijene gredica i lomljevine koje su u Peru uvezene u znatnim količinama u razdoblju ispitnog postupka revizije. To znači da se cijena gredica temeljila na cijeni gredica razvrstanih u oznaku HS 7207 20, dok je cijena lomljevine bila jednaka prosjeku cijena lomljevine razvrstane u oznake HS 7204 29 i 7204 49. |
| --- | --- |

(72)

S obzirom na fluktuacije cijena i činjenicu da su uvozne cijene dviju vrsta gredica i četiriju vrsta lomljevine u prosjeku bile slične, Komisija je odlučila upotrijebiti samo cijene gredica i lomljevine koje su u Peru uvezene u znatnim količinama u razdoblju ispitnog postupka revizije. To znači da se cijena gredica temeljila na cijeni gredica razvrstanih u oznaku HS 7207 20, dok je cijena lomljevine bila jednaka prosjeku cijena lomljevine razvrstane u oznake HS 7204 29 i 7204 49.

| (73) | Komisija je nastojala utvrditi nenarušene cijene sirovina koje su dostavljene do vrata tvornice proizvođača, a upotrebljavaju se u proizvodnji žičanih šipki. Stoga je primijenila uvoznu carinu reprezentativne zemlje na sve predmetne zemlje podrijetla. U pravilu bi se tim uvoznim cijenama trebale dodati cijene domaćeg prijevoza. Međutim, s obzirom na nalaz iz odjeljka 3.5. te prirodu ovog ispitnog postupka revizije zbog predstojećeg isteka mjera koji je, umjesto na utvrđivanje točnog iznosa dampinga, usmjeren na utvrđivanje toga je li se damping nastavio tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije ili bi se mogao nastaviti, Komisija je odlučila da nisu potrebne prilagodbe troškova domaćeg prijevoza. Takvim prilagodbama samo bi se povećala uobičajena vrijednost, a time i dampinška marža. |
| --- | --- |

(73)

Komisija je nastojala utvrditi nenarušene cijene sirovina koje su dostavljene do vrata tvornice proizvođača, a upotrebljavaju se u proizvodnji žičanih šipki. Stoga je primijenila uvoznu carinu reprezentativne zemlje na sve predmetne zemlje podrijetla. U pravilu bi se tim uvoznim cijenama trebale dodati cijene domaćeg prijevoza. Međutim, s obzirom na nalaz iz odjeljka 3.5. te prirodu ovog ispitnog postupka revizije zbog predstojećeg isteka mjera koji je, umjesto na utvrđivanje točnog iznosa dampinga, usmjeren na utvrđivanje toga je li se damping nastavio tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije ili bi se mogao nastaviti, Komisija je odlučila da nisu potrebne prilagodbe troškova domaćeg prijevoza. Takvim prilagodbama samo bi se povećala uobičajena vrijednost, a time i dampinška marža.

| (74) | Troškovi sirovina (npr. nusproizvodi osim lomljevine) koji imaju zanemariv učinak na troškove uključeni su u troškove sirovina kao postotak otpadaka i lomljevine. Prema informacijama iz zahtjeva za reviziju udio stvarnih troškova tih drugih sirovina u ukupnim stvarnim troškovima proizvodnje zanemariv je. Osim toga, potrošni materijal iskazan je kao udio u ukupnim troškovima sirovina i primijenjen na nenarušene ukupne troškove sirovina. |
| --- | --- |

(74)

Troškovi sirovina (npr. nusproizvodi osim lomljevine) koji imaju zanemariv učinak na troškove uključeni su u troškove sirovina kao postotak otpadaka i lomljevine. Prema informacijama iz zahtjeva za reviziju udio stvarnih troškova tih drugih sirovina u ukupnim stvarnim troškovima proizvodnje zanemariv je. Osim toga, potrošni materijal iskazan je kao udio u ukupnim troškovima sirovina i primijenjen na nenarušene ukupne troškove sirovina.

3.3.2.3.   Rad

| (75) | Kako bi utvrdila referentnu vrijednost za troškove rada, Komisija je upotrijebila statističke podatke ILO-a o prosječnim tjednim odrađenim satima po zaposlenoj osobi i mjesečnim plaćama zaposlenika u proizvodnji u razdoblju ispitnog postupka revizije (57). Komisija je na temelju tih podataka izračunala naknadu po satu u proizvodnji, na koju su dodani dodatni troškovi povezani s radom (doprinosi za socijalno osiguranje i doprinosi za nezaposlenost koje snosi poslodavac) (58). |
| --- | --- |

(75)

Kako bi utvrdila referentnu vrijednost za troškove rada, Komisija je upotrijebila statističke podatke ILO-a o prosječnim tjednim odrađenim satima po zaposlenoj osobi i mjesečnim plaćama zaposlenika u proizvodnji u razdoblju ispitnog postupka revizije (57). Komisija je na temelju tih podataka izračunala naknadu po satu u proizvodnji, na koju su dodani dodatni troškovi povezani s radom (doprinosi za socijalno osiguranje i doprinosi za nezaposlenost koje snosi poslodavac) (58).

57

58

3.3.2.4.   Energija

| (76) | Kako bi utvrdila referentnu vrijednost za troškove plina i električne energije, Komisija je upotrijebila referentne cijene koje je odredio Osinergmin. |
| --- | --- |

(76)

Kako bi utvrdila referentnu vrijednost za troškove plina i električne energije, Komisija je upotrijebila referentne cijene koje je odredio Osinergmin.

| (77) | Referentne cijene prirodnog plina, koje Osinergmin određuje svaki mjesec, lako su dostupne na njegovim internetskim stranicama (59). |
| --- | --- |

(77)

Referentne cijene prirodnog plina, koje Osinergmin određuje svaki mjesec, lako su dostupne na njegovim internetskim stranicama (59).

59

| (78) | Referentne cijene električne energije ovise o području na koje se električna energija isporučuje. Prema godišnjem izvješću proizvodnja društva Aceros Arequipa smještena je u postrojenju društva u gradu Pisco (departman Ica). Osinergmin određuje i najviše cijene električne energije koje elektroenergetsko poduzeće naplaćuje u gradu Pisco, a koje su lako dostupne. Informacije su bile dovoljno detaljne za utvrđivanje cijene električne energije i cijene za upotrebu distribucijskog sustava koje industrijski korisnici plaćaju svaki mjesec (60). |
| --- | --- |

(78)

Referentne cijene električne energije ovise o području na koje se električna energija isporučuje. Prema godišnjem izvješću proizvodnja društva Aceros Arequipa smještena je u postrojenju društva u gradu Pisco (departman Ica). Osinergmin određuje i najviše cijene električne energije koje elektroenergetsko poduzeće naplaćuje u gradu Pisco, a koje su lako dostupne. Informacije su bile dovoljno detaljne za utvrđivanje cijene električne energije i cijene za upotrebu distribucijskog sustava koje industrijski korisnici plaćaju svaki mjesec (60).

60

| (79) | Cijena vode za industrijske korisnike koju naplaćuje lokalno društvo u gradu Pisco (Emapisco) temelji se na referentnim cijenama koje je Sunass odredio u svojem izvješću za razdoblje 2018.–2023., koje je dostupno na internetu (61). |
| --- | --- |

(79)

Cijena vode za industrijske korisnike koju naplaćuje lokalno društvo u gradu Pisco (Emapisco) temelji se na referentnim cijenama koje je Sunass odredio u svojem izvješću za razdoblje 2018.–2023., koje je dostupno na internetu (61).

61

3.3.2.5.   Režijski troškovi proizvodnje, troškovi prodaje te administrativni i opći troškovi, dobit i amortizacija

| (80) | Zbog nesuradnje kineskih proizvođača izvoznika Komisija je za utvrđivanje nenarušene vrijednosti režijskih troškova proizvodnje upotrijebila raspoložive podatke u skladu s člankom 18. osnovne uredbe. Stoga je, na temelju podataka o proizvođačima iz Unije koje je dostavio podnositelj zahtjeva, Komisija utvrdila udio režijskih troškova proizvodnje u izravnim troškovima proizvodnje. Taj je postotak zatim primijenjen na nenarušenu vrijednost izravnih troškova proizvodnje kako bi se izračunala nenarušena vrijednost režijskih troškova proizvodnje. |
| --- | --- |

(80)

Zbog nesuradnje kineskih proizvođača izvoznika Komisija je za utvrđivanje nenarušene vrijednosti režijskih troškova proizvodnje upotrijebila raspoložive podatke u skladu s člankom 18. osnovne uredbe. Stoga je, na temelju podataka o proizvođačima iz Unije koje je dostavio podnositelj zahtjeva, Komisija utvrdila udio režijskih troškova proizvodnje u izravnim troškovima proizvodnje. Taj je postotak zatim primijenjen na nenarušenu vrijednost izravnih troškova proizvodnje kako bi se izračunala nenarušena vrijednost režijskih troškova proizvodnje.

| (81) | Kako bi utvrdila nenarušen i razuman iznos troškova prodaje, općih i administrativnih troškova i dobit, Komisija se oslonila na financijske podatke društva Aceros Arequipa za 2019. iz njegove revidirane računovodstvene dokumentacije (62). |
| --- | --- |

(81)

Kako bi utvrdila nenarušen i razuman iznos troškova prodaje, općih i administrativnih troškova i dobit, Komisija se oslonila na financijske podatke društva Aceros Arequipa za 2019. iz njegove revidirane računovodstvene dokumentacije (62).

62

3.3.2.6.   Izračun uobičajene vrijednosti

| (82) | Na temelju prethodno navedenog Komisija je izračunala uobičajenu vrijednost na razini franko tvornica u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(82)

Na temelju prethodno navedenog Komisija je izračunala uobičajenu vrijednost na razini franko tvornica u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe.

| (83) | Prvo, Komisija je utvrdila nenarušene troškove proizvodnje. Budući da proizvođači izvoznici nisu surađivali, Komisija se oslonila na informacije o upotrebi svakog faktora (materijal, energija i rad) za proizvodnju žičanih šipki koje je podnositelj zahtjeva podnio u okviru zahtjeva za reviziju. Komisija je pomnožila faktore iskoristivosti s nenarušenim troškovima po jedinici koji su utvrđeni u reprezentativnoj zemlji Peruu. |
| --- | --- |

(83)

Prvo, Komisija je utvrdila nenarušene troškove proizvodnje. Budući da proizvođači izvoznici nisu surađivali, Komisija se oslonila na informacije o upotrebi svakog faktora (materijal, energija i rad) za proizvodnju žičanih šipki koje je podnositelj zahtjeva podnio u okviru zahtjeva za reviziju. Komisija je pomnožila faktore iskoristivosti s nenarušenim troškovima po jedinici koji su utvrđeni u reprezentativnoj zemlji Peruu.

| (84) | Nakon što je utvrdila nenarušene troškove proizvodnje Komisija im je dodala režijske troškove proizvodnje, troškove prodaje, opće i administrativne troškove i dobit, kako su navedeni u odjeljku 3.3.2.5. Režijski troškovi proizvodnje utvrđeni su na temelju podataka koje je dostavio podnositelj zahtjeva. Troškovi prodaje, opći i administrativni troškovi i dobit utvrđeni su na temelju financijskih izvještaja društva Aceros Arequipa. Komisija je nenarušenom trošku proizvodnje dodala stavke u nastavku:






  — | režijske troškove proizvodnje, koji su iznosili ukupno 12–18 % izravnih troškova proizvodnje (63), |
| --- | --- | --- |

(84)

Nakon što je utvrdila nenarušene troškove proizvodnje Komisija im je dodala režijske troškove proizvodnje, troškove prodaje, opće i administrativne troškove i dobit, kako su navedeni u odjeljku 3.3.2.5. Režijski troškovi proizvodnje utvrđeni su na temelju podataka koje je dostavio podnositelj zahtjeva. Troškovi prodaje, opći i administrativni troškovi i dobit utvrđeni su na temelju financijskih izvještaja društva Aceros Arequipa. Komisija je nenarušenom trošku proizvodnje dodala stavke u nastavku:

—

režijske troškove proizvodnje, koji su iznosili ukupno 12–18 % izravnih troškova proizvodnje (63),

63

| — | troškove prodaje, opće i administrativne troškove i druge troškove, koji su iznosili 11,03 % troškova prodaje društva Aceros Arequipa, i |
| --- | --- |

—

troškove prodaje, opće i administrativne troškove i druge troškove, koji su iznosili 11,03 % troškova prodaje društva Aceros Arequipa, i

| — | dobit, koja je iznosila 11,14 % troškova prodane robe koje snosi društvo Aceros Arequipa i koja je primijenjena na ukupne nenarušene troškove proizvodnje. |
| --- | --- |

—

dobit, koja je iznosila 11,14 % troškova prodane robe koje snosi društvo Aceros Arequipa i koja je primijenjena na ukupne nenarušene troškove proizvodnje.

| (85) | Na temelju toga Komisija je izračunala uobičajenu vrijednost na temelju cijena franko tvornica u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(85)

Na temelju toga Komisija je izračunala uobičajenu vrijednost na temelju cijena franko tvornica u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe.

3.3.3.   Nastavak dampinga

Nastavak dampinga

| (86) | Zbog nesuradnje kineskih proizvođača izvoznika izvozna cijena temeljila se na raspoloživim podacima u skladu s člankom 18. osnovne uredbe. Kako bi utvrdila izvozne cijene, Komisija je pokušala upotrijebiti raspoložive statističke informacije Eurostata. |
| --- | --- |

(86)

Zbog nesuradnje kineskih proizvođača izvoznika izvozna cijena temeljila se na raspoloživim podacima u skladu s člankom 18. osnovne uredbe. Kako bi utvrdila izvozne cijene, Komisija je pokušala upotrijebiti raspoložive statističke informacije Eurostata.

| (87) | Međutim, prema Eurostatu u razdoblju ispitnog postupka revizije iz NRK-a je uvezeno samo 75 tona žičanih šipki, odnosno manje od 1 % ukupnog uvoza. Taj je iznos zanemariv s obzirom na ukupnu potrošnju u Uniji (18 826 155 tona). Iz tog je razloga Komisija zaključila da taj nizak obujam nije dostatna osnova za nastavak analize dampinga. Komisija je stoga svoj ispitni postupak usmjerila na vjerojatnost ponavljanja dampinga u slučaju isteka mjera. |
| --- | --- |

(87)

Međutim, prema Eurostatu u razdoblju ispitnog postupka revizije iz NRK-a je uvezeno samo 75 tona žičanih šipki, odnosno manje od 1 % ukupnog uvoza. Taj je iznos zanemariv s obzirom na ukupnu potrošnju u Uniji (18 826 155 tona). Iz tog je razloga Komisija zaključila da taj nizak obujam nije dostatna osnova za nastavak analize dampinga. Komisija je stoga svoj ispitni postupak usmjerila na vjerojatnost ponavljanja dampinga u slučaju isteka mjera.

3.4.   Vjerojatnost ponavljanja dampinga

Vjerojatnost ponavljanja dampinga

| (88) | S obzirom na zaključke navedene u uvodnim izjavama 86. i 87., Komisija je dodatno analizirala postoji li vjerojatnost ponavljanja dampinga u slučaju isteka mjera. Pritom su analizirani sljedeći elementi: izvozna cijena kineskih žičanih šipki za ostatak svijeta, kineski proizvodni kapacitet i neiskorišteni kapacitet, ponašanje kineskih izvoznika na drugim tržištima i privlačnost tržišta Unije. |
| --- | --- |

(88)

S obzirom na zaključke navedene u uvodnim izjavama 86. i 87., Komisija je dodatno analizirala postoji li vjerojatnost ponavljanja dampinga u slučaju isteka mjera. Pritom su analizirani sljedeći elementi: izvozna cijena kineskih žičanih šipki za ostatak svijeta, kineski proizvodni kapacitet i neiskorišteni kapacitet, ponašanje kineskih izvoznika na drugim tržištima i privlačnost tržišta Unije.

3.5.   Usporedba između uobičajene vrijednosti i cijene izvoza u ostatak svijeta

Usporedba između uobičajene vrijednosti i cijene izvoza u ostatak svijeta

| (89) | Zbog nesuradnje kineskih proizvođača izvoznika, kako bi utvrdila cijene izvoza iz NRK-a na tržišta drugih trećih zemalja, Komisija se morala osloniti na raspoložive podatke u skladu s člankom 18. osnovne uredbe. Budući da nisu postojale druge pouzdane informacije, Komisija je upotrijebila podatke o izvozu iz baze podataka GTA. |
| --- | --- |

(89)

Zbog nesuradnje kineskih proizvođača izvoznika, kako bi utvrdila cijene izvoza iz NRK-a na tržišta drugih trećih zemalja, Komisija se morala osloniti na raspoložive podatke u skladu s člankom 18. osnovne uredbe. Budući da nisu postojale druge pouzdane informacije, Komisija je upotrijebila podatke o izvozu iz baze podataka GTA.

| (90) | Prema bazi podataka GTA NRK je u razdoblju ispitnog postupka revizije izvezao više od 3 699 934 tone žičanih šipki u cijeli svijet. To je gotovo 20 % ukupne potrošnje u Uniji u istom razdoblju. U tablici 2. naveden je obujam kineskog izvoza u pet najvećih zemalja, a na njega otpada gotovo 65 % ukupnog kineskog izvoza u razdoblju ispitnog postupka revizije.

  Tablica 2.


  Kineski izvoz žičanih šipki u svijet (obujam u tonama i cijene, EUR/tona)












  Zemlja | Obujam 2018. | Prosječna cijena 2018. | Obujam 2019. | Prosječna cijena 2019. | Obujam tijekom RIPR-a | Prosječna cijena tijekom RIPR-a |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Južna Koreja | 816 301 | 498 | 902 953 | 461 | 849 193 | 446 |
| Tajland | 724 536 | 496 | 643 022 | 466 | 633 517 | 455 |
| Indonezija | 470 161 | 523 | 407 158 | 498 | 411 668 | 470 |
| Vijetnam | 472 460 | 500 | 393 555 | 482 | 301 005 | 471 |
| Filipini | 714 053 | 471 | 373 321 | 447 | 187 523 | 449 |
| Izvor: GTA |

(90)

Prema bazi podataka GTA NRK je u razdoblju ispitnog postupka revizije izvezao više od 3 699 934 tone žičanih šipki u cijeli svijet. To je gotovo 20 % ukupne potrošnje u Uniji u istom razdoblju. U tablici 2. naveden je obujam kineskog izvoza u pet najvećih zemalja, a na njega otpada gotovo 65 % ukupnog kineskog izvoza u razdoblju ispitnog postupka revizije.

Tablica 2.

Tablica 2.

Kineski izvoz žičanih šipki u svijet (obujam u tonama i cijene, EUR/tona)

Kineski izvoz žičanih šipki u svijet (obujam u tonama i cijene, EUR/tona)

Zemlja

Obujam 2018.

Prosječna cijena 2018.

Obujam 2019.

Prosječna cijena 2019.

Obujam tijekom RIPR-a

Prosječna cijena tijekom RIPR-a

Južna Koreja

816 301

498

902 953

461

849 193

446

Tajland

724 536

496

643 022

466

633 517

455

Indonezija

470 161

523

407 158

498

411 668

470

Vijetnam

472 460

500

393 555

482

301 005

471

Filipini

714 053

471

373 321

447

187 523

449

Izvor: GTA

Izvor:

| (91) | Prosječna izvozna cijena utvrđena za svaku od navedenih zemalja u razdoblju ispitnog postupka revizije bila je više od 40 % niža od uobičajene vrijednosti utvrđene u uvodnoj izjavi 85. To je upućivalo na to da bi se takva prodaja, ako bi uvoz iz NRK-a u Uniju dospio na tu razinu, odvijala po vrlo niskim dampinškim cijenama. |
| --- | --- |

(91)

Prosječna izvozna cijena utvrđena za svaku od navedenih zemalja u razdoblju ispitnog postupka revizije bila je više od 40 % niža od uobičajene vrijednosti utvrđene u uvodnoj izjavi 85. To je upućivalo na to da bi se takva prodaja, ako bi uvoz iz NRK-a u Uniju dospio na tu razinu, odvijala po vrlo niskim dampinškim cijenama.

| (92) | Podaci upućuju i na to da se obujam kineskog izvoza smanjio u proteklim godinama, baš kao i globalni obujam izvoza i globalna potražnja. Međutim, kako je objašnjeno u odjeljku 3.5.1. u nastavku, neiskorišteni kapacitet u NRK-u daleko nadmašuje lokalnu potrošnju, a nedavna medijska izvješća upućuju na to da se globalna potražnja za proizvodom iz postupka revizije polako povećava i da će se to kretanje nastaviti sljedeće godine (64). Nadalje, NRK je i dalje među 10 zemalja s najnižim izvoznim cijenama žičanih šipki. |
| --- | --- |

(92)

Podaci upućuju i na to da se obujam kineskog izvoza smanjio u proteklim godinama, baš kao i globalni obujam izvoza i globalna potražnja. Međutim, kako je objašnjeno u odjeljku 3.5.1. u nastavku, neiskorišteni kapacitet u NRK-u daleko nadmašuje lokalnu potrošnju, a nedavna medijska izvješća upućuju na to da se globalna potražnja za proizvodom iz postupka revizije polako povećava i da će se to kretanje nastaviti sljedeće godine (64). Nadalje, NRK je i dalje među 10 zemalja s najnižim izvoznim cijenama žičanih šipki.

64

| (93) | Naposljetku, medijska izvješća iz 2021. upućuju na sve veći nerazmjer između kineskog domaćeg tržišta i izvoznog tržišta. Budući da lokalna potražnja opada, što dovodi do sniženja lokalnih cijena, kineskim proizvođačima sve je privlačnije izvozno tržište (65). |
| --- | --- |

(93)

Naposljetku, medijska izvješća iz 2021. upućuju na sve veći nerazmjer između kineskog domaćeg tržišta i izvoznog tržišta. Budući da lokalna potražnja opada, što dovodi do sniženja lokalnih cijena, kineskim proizvođačima sve je privlačnije izvozno tržište (65).

65

3.5.1.   Proizvodni kapacitet i neiskorišteni kapacitet u NRK-u

Proizvodni kapacitet i neiskorišteni kapacitet u NRK-u

| (94) | Na temelju informacija koje je dostavio podnositelj zahtjeva, uključujući informacije s portala Mysteel (66), kineska proizvodnja žičanih šipki trenutačno je na višoj razini nego u vrijeme zadnje revizije zbog predstojećeg isteka mjera. Od 2016. razina proizvodnje povećala se na 155–165 milijuna tona u 2019., što je osam puta više od ukupne proizvodnje u Uniji. |
| --- | --- |

(94)

Na temelju informacija koje je dostavio podnositelj zahtjeva, uključujući informacije s portala Mysteel (66), kineska proizvodnja žičanih šipki trenutačno je na višoj razini nego u vrijeme zadnje revizije zbog predstojećeg isteka mjera. Od 2016. razina proizvodnje povećala se na 155–165 milijuna tona u 2019., što je osam puta više od ukupne proizvodnje u Uniji.

66

| (95) | U zahtjevu za reviziju procijenjeno je da neiskorišteni kapacitet kineskih proizvođača iznosi oko 90 milijuna tona. Podnositelj zahtjeva ističe da većinu tog kapaciteta drže novi sudionici na kineskom tržištu žičanih šipki. S obzirom na velik višak kapaciteta, a posebno opadanje lokalne potražnje kako je navedeno u uvodnoj izjavi 93., ti novi sudionici na tržištu sve će se više okretati izvoznom tržištu. Zbog kineske nesuradnje bilo je teško dobiti dodatne podatke u tom pogledu. Međutim, s obzirom na visoke razine proizvodnje iz prethodne uvodne izjave u usporedbi s europskim i svjetskim razinama NRK bi lako mogao utjecati na međunarodna tržišta, čak i ako ne iskoristi svoj neiskorišteni kapacitet. |
| --- | --- |

(95)

U zahtjevu za reviziju procijenjeno je da neiskorišteni kapacitet kineskih proizvođača iznosi oko 90 milijuna tona. Podnositelj zahtjeva ističe da većinu tog kapaciteta drže novi sudionici na kineskom tržištu žičanih šipki. S obzirom na velik višak kapaciteta, a posebno opadanje lokalne potražnje kako je navedeno u uvodnoj izjavi 93., ti novi sudionici na tržištu sve će se više okretati izvoznom tržištu. Zbog kineske nesuradnje bilo je teško dobiti dodatne podatke u tom pogledu. Međutim, s obzirom na visoke razine proizvodnje iz prethodne uvodne izjave u usporedbi s europskim i svjetskim razinama NRK bi lako mogao utjecati na međunarodna tržišta, čak i ako ne iskoristi svoj neiskorišteni kapacitet.

3.5.2.   Privlačnost tržišta Unije

Privlačnost tržišta Unije

| (96) | Zbog viših razina cijena na tržištu Unije u usporedbi s kineskim prodajnim cijenama zabilježenima u ostalim trećim zemljama, kako je prikazano u tablici 2., tržište Unije smatra se privlačnim za kineske proizvođače. Zbog zaštitnih mjera na brojnim izvoznim tržištima dodatno se povećava privlačnost tržišta Unije (67). Stoga je razumno očekivati da će se kineski izvoz na tržište Unije nastaviti u znatnom obujmu u slučaju isteka mjera. U tom smislu treba podsjetiti da je prije uvođenja početnih mjera obujam kineske prodaje na tržištu Unije 2008. iznosio 1,1 milijun tona u usporedbi sa 75 tona u razdoblju ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(96)

Zbog viših razina cijena na tržištu Unije u usporedbi s kineskim prodajnim cijenama zabilježenima u ostalim trećim zemljama, kako je prikazano u tablici 2., tržište Unije smatra se privlačnim za kineske proizvođače. Zbog zaštitnih mjera na brojnim izvoznim tržištima dodatno se povećava privlačnost tržišta Unije (67). Stoga je razumno očekivati da će se kineski izvoz na tržište Unije nastaviti u znatnom obujmu u slučaju isteka mjera. U tom smislu treba podsjetiti da je prije uvođenja početnih mjera obujam kineske prodaje na tržištu Unije 2008. iznosio 1,1 milijun tona u usporedbi sa 75 tona u razdoblju ispitnog postupka revizije.

67

3.6.   Zaključak o vjerojatnosti ponavljanja dampinga

Zaključak o vjerojatnosti ponavljanja dampinga

| (97) | S obzirom na navedeno, Komisija je zaključila da postoji vjerojatnost da će se damping ponoviti u slučaju isteka mjera. Naime, razina uobičajene vrijednosti utvrđene u NRK-u, razina kineskih izvoznih cijena za tržišta trećih zemalja, privlačnost tržišta Unije i dostupnost znatnih proizvodnih kapaciteta NRK-a upućuju na veliku vjerojatnost ponavljanja dampinga u slučaju isteka mjera. |
| --- | --- |

(97)

S obzirom na navedeno, Komisija je zaključila da postoji vjerojatnost da će se damping ponoviti u slučaju isteka mjera. Naime, razina uobičajene vrijednosti utvrđene u NRK-u, razina kineskih izvoznih cijena za tržišta trećih zemalja, privlačnost tržišta Unije i dostupnost znatnih proizvodnih kapaciteta NRK-a upućuju na veliku vjerojatnost ponavljanja dampinga u slučaju isteka mjera.

4.   ŠTETA

ŠTETA

4.1.   Definicija industrije Unije i proizvodnje u Uniji

Definicija industrije Unije i proizvodnje u Uniji

| (98) | Istovjetni proizvod tijekom razmatranog razdoblja proizvodila su 62 proizvođača u Uniji. Oni čine „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(98)

Istovjetni proizvod tijekom razmatranog razdoblja proizvodila su 62 proizvođača u Uniji. Oni čine „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. osnovne uredbe.

| (99) | Ukupna proizvodnja u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije iznosila je otprilike 18,3 milijuna tona. Komisija je utvrdila taj iznos na temelju svih dostupnih podataka o industriji Unije, kao što su podaci koje je dostavio podnositelj zahtjeva (68). Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 11., četiri proizvođača iz Unije odabrana su u uzorak koji čini gotovo 25 % ukupne proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji. |
| --- | --- |

(99)

Ukupna proizvodnja u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije iznosila je otprilike 18,3 milijuna tona. Komisija je utvrdila taj iznos na temelju svih dostupnih podataka o industriji Unije, kao što su podaci koje je dostavio podnositelj zahtjeva (68). Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 11., četiri proizvođača iz Unije odabrana su u uzorak koji čini gotovo 25 % ukupne proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji.

68

| (100) | Komisija je utvrdila da je dio ukupne proizvodnje proizvođačâ iz Unije bio namijenjen ograničenom tržištu, kako je prikazano u tablici 3. u nastavku. Ograničeno tržište povećalo se u razmatranom razdoblju za 5 postotnih bodova, što čini 13,5 % potrošnje u Uniji u razdoblju ispitnog postupka revizije. Komisija je ispitala određene gospodarske pokazatelje povezane s industrijom Unije isključivo na temelju podataka za slobodno tržište. To su sljedeći pokazatelji: obujam prodaje i prodajne cijene na tržištu Unije; tržišni udio; obujam izvoza i izvozne cijene i profitabilnost. Za druge pokazatelje, kao što su proizvodnja, kapacitet, produktivnost, zaposlenost i plaće, podaci razmatrani u nastavku odnose se na cijelu djelatnost pa nije bilo potrebe za razdvajanjem. |
| --- | --- |

(100)

Komisija je utvrdila da je dio ukupne proizvodnje proizvođačâ iz Unije bio namijenjen ograničenom tržištu, kako je prikazano u tablici 3. u nastavku. Ograničeno tržište povećalo se u razmatranom razdoblju za 5 postotnih bodova, što čini 13,5 % potrošnje u Uniji u razdoblju ispitnog postupka revizije. Komisija je ispitala određene gospodarske pokazatelje povezane s industrijom Unije isključivo na temelju podataka za slobodno tržište. To su sljedeći pokazatelji: obujam prodaje i prodajne cijene na tržištu Unije; tržišni udio; obujam izvoza i izvozne cijene i profitabilnost. Za druge pokazatelje, kao što su proizvodnja, kapacitet, produktivnost, zaposlenost i plaće, podaci razmatrani u nastavku odnose se na cijelu djelatnost pa nije bilo potrebe za razdvajanjem.

4.2.   Potrošnja u Uniji

Potrošnja u Uniji

| (101) | Potrošnju u Uniji Komisija je utvrdila na temelju: (a) podataka Eurofera o prodaji industrije Unije za istovjetni proizvod u Uniji, koje je unakrsno provjerila s proizvođačima iz Unije u uzorku; i (b) uvoza proizvoda iz postupka revizije iz svih trećih zemalja, prema izvješćima Eurostata. |
| --- | --- |

(101)

Potrošnju u Uniji Komisija je utvrdila na temelju: (a) podataka Eurofera o prodaji industrije Unije za istovjetni proizvod u Uniji, koje je unakrsno provjerila s proizvođačima iz Unije u uzorku; i (b) uvoza proizvoda iz postupka revizije iz svih trećih zemalja, prema izvješćima Eurostata.

| (102) | Potrošnja u Uniji kretala se kako slijedi:

  Tablica 3.


  Potrošnja u Uniji (u tonama)
   (69) | 2017. | 2018. | 2019. | RIPR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukupna potrošnja u Uniji | 20 365 727 | 21 318 592 | 20 219 432 | 18 821 504 |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 105 | 99 | 92 |
| Ograničeno tržište | 2 426 375 | 2 724 231 | 2 535 896 | 2 545 577 |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 112 | 105 | 105 |
| Slobodno tržište | 17 939 352 | 18 594 360 | 17 683 536 | 16 275 927 |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 104 | 99 | 91 |
| Izvor: Eurofer i Eurostat |

(102)

Potrošnja u Uniji kretala se kako slijedi:

Tablica 3.

Tablica 3.

Potrošnja u Uniji (u tonama)
   (69)

Potrošnja u Uniji (u tonama)

69

2017.

2018.

2019.

RIPR

Ukupna potrošnja u Uniji

20 365 727

21 318 592

20 219 432

18 821 504

Indeks (2017. = 100)

100

105

99

92

Ograničeno tržište

2 426 375

2 724 231

2 535 896

2 545 577

Indeks (2017. = 100)

100

112

105

105

Slobodno tržište

17 939 352

18 594 360

17 683 536

16 275 927

Indeks (2017. = 100)

100

104

99

91

Izvor: Eurofer i Eurostat

Izvor

| (103) | Potrošnja u Uniji na slobodnom tržištu smanjila se za 9 % u razmatranom razdoblju. Detaljna analiza pokazuje da se potrošnja na slobodnom tržištu u Uniji od 2017. do 2018. povećala za 4 % s oko 17,9 na 18,6 milijuna tona, a zatim se 2019. smanjila za 5 % i za dodatnih 8 postotnih bodova na 16,3 milijuna tona u razdoblju ispitnog postupka revizije. Slično se kretala i ukupna potrošnja u Uniji, odnosno nakon povećanja 2018. uslijedilo je smanjenje 2019., koje se nastavilo u razdoblju ispitnog postupka revizije, zbog pandemije bolesti COVID-19 koja je uzrokovala smanjenje ukupne potrošnje žičanih šipki, osobito u automobilskoj i građevinskoj industriji. |
| --- | --- |

(103)

Potrošnja u Uniji na slobodnom tržištu smanjila se za 9 % u razmatranom razdoblju. Detaljna analiza pokazuje da se potrošnja na slobodnom tržištu u Uniji od 2017. do 2018. povećala za 4 % s oko 17,9 na 18,6 milijuna tona, a zatim se 2019. smanjila za 5 % i za dodatnih 8 postotnih bodova na 16,3 milijuna tona u razdoblju ispitnog postupka revizije. Slično se kretala i ukupna potrošnja u Uniji, odnosno nakon povećanja 2018. uslijedilo je smanjenje 2019., koje se nastavilo u razdoblju ispitnog postupka revizije, zbog pandemije bolesti COVID-19 koja je uzrokovala smanjenje ukupne potrošnje žičanih šipki, osobito u automobilskoj i građevinskoj industriji.

4.3.   Uvoz iz predmetne zemlje

Uvoz iz predmetne zemlje

4.3.1.   Obujam i tržišni udio uvoza iz predmetne zemlje

Obujam i tržišni udio uvoza iz predmetne zemlje

| (104) | Komisija je obujam uvoza utvrdila na temelju podataka Eurostata. Tržišni udio uvoza utvrđen je na temelju potrošnje u Uniji kako je navedeno u uvodnoj izjavi 102. |
| --- | --- |

(104)

Komisija je obujam uvoza utvrdila na temelju podataka Eurostata. Tržišni udio uvoza utvrđen je na temelju potrošnje u Uniji kako je navedeno u uvodnoj izjavi 102.

| (105) | Uvoz iz predmetne zemlje kretao se kako slijedi:

  Tablica 4.


  Obujam uvoza (u tonama) i tržišni udio
   (70) | 2017. | 2018. | 2019. | RIPR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam uvoza iz predmetne zemlje (u tonama) | 556 | 44 | 47 | 75 |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 8 | 8 | 14 |
| Tržišni udio (%) | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| Izvor: Eurostat |

(105)

Uvoz iz predmetne zemlje kretao se kako slijedi:

Tablica 4.

Tablica 4.

Obujam uvoza (u tonama) i tržišni udio
   (70)

Obujam uvoza (u tonama) i tržišni udio

70

2017.

2018.

2019.

RIPR

Obujam uvoza iz predmetne zemlje (u tonama)

556

44

47

75

Indeks (2017. = 100)

100

8

8

14

Tržišni udio (%)

0,0

0,0

0,0

0,0

Izvor: Eurostat

Izvor

| (106) | Iako je kineski uvoz činio 5 % tržišnog udjela (1,1 milijun tona) u početnom ispitnom postupku, prema podacima Eurostata praktički je nestao s tržišta Unije. Uvoz iz NRK-a de facto se smanjio s 556 tona na 75 tona tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(106)

Iako je kineski uvoz činio 5 % tržišnog udjela (1,1 milijun tona) u početnom ispitnom postupku, prema podacima Eurostata praktički je nestao s tržišta Unije. Uvoz iz NRK-a de facto se smanjio s 556 tona na 75 tona tijekom razmatranog razdoblja.

de facto

| (107) | Društvo sa stopom pristojbe od 7,9 % povezano je s grupacijom Arcelor Mittal i prema podnositeljima zahtjeva više ne proizvodi znatne količine žičanih šipki. Međutim, i ostali su kineski proizvođači izvoznici prestali prodavati u Uniju. Čini se da je tržište žičanih šipki cjenovno vrlo osjetljivo i da su zbog povećanja cijena od 24 % zbog antidampinške pristojbe na snazi kineski izvoznici izgubili interes za tržište Unije. |
| --- | --- |

(107)

Društvo sa stopom pristojbe od 7,9 % povezano je s grupacijom Arcelor Mittal i prema podnositeljima zahtjeva više ne proizvodi znatne količine žičanih šipki. Međutim, i ostali su kineski proizvođači izvoznici prestali prodavati u Uniju. Čini se da je tržište žičanih šipki cjenovno vrlo osjetljivo i da su zbog povećanja cijena od 24 % zbog antidampinške pristojbe na snazi kineski izvoznici izgubili interes za tržište Unije.

4.3.2.   Cijene proizvoda uvezenih iz predmetne zemlje i sniženje cijena

Cijene proizvoda uvezenih iz predmetne zemlje i sniženje cijena

| (108) | S obzirom na vrlo malen obujam uvoza iz NRK-a, cijene tog uvoza nisu se mogle smisleno analizirati. |
| --- | --- |

(108)

S obzirom na vrlo malen obujam uvoza iz NRK-a, cijene tog uvoza nisu se mogle smisleno analizirati.

| (109) | S obzirom na nesuradnju proizvođača izvoznika iz NRK-a i vrlo male količine uvezene u Uniju iz NRK-a pouzdane uvozne cijene nisu se mogle utvrditi u razdoblju ispitnog postupka revizije, pa smislen izračun sniženja cijena nije bio moguć. U tim je okolnostima Komisija utvrdila sniženje cijena zbog uvoza iz NRK-a tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije uspoređujući:






  (1) | ponderiranu prosječnu prodajnu cijenu proizvoda iz postupka revizije proizvođača iz Unije u uzorku koja je naplaćena nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođenu na razinu franko tvornica; i |
| --- | --- | --- |

(109)

S obzirom na nesuradnju proizvođača izvoznika iz NRK-a i vrlo male količine uvezene u Uniju iz NRK-a pouzdane uvozne cijene nisu se mogle utvrditi u razdoblju ispitnog postupka revizije, pa smislen izračun sniženja cijena nije bio moguć. U tim je okolnostima Komisija utvrdila sniženje cijena zbog uvoza iz NRK-a tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije uspoređujući:

(1)

ponderiranu prosječnu prodajnu cijenu proizvoda iz postupka revizije proizvođača iz Unije u uzorku koja je naplaćena nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođenu na razinu franko tvornica; i

| (2) | odgovarajuće ponderirane prosječne cijene proizvoda iz postupka revizije proizvedenog u NRK-u i prodanog u ostatku svijeta, utvrđene na temelju cijena CIF uz odgovarajuće prilagodbe za troškove nastale nakon uvoza. U nedostatku bilo kakvih drugih informacija ti su troškovi procijenjeni na 1 % vrijednosti CIF (71). |
| --- | --- |

(2)

odgovarajuće ponderirane prosječne cijene proizvoda iz postupka revizije proizvedenog u NRK-u i prodanog u ostatku svijeta, utvrđene na temelju cijena CIF uz odgovarajuće prilagodbe za troškove nastale nakon uvoza. U nedostatku bilo kakvih drugih informacija ti su troškovi procijenjeni na 1 % vrijednosti CIF (71).

71

| (110) | Rezultat usporedbe izražen je kao postotak prometa proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Taj je rezultat pokazao ponderiranu prosječnu maržu sniženja cijena za predmetnu zemlju od 4,5 %. Stoga se očekuje slična razina sniženja cijena na tržištu Unije u slučaju isteka mjera. |
| --- | --- |

(110)

Rezultat usporedbe izražen je kao postotak prometa proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Taj je rezultat pokazao ponderiranu prosječnu maržu sniženja cijena za predmetnu zemlju od 4,5 %. Stoga se očekuje slična razina sniženja cijena na tržištu Unije u slučaju isteka mjera.

4.4.   Uvoz iz trećih zemalja osim NRK-a

Uvoz iz trećih zemalja osim NRK-a

| (111) | Treće zemlje osim NRK-a iz kojih se proizvod iz postupka revizije uglavnom uvozio bile su Turska, Rusija, Bjelarus i Švicarska. |
| --- | --- |

(111)

Treće zemlje osim NRK-a iz kojih se proizvod iz postupka revizije uglavnom uvozio bile su Turska, Rusija, Bjelarus i Švicarska.

| (112) | (Ukupni) obujam uvoza, tržišni udio i cijene uvoza proizvoda iz postupka revizije iz ostalih trećih zemalja kretali su se kako slijedi:

  Tablica 5.


  Uvoz iz trećih zemalja











  Zemlja | | 2017. | 2018. | 2019. | RIPR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Turska | Obujam (u tonama) | 441 408 | 921 060 | 458 996 | 329 613 |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 209 | 104 | 75 |
| Tržišni udio na slobodnom tržištu (%) | 2,5 | 5,0 | 2,6 | 2,0 |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 201 | 105 | 82 |
| Prosječna cijena (EUR/tona) | 468 | 513 | 475 | 473 |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 110 | 101 | 101 |
| Rusija | Obujam (u tonama) | 349 011 | 368 158 | 249 488 | 331 194 |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 105 | 71 | 95 |
| Tržišni udio na slobodnom tržištu (%) | 1,9 | 2,0 | 1,4 | 2,0 |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 102 | 73 | 105 |
| Prosječna cijena (EUR/tona) | 444 | 497 | 464 | 434 |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 112 | 104 | 98 |
| Bjelarus | Obujam (u tonama) | 282 422 | 195 380 | 243 772 | 257 688 |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 69 | 86 | 91 |
| Tržišni udio na slobodnom tržištu (%) | 1,6 | 1,1 | 1,4 | 1,6 |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 67 | 88 | 101 |
| Prosječna cijena (EUR/tona) | 425 | 519 | 478 | 459 |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 122 | 112 | 108 |
| Ostale treće zemlje | Obujam (u tonama) | 1 142 592 | 1 192 067 | 1 024 468 | 1 111 213 |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 104 | 90 | 97 |
| Tržišni udio na slobodnom tržištu (%) | 6,4 | 6,4 | 5,8 | 6,8 |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 101 | 91 | 107 |
| Prosječna cijena (EUR/tona) | 519 | 595 | 550 | 516 |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 115 | 106 | 99 |
| Ukupno sve treće zemlje osim NRK-a | Obujam (u tonama) | 2 215 433 | 2 676 664 | 1 976 724 | 2 029 708 |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 121 | 89 | 92 |
| Tržišni udio na slobodnom tržištu (%) | 12,3 | 14,4 | 11,2 | 12,5 |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 117 | 91 | 101 |
| Prosječna cijena (EUR/tona) | 485 | 548 | 513 | 488 |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 113 | 106 | 101 |
| Izvor: Eurostat |

(112)

(Ukupni) obujam uvoza, tržišni udio i cijene uvoza proizvoda iz postupka revizije iz ostalih trećih zemalja kretali su se kako slijedi:

Tablica 5.

Tablica 5.

Uvoz iz trećih zemalja

Uvoz iz trećih zemalja

Zemlja

2017.

2018.

2019.

RIPR

Turska

Obujam (u tonama)

441 408

921 060

458 996

329 613

Indeks (2017. = 100)

100

209

104

75

Tržišni udio na slobodnom tržištu (%)

2,5

5,0

2,6

2,0

Indeks (2017. = 100)

100

201

105

82

Prosječna cijena (EUR/tona)

468

513

475

473

Indeks (2017. = 100)

100

110

101

101

Rusija

Obujam (u tonama)

349 011

368 158

249 488

331 194

Indeks (2017. = 100)

100

105

71

95

Tržišni udio na slobodnom tržištu (%)

1,9

2,0

1,4

2,0

Indeks (2017. = 100)

100

102

73

105

Prosječna cijena (EUR/tona)

444

497

464

434

Indeks (2017. = 100)

100

112

104

98

Bjelarus

Obujam (u tonama)

282 422

195 380

243 772

257 688

Indeks (2017. = 100)

100

69

86

91

Tržišni udio na slobodnom tržištu (%)

1,6

1,1

1,4

1,6

Indeks (2017. = 100)

100

67

88

101

Prosječna cijena (EUR/tona)

425

519

478

459

Indeks (2017. = 100)

100

122

112

108

Ostale treće zemlje

Obujam (u tonama)

1 142 592

1 192 067

1 024 468

1 111 213

Indeks (2017. = 100)

100

104

90

97

Tržišni udio na slobodnom tržištu (%)

6,4

6,4

5,8

6,8

Indeks (2017. = 100)

100

101

91

107

Prosječna cijena (EUR/tona)

519

595

550

516

Indeks (2017. = 100)

100

115

106

99

Ukupno sve treće zemlje osim NRK-a

Obujam (u tonama)

2 215 433

2 676 664

1 976 724

2 029 708

Indeks (2017. = 100)

100

121

89

92

Tržišni udio na slobodnom tržištu (%)

12,3

14,4

11,2

12,5

Indeks (2017. = 100)

100

117

91

101

Prosječna cijena (EUR/tona)

485

548

513

488

Indeks (2017. = 100)

100

113

106

101

Izvor: Eurostat

Izvor:

| (113) | Ukupni uvoz proizvoda iz postupka revizije iz trećih zemalja osim predmetne zemlje smanjio se u razmatranom razdoblju za 8 % (s 2,21 na 2,03 milijuna tona) u skladu sa silaznim trendom potrošnje na slobodnom tržištu u Uniji, kako je navedeno u tablici 3. Međutim, u razmatranom su razdoblju treće zemlje zadržale svoj tržišni udio na slobodnom tržištu uglavnom zbog cijena koje su redovito niže od cijena industrije Unije, koja je u istom razdoblju izgubila tržišni udio na slobodnom tržištu, kako je navedeno u tablici 7. |
| --- | --- |

(113)

Ukupni uvoz proizvoda iz postupka revizije iz trećih zemalja osim predmetne zemlje smanjio se u razmatranom razdoblju za 8 % (s 2,21 na 2,03 milijuna tona) u skladu sa silaznim trendom potrošnje na slobodnom tržištu u Uniji, kako je navedeno u tablici 3. Međutim, u razmatranom su razdoblju treće zemlje zadržale svoj tržišni udio na slobodnom tržištu uglavnom zbog cijena koje su redovito niže od cijena industrije Unije, koja je u istom razdoblju izgubila tržišni udio na slobodnom tržištu, kako je navedeno u tablici 7.

4.5.   Gospodarsko stanje industrije Unije

Gospodarsko stanje industrije Unije

4.5.1.   Opće napomene

Opće napomene

| (114) | Procjena gospodarskog stanja industrije Unije uključivala je ocjenu svih gospodarskih pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(114)

Procjena gospodarskog stanja industrije Unije uključivala je ocjenu svih gospodarskih pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.

| (115) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 11., odabir uzorka proveden je radi procjene gospodarskog stanja industrije Unije. |
| --- | --- |

(115)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 11., odabir uzorka proveden je radi procjene gospodarskog stanja industrije Unije.

| (116) | Za utvrđivanje štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. Komisija je ocijenila makroekonomske pokazatelje na temelju podataka iz odgovora Eurofera o prodaji industrije Unije za istovjetni proizvod u Uniji, koje je unakrsno provjerila s proizvođačima iz Unije u uzorku. Komisija je mikroekonomske pokazatelje ocijenila na temelju podataka koji se odnose na proizvođače iz Unije u uzorku, a koji se nalaze u odgovorima na upitnik. Utvrđeno je da su oba skupa podataka reprezentativna za gospodarsko stanje industrije Unije. |
| --- | --- |

(116)

Za utvrđivanje štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. Komisija je ocijenila makroekonomske pokazatelje na temelju podataka iz odgovora Eurofera o prodaji industrije Unije za istovjetni proizvod u Uniji, koje je unakrsno provjerila s proizvođačima iz Unije u uzorku. Komisija je mikroekonomske pokazatelje ocijenila na temelju podataka koji se odnose na proizvođače iz Unije u uzorku, a koji se nalaze u odgovorima na upitnik. Utvrđeno je da su oba skupa podataka reprezentativna za gospodarsko stanje industrije Unije.

| (117) | Makroekonomski su pokazatelji sljedeći: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, rast, zaposlenost, produktivnost, visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga. |
| --- | --- |

(117)

Makroekonomski su pokazatelji sljedeći: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, rast, zaposlenost, produktivnost, visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga.

| (118) | Mikroekonomski su pokazatelji sljedeći: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala. |
| --- | --- |

(118)

Mikroekonomski su pokazatelji sljedeći: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala.

4.5.2.   Makroekonomski pokazatelji (72)

Makroekonomski pokazatelji

72

4.5.2.1.   Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

| (119) | Ukupna proizvodnja u Uniji, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

  Tablica 6.


  Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta | 2017. | 2018. | 2019. | RIPR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam proizvodnje (u tonama) | 20 101 565 | 20 670 532 | 19 942 245 | 18 298 579 |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 103 | 99 | 91 |
| Proizvodni kapacitet (u tonama) | 25 860 247 | 25 875 427 | 26 941 347 | 27 300 050 |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 100 | 104 | 106 |
| Iskorištenost kapaciteta (%) | 78 | 80 | 74 | 67 |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 103 | 95 | 86 |
| Izvor: Eurofer, proizvođači iz Unije u uzorku |

(119)

Ukupna proizvodnja u Uniji, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

Tablica 6.

Tablica 6.

Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

2017.

2018.

2019.

RIPR

Obujam proizvodnje (u tonama)

20 101 565

20 670 532

19 942 245

18 298 579

Indeks (2017. = 100)

100

103

99

91

Proizvodni kapacitet (u tonama)

25 860 247

25 875 427

26 941 347

27 300 050

Indeks (2017. = 100)

100

100

104

106

Iskorištenost kapaciteta (%)

78

80

74

67

Indeks (2017. = 100)

100

103

95

86

Izvor: Eurofer, proizvođači iz Unije u uzorku

Izvor

| (120) | Do prvog povećanja obujma proizvodnje kao posljedice povećanja na ograničenom tržištu došlo je 2018. Smanjio se 2019. te još više u razdoblju ispitnog postupka u skladu sa sličnim silaznim trendom u potrošnji u Uniji, koji je posljedica pandemije bolesti COVID-19 koja je uzrokovala smanjenje ukupne potrošnje žičanih šipki. Obujam proizvodnje smanjio se za 9 % u razdoblju ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(120)

Do prvog povećanja obujma proizvodnje kao posljedice povećanja na ograničenom tržištu došlo je 2018. Smanjio se 2019. te još više u razdoblju ispitnog postupka u skladu sa sličnim silaznim trendom u potrošnji u Uniji, koji je posljedica pandemije bolesti COVID-19 koja je uzrokovala smanjenje ukupne potrošnje žičanih šipki. Obujam proizvodnje smanjio se za 9 % u razdoblju ispitnog postupka revizije.

| (121) | U razmatranom razdoblju zabilježeno je povećanje proizvodnog kapaciteta. Budući da se obujam proizvodnje ukupno smanjio, a kapacitet povećao, iskorištenost kapaciteta pokazuje silazni trend (–14 %) tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(121)

U razmatranom razdoblju zabilježeno je povećanje proizvodnog kapaciteta. Budući da se obujam proizvodnje ukupno smanjio, a kapacitet povećao, iskorištenost kapaciteta pokazuje silazni trend (–14 %) tijekom razmatranog razdoblja.

4.5.2.2.   Obujam prodaje i tržišni udio

| (122) | Obujam prodaje industrije Unije i tržišni udio u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

  Tablica 7.


  Obujam prodaje i tržišni udio | 2017. | 2018. | 2019. | RIPR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukupni obujam prodaje na slobodnom i ograničenom tržištu Unije (u tonama) | 18 149 739 | 18 641 884 | 18 242 661 | 16 791 721 |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 103 | 101 | 93 |
| Prodaja i upotreba na ograničenom tržištu | 2 426 375 | 2 724 231 | 2 535 896 | 2 545 577 |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 112 | 105 | 105 |
| Prodaja i upotreba na ograničenom tržištu kao % ukupne prodaje na tržištu | 13,4 | 14,6 | 13,9 | 15,2 |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 109 | 104 | 113 |
| Prodaja na slobodnom tržištu | 15 723 364 | 15 917 652 | 15 706 766 | 14 246 144 |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 101 | 100 | 91 |
| Tržišni udio (prodaje na slobodnom tržištu, u %) | 87,6 | 85,6 | 88,8 | 87,5 |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 98 | 101 | 100 |
| Izvor: Eurofer, proizvođači iz Unije u uzorku |

(122)

Obujam prodaje industrije Unije i tržišni udio u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

Tablica 7.

Tablica 7.

Obujam prodaje i tržišni udio

Obujam prodaje i tržišni udio

2017.

2018.

2019.

RIPR

Ukupni obujam prodaje na slobodnom i ograničenom tržištu Unije (u tonama)

18 149 739

18 641 884

18 242 661

16 791 721

Indeks (2017. = 100)

100

103

101

93

Prodaja i upotreba na ograničenom tržištu

2 426 375

2 724 231

2 535 896

2 545 577

Indeks (2017. = 100)

100

112

105

105

Prodaja i upotreba na ograničenom tržištu kao % ukupne prodaje na tržištu

13,4

14,6

13,9

15,2

Indeks (2017. = 100)

100

109

104

113

Prodaja na slobodnom tržištu

15 723 364

15 917 652

15 706 766

14 246 144

Indeks (2017. = 100)

100

101

100

91

Tržišni udio (prodaje na slobodnom tržištu, u %)

87,6

85,6

88,8

87,5

Indeks (2017. = 100)

100

98

101

100

Izvor: Eurofer, proizvođači iz Unije u uzorku

Izvor

| (123) | Tijekom razmatranog razdoblja ukupna prodaja u EU-u pokazivala je negativan trend (–7 %) unatoč povećanju od 3 % u razdoblju 2017.–2018. |
| --- | --- |

(123)

Tijekom razmatranog razdoblja ukupna prodaja u EU-u pokazivala je negativan trend (–7 %) unatoč povećanju od 3 % u razdoblju 2017.–2018.

| (124) | Ukupna prodaja industrije Unije na slobodnom tržištu smanjila se za gotovo 1,5 milijuna tona tijekom razmatranog razdoblja. Iako se potrošnja 2018. povećala do najviše razine (+ 3 %), već je zabilježila silazni trend (–2 %) koji se nastavio 2019. i u razdoblju ispitnog postupka revizije. Ukupna prodaja na slobodnom tržištu EU-a smanjila se za 9 %. |
| --- | --- |

(124)

Ukupna prodaja industrije Unije na slobodnom tržištu smanjila se za gotovo 1,5 milijuna tona tijekom razmatranog razdoblja. Iako se potrošnja 2018. povećala do najviše razine (+ 3 %), već je zabilježila silazni trend (–2 %) koji se nastavio 2019. i u razdoblju ispitnog postupka revizije. Ukupna prodaja na slobodnom tržištu EU-a smanjila se za 9 %.

| (125) | Tržišni udio prodaje industrije Unije na slobodnom tržištu ostao je prilično stabilan u razmatranom razdoblju. Nakon povećanja za 1 % u razdoblju 2017.–2019. udio prodaje na slobodnom tržištu smanjio se za 1,3 postotna boda u razdoblju ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(125)

Tržišni udio prodaje industrije Unije na slobodnom tržištu ostao je prilično stabilan u razmatranom razdoblju. Nakon povećanja za 1 % u razdoblju 2017.–2019. udio prodaje na slobodnom tržištu smanjio se za 1,3 postotna boda u razdoblju ispitnog postupka revizije.

4.5.2.3.   Rast

| (126) | U kontekstu smanjenja potrošnje industrija Unije izgubila je ne samo obujam prodaje u EU-u nego i udio na slobodnom tržištu. Prema tome, industrija Unije nije zabilježila rast rijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(126)

U kontekstu smanjenja potrošnje industrija Unije izgubila je ne samo obujam prodaje u EU-u nego i udio na slobodnom tržištu. Prema tome, industrija Unije nije zabilježila rast rijekom razmatranog razdoblja.

4.5.2.4.   Zaposlenost i produktivnost

| (127) | Zaposlenost i produktivnost u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

  Tablica 8.


  Zaposlenost i produktivnost | 2017. | 2018. | 2019. | RIPR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Broj zaposlenika | 10 271 | 10 530 | 11 125 | 10 853 |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 103 | 108 | 106 |
| Produktivnost (jedinica/zaposlenik) | 1 957 | 1 963 | 1 793 | 1 686 |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 100 | 92 | 86 |
| Izvor: Eurofer, proizvođači iz Unije u uzorku |

(127)

Zaposlenost i produktivnost u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

Tablica 8.

Tablica 8.

Zaposlenost i produktivnost

Zaposlenost i produktivnost

2017.

2018.

2019.

RIPR

Broj zaposlenika

10 271

10 530

11 125

10 853

Indeks (2017. = 100)

100

103

108

106

Produktivnost (jedinica/zaposlenik)

1 957

1 963

1 793

1 686

Indeks (2017. = 100)

100

100

92

86

Izvor: Eurofer, proizvođači iz Unije u uzorku

Izvor

| (128) | Broj zaposlenika u industriji Unije koji se bave proizvodnjom proizvoda iz postupka revizije ostao je stabilan i čak se povećao za 6 % od 2017. do razdoblja ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(128)

Broj zaposlenika u industriji Unije koji se bave proizvodnjom proizvoda iz postupka revizije ostao je stabilan i čak se povećao za 6 % od 2017. do razdoblja ispitnog postupka revizije.

| (129) | Produktivnost radne snage industrije Unije, izmjerena kao proizvodnja (u tonama) po zaposleniku, slijedila je isti silazni trend u razmatranom razdoblju (–14 %) zbog pandemije bolesti COVID-19, koja je uzrokovala smanjenje ukupnog obujma proizvodnje žičanih šipki. Znatno smanjenje produktivnosti objašnjava se većim smanjenjem obujma proizvodnje, koji je povezan i sa smanjenjem prodaje i potražnje za proizvodima industrije Unije, u usporedbi s povećanjem broja zaposlenika. |
| --- | --- |

(129)

Produktivnost radne snage industrije Unije, izmjerena kao proizvodnja (u tonama) po zaposleniku, slijedila je isti silazni trend u razmatranom razdoblju (–14 %) zbog pandemije bolesti COVID-19, koja je uzrokovala smanjenje ukupnog obujma proizvodnje žičanih šipki. Znatno smanjenje produktivnosti objašnjava se većim smanjenjem obujma proizvodnje, koji je povezan i sa smanjenjem prodaje i potražnje za proizvodima industrije Unije, u usporedbi s povećanjem broja zaposlenika.

4.5.2.5.   Visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga

| (130) | Dampinška marža utvrđena za predmetnu zemlju u početnom ispitnom postupku bila je znatno viša od razine de minimis. Kako je prethodno objašnjeno, tijekom razmatranog razdoblja nije bilo dampinškog uvoza iz predmetne zemlje pa se visina dampinške marže nije mogla ocijeniti. |
| --- | --- |

(130)

Dampinška marža utvrđena za predmetnu zemlju u početnom ispitnom postupku bila je znatno viša od razine de minimis. Kako je prethodno objašnjeno, tijekom razmatranog razdoblja nije bilo dampinškog uvoza iz predmetne zemlje pa se visina dampinške marže nije mogla ocijeniti.

de minimis

| (131) | U prethodnoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera zaključeno je da je industrija Unije i dalje veoma osjetljiva i da joj je nanesena šteta. U razdoblju razmatranom u ovom ispitnom postupku revizije zbog predstojećeg isteka mjera industrija Unije pokazala je znakove oporavka od učinaka prethodnog dampinga, no nakon relativne stabilnosti u razdoblju 2017.–2019. svi glavni pokazatelji štete smanjili su se u razdoblju ispitnog postupka revizije u skladu sa sličnim silaznim trendom u potrošnji u Uniji, koji je posljedica pandemije bolesti COVID-19. Zbog toga je industrija Unije i dalje vrlo osjetljiva na štetne učinke dampinškog uvoza na tržište Unije i stoga bi, u slučaju stavljanja mjera izvan snage, učinak očekivanog dampinga na industriju Unije bio znatan s obzirom na sve niže cijene izvoza iz NRK-a u treće zemlje, kako je navedeno u uvodnim izjavama 90. i 91. |
| --- | --- |

(131)

U prethodnoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera zaključeno je da je industrija Unije i dalje veoma osjetljiva i da joj je nanesena šteta. U razdoblju razmatranom u ovom ispitnom postupku revizije zbog predstojećeg isteka mjera industrija Unije pokazala je znakove oporavka od učinaka prethodnog dampinga, no nakon relativne stabilnosti u razdoblju 2017.–2019. svi glavni pokazatelji štete smanjili su se u razdoblju ispitnog postupka revizije u skladu sa sličnim silaznim trendom u potrošnji u Uniji, koji je posljedica pandemije bolesti COVID-19. Zbog toga je industrija Unije i dalje vrlo osjetljiva na štetne učinke dampinškog uvoza na tržište Unije i stoga bi, u slučaju stavljanja mjera izvan snage, učinak očekivanog dampinga na industriju Unije bio znatan s obzirom na sve niže cijene izvoza iz NRK-a u treće zemlje, kako je navedeno u uvodnim izjavama 90. i 91.

4.5.3.   Mikroekonomski pokazatelji (73)

Mikroekonomski pokazatelji

73

4.5.3.1.   Cijene i čimbenici koji utječu na cijene

| (132) | Prosječna jedinična cijena prodaje nepovezanim kupcima u Uniji i prosječni jedinični trošak proizvodnje proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

  Tablica 9.


  Prodajne cijene u Uniji | 2017. | 2018. | 2019. | RIPR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prosječna jedinična prodajna cijena na slobodnom tržištu (EUR/tona) | 529 | 604 | 560 | 521 |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 114 | 106 | 98 |
| Jedinični trošak proizvodnje (EUR/tona) | 523 | 564 | 591 | 575 |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 108 | 113 | 110 |
| Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku |

(132)

Prosječna jedinična cijena prodaje nepovezanim kupcima u Uniji i prosječni jedinični trošak proizvodnje proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

Tablica 9.

Tablica 9.

Prodajne cijene u Uniji

Prodajne cijene u Uniji

2017.

2018.

2019.

RIPR

Prosječna jedinična prodajna cijena na slobodnom tržištu (EUR/tona)

529

604

560

521

Indeks (2017. = 100)

100

114

106

98

Jedinični trošak proizvodnje (EUR/tona)

523

564

591

575

Indeks (2017. = 100)

100

108

113

110

Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku

Izvor

| (133) | Prodajne cijene na tržištu Unije nepovezanim stranama (slobodno tržište) smanjile su se za 2 % u razmatranom razdoblju. Detaljna analiza pokazuje da su se prodajne cijene od 2017. do 2018. povećale za 14 %, a zatim se 2019. smanjile za 8 postotnih bodova i za dodatnih 8 postotnih bodova u razdoblju ispitnog postupka revizije. Do 2019. povećanje prodajnih cijena pratilo je u određenoj mjeri kretanje troškova proizvodnje, koji su se povećali za 13 % u razdoblju 2017.–2019., iako su i dalje ostali viši od prosječne prodajne cijene. Troškovi proizvodnje smanjili su se za 3 postotna boda u razdoblju ispitnog postupka revizije. U razmatranom razdoblju prosječna prodajna cijena ukupno se smanjila za 2 %, dok su se troškovi proizvodnje povećali za 10 %, pa industrija Unije nije mogla povećati prodajnu cijenu da bi pokrila povećanje troškova proizvodnje. |
| --- | --- |

(133)

Prodajne cijene na tržištu Unije nepovezanim stranama (slobodno tržište) smanjile su se za 2 % u razmatranom razdoblju. Detaljna analiza pokazuje da su se prodajne cijene od 2017. do 2018. povećale za 14 %, a zatim se 2019. smanjile za 8 postotnih bodova i za dodatnih 8 postotnih bodova u razdoblju ispitnog postupka revizije. Do 2019. povećanje prodajnih cijena pratilo je u određenoj mjeri kretanje troškova proizvodnje, koji su se povećali za 13 % u razdoblju 2017.–2019., iako su i dalje ostali viši od prosječne prodajne cijene. Troškovi proizvodnje smanjili su se za 3 postotna boda u razdoblju ispitnog postupka revizije. U razmatranom razdoblju prosječna prodajna cijena ukupno se smanjila za 2 %, dok su se troškovi proizvodnje povećali za 10 %, pa industrija Unije nije mogla povećati prodajnu cijenu da bi pokrila povećanje troškova proizvodnje.

4.5.3.2.   Troškovi rada

| (134) | Prosječni troškovi rada proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

  Tablica 10.


  Prosječni troškovi rada po zaposleniku | 2017. | 2018. | 2019. | RIPR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR) | 56 548 | 59 747 | 58 983 | 56 665 |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 106 | 104 | 100 |
| Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku |

(134)

Prosječni troškovi rada proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

Tablica 10.

Tablica 10.

Prosječni troškovi rada po zaposleniku

Prosječni troškovi rada po zaposleniku

2017.

2018.

2019.

RIPR

Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR)

56 548

59 747

58 983

56 665

Indeks (2017. = 100)

100

106

104

100

Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku

Izvor

| (135) | Prosječni troškovi rada po zaposleniku prvo su se povećali od 2017. do 2018., a zatim su se postupno smanjivali 2019. i u razdoblju ispitnog postupka revizije. Od 2017. do razdoblja ispitnog postupka revizije prosječni troškovi rada po zaposleniku općenito su ostali stabilni. |
| --- | --- |

(135)

Prosječni troškovi rada po zaposleniku prvo su se povećali od 2017. do 2018., a zatim su se postupno smanjivali 2019. i u razdoblju ispitnog postupka revizije. Od 2017. do razdoblja ispitnog postupka revizije prosječni troškovi rada po zaposleniku općenito su ostali stabilni.

4.5.3.3.   Zalihe

| (136) | Razine zaliha proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

  Tablica 11.


  Zalihe | 2017. | 2018. | 2019. | RIPR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Završne zalihe (u tonama) | 363 501 | 444 814 | 417 212 | 420 511 |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 122 | 115 | 116 |
| Završne zalihe kao postotak proizvodnje | 6,8 | 8,2 | 8,3 | 9,5 |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 122 | 123 | 140 |
| Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku |

(136)

Razine zaliha proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

Tablica 11.

Tablica 11.

Zalihe

Zalihe

2017.

2018.

2019.

RIPR

Završne zalihe (u tonama)

363 501

444 814

417 212

420 511

Indeks (2017. = 100)

100

122

115

116

Završne zalihe kao postotak proizvodnje

6,8

8,2

8,3

9,5

Indeks (2017. = 100)

100

122

123

140

Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku

Izvor

| (137) | Zalihe industrije Unije povećale su se od 2017. do razdoblja ispitnog postupka revizije, no i dalje su neprekidno bile niže od 10 % godišnjeg obujma proizvodnje u cijelom razmatranom razdoblju. Znatno povećanje udjela zaliha u proizvodnji za 40 % uočeno od 2017. do razdoblja ispitnog postupka revizije u određenoj je mjeri pratilo smanjenje obujma proizvodnje, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 120., pri čemu proizvođači iz EU-a nisu mogli prodati svoje proizvode zbog sličnog silaznog trenda u ukupnoj potrošnji u Uniji, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 103. |
| --- | --- |

(137)

Zalihe industrije Unije povećale su se od 2017. do razdoblja ispitnog postupka revizije, no i dalje su neprekidno bile niže od 10 % godišnjeg obujma proizvodnje u cijelom razmatranom razdoblju. Znatno povećanje udjela zaliha u proizvodnji za 40 % uočeno od 2017. do razdoblja ispitnog postupka revizije u određenoj je mjeri pratilo smanjenje obujma proizvodnje, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 120., pri čemu proizvođači iz EU-a nisu mogli prodati svoje proizvode zbog sličnog silaznog trenda u ukupnoj potrošnji u Uniji, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 103.

4.5.3.4.   Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

| (138) | Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

  Tablica 12.


  Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja | 2017. | 2018. | 2019. | RIPR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa) | 1,2 | 6,5 | -5,4 | -10,4 |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 530 | - 546 | - 952 |
| Novčani tok (EUR) | 62 999 177 | 158 497 581 | –32 609 909 | –73 869 927 |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 252 | - 152 | - 217 |
| Ulaganja (EUR) | 57 591 654 | 50 424 514 | 76 852 470 | 65 369 090 |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 88 | 133 | 114 |
| Povrat ulaganja (%) | 1,4 | 8,1 | -5,5 | -8,5 |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 576 | - 495 | - 705 |
| Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku |

(138)

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

Tablica 12.

Tablica 12.

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

2017.

2018.

2019.

RIPR

Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa)

1,2

6,5

-5,4

-10,4

Indeks (2017. = 100)

100

530

- 546

- 952

Novčani tok (EUR)

62 999 177

158 497 581

–32 609 909

–73 869 927

Indeks (2017. = 100)

100

252

- 152

- 217

Ulaganja (EUR)

57 591 654

50 424 514

76 852 470

65 369 090

Indeks (2017. = 100)

100

88

133

114

Povrat ulaganja (%)

1,4

8,1

-5,5

-8,5

Indeks (2017. = 100)

100

576

- 495

- 705

Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku

Izvor

| (139) | Komisija je utvrdila profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje. |
| --- | --- |

(139)

Komisija je utvrdila profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje.

| (140) | Profitabilnost se prvi put povećala 2018. jer su se prodajne cijene nepovezanim stranama (slobodno tržište) toliko povećale da su premašivale troškove proizvodnje. Smanjila se 2019. te još više u razdoblju ispitnog postupka revizije u skladu sa sličnim silaznim trendom u prodajnim cijenama, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 133. Negativna profitna marža industrije Unije 2019. i u razmatranom razdoblju posljedica je činjenice da su jedinični troškovi proizvodnje ostali viši od prosječne prodajne cijene. Kao što se može vidjeti u tablici 9., razlika između jediničnog troška proizvodnje i prosječne prodajne cijene dodatno se povećala u razdoblju ispitnog postupka revizije. Općenito, smanjenje potrošnje žičanih šipki u Uniji kao posljedica pandemije bolesti COVID-19 i u određenoj mjeri tržišnog natjecanja zbog uvoza iz ostalih trećih zemalja po cijenama koje su redovito niže od cijena industrije Unije onemogućilo je industriji Unije da odredi prodajne cijene koje bi omogućile barem pokrivanje troškova proizvodnje. |
| --- | --- |

(140)

Profitabilnost se prvi put povećala 2018. jer su se prodajne cijene nepovezanim stranama (slobodno tržište) toliko povećale da su premašivale troškove proizvodnje. Smanjila se 2019. te još više u razdoblju ispitnog postupka revizije u skladu sa sličnim silaznim trendom u prodajnim cijenama, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 133. Negativna profitna marža industrije Unije 2019. i u razmatranom razdoblju posljedica je činjenice da su jedinični troškovi proizvodnje ostali viši od prosječne prodajne cijene. Kao što se može vidjeti u tablici 9., razlika između jediničnog troška proizvodnje i prosječne prodajne cijene dodatno se povećala u razdoblju ispitnog postupka revizije. Općenito, smanjenje potrošnje žičanih šipki u Uniji kao posljedica pandemije bolesti COVID-19 i u određenoj mjeri tržišnog natjecanja zbog uvoza iz ostalih trećih zemalja po cijenama koje su redovito niže od cijena industrije Unije onemogućilo je industriji Unije da odredi prodajne cijene koje bi omogućile barem pokrivanje troškova proizvodnje.

| (141) | Neto novčani tok sposobnost je proizvođača iz Unije da samostalno financiraju svoje aktivnosti. Neto novčani tok u velikoj je mjeri pratio kretanje profitabilnosti, odnosno prvotno se poboljšao 2018., a zatim je znatno pao 2019. i u razdoblju ispitnog postupka revizije, kad je profitabilnost bila najniža u razmatranom razdoblju. |
| --- | --- |

(141)

Neto novčani tok sposobnost je proizvođača iz Unije da samostalno financiraju svoje aktivnosti. Neto novčani tok u velikoj je mjeri pratio kretanje profitabilnosti, odnosno prvotno se poboljšao 2018., a zatim je znatno pao 2019. i u razdoblju ispitnog postupka revizije, kad je profitabilnost bila najniža u razmatranom razdoblju.

| (142) | Ulaganja su se neznatno povećala za 14 % u razmatranom razdoblju, što dodatno pokazuje da je industrija Unije u teškoj financijskoj situaciji. |
| --- | --- |

(142)

Ulaganja su se neznatno povećala za 14 % u razmatranom razdoblju, što dodatno pokazuje da je industrija Unije u teškoj financijskoj situaciji.

| (143) | Povrat ulaganja je dobit izražena u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. Negativno se kretao u razmatranom razdoblju s 1,4 % u 2017. na –8,5 % u razdoblju ispitnog postupka revizije. Takvo kretanje prati smanjenje profitabilnosti industrije Unije. |
| --- | --- |

(143)

Povrat ulaganja je dobit izražena u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. Negativno se kretao u razmatranom razdoblju s 1,4 % u 2017. na –8,5 % u razdoblju ispitnog postupka revizije. Takvo kretanje prati smanjenje profitabilnosti industrije Unije.

4.6.   Zaključak o šteti

Zaključak o šteti

| (144) | Većina makroekonomskih pokazatelja, kao što su proizvodnja, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje na tržištu EU-a, tržišni udio te produktivnost, slijedila je negativan trend u razmatranom razdoblju. Samo su kapacitet i zaposlenost zabilježili blago pozitivan trend. Slično tome, negativan trend tijekom razmatranog razdoblja zabilježen je za većinu mikroekonomskih pokazatelja, kao što su prodajne cijene na slobodnom tržištu EU-a, trošak proizvodnje, profitabilnost, završne zalihe, novčani tok i povrat ulaganja. Samo su ulaganja zabilježila pozitivan trend nakon što su proizvođači u uzorku proveli ulaganja u cilju zadržavanja konkurentnosti i praćenja najnovijih trendova proizvoda. Isti pokazatelji štete negativno su se kretali i u razdoblju od 2017. do 2019., odnosno prije izbijanja pandemije bolesti COVID-19. |
| --- | --- |

(144)

Većina makroekonomskih pokazatelja, kao što su proizvodnja, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje na tržištu EU-a, tržišni udio te produktivnost, slijedila je negativan trend u razmatranom razdoblju. Samo su kapacitet i zaposlenost zabilježili blago pozitivan trend. Slično tome, negativan trend tijekom razmatranog razdoblja zabilježen je za većinu mikroekonomskih pokazatelja, kao što su prodajne cijene na slobodnom tržištu EU-a, trošak proizvodnje, profitabilnost, završne zalihe, novčani tok i povrat ulaganja. Samo su ulaganja zabilježila pozitivan trend nakon što su proizvođači u uzorku proveli ulaganja u cilju zadržavanja konkurentnosti i praćenja najnovijih trendova proizvoda. Isti pokazatelji štete negativno su se kretali i u razdoblju od 2017. do 2019., odnosno prije izbijanja pandemije bolesti COVID-19.

| (145) | Nadalje, tržišno natjecanje zbog uvoza iz trećih zemalja osim predmetne zemlje i pritisak na cijene dodatno su pogoršali profitabilnost industrije Unije, koja je ostvarila negativnu profitnu maržu od –10,4 % u razdoblju ispitnog postupka revizije. Novčani tok i povrat ulaganja također su se pogoršali, što je industriju Unije dovelo u težak položaj u smislu prikupljanja kapitala i rasta. |
| --- | --- |

(145)

Nadalje, tržišno natjecanje zbog uvoza iz trećih zemalja osim predmetne zemlje i pritisak na cijene dodatno su pogoršali profitabilnost industrije Unije, koja je ostvarila negativnu profitnu maržu od –10,4 % u razdoblju ispitnog postupka revizije. Novčani tok i povrat ulaganja također su se pogoršali, što je industriju Unije dovelo u težak položaj u smislu prikupljanja kapitala i rasta.

| (146) | Na temelju prethodno navedenog Komisija je zaključila da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. osnovne uredbe tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(146)

Na temelju prethodno navedenog Komisija je zaključila da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. osnovne uredbe tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

| (147) | Komisija je zatim procijenila postoji li uzročno-posljedična veza između uvoza iz predmetne zemlje i štete koju je pretrpjela industrija Unije. |
| --- | --- |

(147)

Komisija je zatim procijenila postoji li uzročno-posljedična veza između uvoza iz predmetne zemlje i štete koju je pretrpjela industrija Unije.

| (148) | Obujam uvoza iz predmetne zemlje ostao je na zanemarivoj razini u razmatranom razdoblju. |
| --- | --- |

(148)

Obujam uvoza iz predmetne zemlje ostao je na zanemarivoj razini u razmatranom razdoblju.

| (149) | Istodobno, niske cijene uvoza iz trećih zemalja osim predmetne zemlje, kao što su Turska, Rusija i Bjelarus, vrše snažan pritisak na cijene industrije Unije. Na primjer, prosječna prodajna cijena industrije Unije nepovezanim kupcima tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije iznosila je 521 EUR/tona, dok je prosječna prodajna cijena proizvoda uvezenih iz Turske bila 473 EUR/tona odnosno 434 EUR/tona za proizvode uvezene iz Rusije. |
| --- | --- |

(149)

Istodobno, niske cijene uvoza iz trećih zemalja osim predmetne zemlje, kao što su Turska, Rusija i Bjelarus, vrše snažan pritisak na cijene industrije Unije. Na primjer, prosječna prodajna cijena industrije Unije nepovezanim kupcima tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije iznosila je 521 EUR/tona, dok je prosječna prodajna cijena proizvoda uvezenih iz Turske bila 473 EUR/tona odnosno 434 EUR/tona za proizvode uvezene iz Rusije.

| (150) | S obzirom na prethodno navedeno Komisija je zaključila da uvoz iz NRK-a zbog vrlo ograničenog obujma nije mogao biti uzrok materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije. |
| --- | --- |

(150)

S obzirom na prethodno navedeno Komisija je zaključila da uvoz iz NRK-a zbog vrlo ograničenog obujma nije mogao biti uzrok materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije.

| (151) | Stoga je Komisija dodatno ispitala vjerojatnost ponavljanja štete izvorno uzrokovane dampinškim uvozom iz NRK-a u slučaju stavljanja mjera izvan snage. |
| --- | --- |

(151)

Stoga je Komisija dodatno ispitala vjerojatnost ponavljanja štete izvorno uzrokovane dampinškim uvozom iz NRK-a u slučaju stavljanja mjera izvan snage.

5.   VJEROJATNOST PONAVLJANJA ŠTETE IZVORNO UZROKOVANE DAMPINŠKIM UVOZOM IZ NRK-a U SLUČAJU STAVLJANJA MJERA IZVAN SNAGE

VJEROJATNOST PONAVLJANJA ŠTETE IZVORNO UZROKOVANE DAMPINŠKIM UVOZOM IZ NRK-a U SLUČAJU STAVLJANJA MJERA IZVAN SNAGE

| (152) | Komisija je u uvodnoj izjavi 146. zaključila da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Komisija je u uvodnoj izjavi 150. zaključila i da šteta za industriju Unije koja je uočena tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije nije mogla nastati zbog dampinškog uvoza iz NRK-a zbog njegova vrlo ograničenog obujma. Komisija je stoga u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe procijenila vjerojatnost ponavljanja štete izvorno uzrokovane dampinškim uvozom iz NRK-a u slučaju isteka mjera. |
| --- | --- |

(152)

Komisija je u uvodnoj izjavi 146. zaključila da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Komisija je u uvodnoj izjavi 150. zaključila i da šteta za industriju Unije koja je uočena tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije nije mogla nastati zbog dampinškog uvoza iz NRK-a zbog njegova vrlo ograničenog obujma. Komisija je stoga u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe procijenila vjerojatnost ponavljanja štete izvorno uzrokovane dampinškim uvozom iz NRK-a u slučaju isteka mjera.

| (153) | U tom smislu Komisija je ispitala proizvodni kapacitet i neiskorišteni kapacitet u predmetnoj zemlji, odnos između izvoznih cijena za treće zemlje i razine cijena u Uniji te učinak potencijalnog uvoza i razina cijena takvog uvoza iz tih zemalja na stanje u industriji Unije u slučaju isteka mjera. |
| --- | --- |

(153)

U tom smislu Komisija je ispitala proizvodni kapacitet i neiskorišteni kapacitet u predmetnoj zemlji, odnos između izvoznih cijena za treće zemlje i razine cijena u Uniji te učinak potencijalnog uvoza i razina cijena takvog uvoza iz tih zemalja na stanje u industriji Unije u slučaju isteka mjera.

5.1.   Neiskorišteni kapacitet u NRK-u i privlačnost tržišta Unije

Neiskorišteni kapacitet u NRK-u i privlačnost tržišta Unije

| (154) | Kako je već opisano u uvodnim izjavama 94. i 95., proizvođači izvoznici u NRK-u imaju znatne neiskorištene kapacitete koji zajedno znatno premašuju trenutačni obujam proizvodnje i unutarnju potražnju u toj zemlji (74) te bi se taj neiskorišteni kapacitet mogao iskoristiti za proizvodnju proizvoda iz postupka revizije za izvoz u Uniju u slučaju isteka mjera. Količine koje bi kineski proizvođači izvoznici mogli izvoziti znatne su u usporedbi s veličinom tržišta EU-a. Naime, neiskorišteni kapaciteti otprilike su pet puta veći od ukupne potrošnje u Uniji u razdoblju ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(154)

Kako je već opisano u uvodnim izjavama 94. i 95., proizvođači izvoznici u NRK-u imaju znatne neiskorištene kapacitete koji zajedno znatno premašuju trenutačni obujam proizvodnje i unutarnju potražnju u toj zemlji (74) te bi se taj neiskorišteni kapacitet mogao iskoristiti za proizvodnju proizvoda iz postupka revizije za izvoz u Uniju u slučaju isteka mjera. Količine koje bi kineski proizvođači izvoznici mogli izvoziti znatne su u usporedbi s veličinom tržišta EU-a. Naime, neiskorišteni kapaciteti otprilike su pet puta veći od ukupne potrošnje u Uniji u razdoblju ispitnog postupka revizije.

74

| (155) | Kako je opisano u uvodnoj izjavi 91. i tablici 2., kineski proizvođači izvoznici izvozili su na svoja glavna treća tržišta po dampinškim cijenama, koje su u prosjeku od 10 % do 15 % niže u odnosu na prosječne prodajne cijene proizvođača iz Unije na tržištu Unije. Stoga je, ako se uzme u obzir razina cijena izvoza iz NRK-a na tržišta ostalih trećih zemalja, izvoz u Uniju potencijalno mnogo privlačniji za kineske izvoznike. Zbog toga se razumno može očekivati da će, u slučaju stavljanja mjera izvan snage, kineski proizvođači izvoznici ponovno početi izvoziti velike količine proizvoda iz postupka revizije u Uniju. To je očekivanje dodatno potkrijepljeno dostupnošću znatnih neiskorištenih kapaciteta u NRK-u. |
| --- | --- |

(155)

Kako je opisano u uvodnoj izjavi 91. i tablici 2., kineski proizvođači izvoznici izvozili su na svoja glavna treća tržišta po dampinškim cijenama, koje su u prosjeku od 10 % do 15 % niže u odnosu na prosječne prodajne cijene proizvođača iz Unije na tržištu Unije. Stoga je, ako se uzme u obzir razina cijena izvoza iz NRK-a na tržišta ostalih trećih zemalja, izvoz u Uniju potencijalno mnogo privlačniji za kineske izvoznike. Zbog toga se razumno može očekivati da će, u slučaju stavljanja mjera izvan snage, kineski proizvođači izvoznici ponovno početi izvoziti velike količine proizvoda iz postupka revizije u Uniju. To je očekivanje dodatno potkrijepljeno dostupnošću znatnih neiskorištenih kapaciteta u NRK-u.

5.2.   Učinak potencijalnog uvoza iz NRK-a na stanje u industriji Unije u slučaju isteka mjera

Učinak potencijalnog uvoza iz NRK-a na stanje u industriji Unije u slučaju isteka mjera

| (156) | Kako je objašnjeno u odjeljku 4.3.2., Komisija je provela analizu sniženja cijena bez antidampinških mjera kako bi utvrdila kako bi uvoz iz NRK-a utjecao na industriju Unije u slučaju prekida mjera. |
| --- | --- |

(156)

Kako je objašnjeno u odjeljku 4.3.2., Komisija je provela analizu sniženja cijena bez antidampinških mjera kako bi utvrdila kako bi uvoz iz NRK-a utjecao na industriju Unije u slučaju prekida mjera.

| (157) | Komisija je u uvodnoj izjavi 110. napomenula da je izračun sniženja cijena pokazao ponderiranu prosječnu maržu sniženja cijena od 4,5 %. |
| --- | --- |

(157)

Komisija je u uvodnoj izjavi 110. napomenula da je izračun sniženja cijena pokazao ponderiranu prosječnu maržu sniženja cijena od 4,5 %.

| (158) | Osim toga, Komisija je provela simulaciju kako bi bolje procijenila vjerojatni učinak uvoza iz NRK-a na financijsku situaciju industrije Unije. Izrađeni su modeli dvaju scenarija, i to: model naglog porasta uvoza iz NRK-a i. koji ne utječe na prodajne cijene industrije Unije nepovezanim kupcima i ii. model smanjenja prodajnih cijena u Uniji zbog povećanog tržišnog natjecanja. Nadalje, kako bi utvrdila hipotetski trošak proizvodnje, Komisija je uzela u obzir udio fiksnih troškova u ukupnim troškovima proizvodnje proizvođača iz Unije u uzorku. |
| --- | --- |

(158)

Osim toga, Komisija je provela simulaciju kako bi bolje procijenila vjerojatni učinak uvoza iz NRK-a na financijsku situaciju industrije Unije. Izrađeni su modeli dvaju scenarija, i to: model naglog porasta uvoza iz NRK-a i. koji ne utječe na prodajne cijene industrije Unije nepovezanim kupcima i ii. model smanjenja prodajnih cijena u Uniji zbog povećanog tržišnog natjecanja. Nadalje, kako bi utvrdila hipotetski trošak proizvodnje, Komisija je uzela u obzir udio fiksnih troškova u ukupnim troškovima proizvodnje proizvođača iz Unije u uzorku.

| (159) | U tom smislu Komisija je pretpostavila da bi potrošnja u Uniji ostala na istoj razini u razdoblju ispitnog postupka revizije, odnosno na 18,8 milijuna tona, i da bi proizvođači izvoznici iz NRK-a izvozili u Uniju količine koje bi bile jednake tržišnom udjelu NRK-a od 5 %, koji je zabilježen u razdoblju početnog RIP-a, odnosno 0,94 milijuna tona. |
| --- | --- |

(159)

U tom smislu Komisija je pretpostavila da bi potrošnja u Uniji ostala na istoj razini u razdoblju ispitnog postupka revizije, odnosno na 18,8 milijuna tona, i da bi proizvođači izvoznici iz NRK-a izvozili u Uniju količine koje bi bile jednake tržišnom udjelu NRK-a od 5 %, koji je zabilježen u razdoblju početnog RIP-a, odnosno 0,94 milijuna tona.

| (160) | Komisija je isto tako pretpostavila da bi 20 % ukupnog uvoza iz NRK-a utjecalo na industriju Unije, dok bi preostalih 80 % utjecalo na uvoz iz ostalih trećih zemalja. Simulacija se temeljila na podacima koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku; riječ je o vrlo konzervativnom pristupu u kojem se uzima u obzir da su prosječne prodajne cijene uvoza iz ostalih trećih zemalja niže od prosječnih prodajnih cijena industrije Unije. To znači da bi dampinški uvoz proizvoda iz postupka revizije iz NRK-a najvjerojatnije prvo stekao tržišni udio na štetu industrije Unije, a zatim bi preuzeo tržišni udio izvoza iz ostalih trećih zemalja u Uniju. Čak i uz tu konzervativnu pretpostavku industrija Unije pretrpjela bi gubitke od 23 % kako je prikazano u nastavku. Uz svaku drugu pretpostavku (npr. 50 %–50 %) gubici bi bili znatno veći i dodatno bi se pogoršala profitabilnost industrije Unije. |
| --- | --- |

(160)

Komisija je isto tako pretpostavila da bi 20 % ukupnog uvoza iz NRK-a utjecalo na industriju Unije, dok bi preostalih 80 % utjecalo na uvoz iz ostalih trećih zemalja. Simulacija se temeljila na podacima koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku; riječ je o vrlo konzervativnom pristupu u kojem se uzima u obzir da su prosječne prodajne cijene uvoza iz ostalih trećih zemalja niže od prosječnih prodajnih cijena industrije Unije. To znači da bi dampinški uvoz proizvoda iz postupka revizije iz NRK-a najvjerojatnije prvo stekao tržišni udio na štetu industrije Unije, a zatim bi preuzeo tržišni udio izvoza iz ostalih trećih zemalja u Uniju. Čak i uz tu konzervativnu pretpostavku industrija Unije pretrpjela bi gubitke od 23 % kako je prikazano u nastavku. Uz svaku drugu pretpostavku (npr. 50 %–50 %) gubici bi bili znatno veći i dodatno bi se pogoršala profitabilnost industrije Unije.

| (161) | U prvom scenariju, odnosno da prodajne cijene ostanu iste kao u razdoblju ispitnog postupka revizije, profitabilnost industrije Unije smanjila bi se za 72 %, odnosno 7,5 postotnih bodova, s –10,4 % na –17,9 %. |
| --- | --- |

(161)

U prvom scenariju, odnosno da prodajne cijene ostanu iste kao u razdoblju ispitnog postupka revizije, profitabilnost industrije Unije smanjila bi se za 72 %, odnosno 7,5 postotnih bodova, s –10,4 % na –17,9 %.

| (162) | U drugom scenariju utvrđeno je da je učinak smanjenja cijena potencijalno vrlo štetan. U slučaju smanjenja cijena Unije na razinu kineskih izvoznih cijena za treće zemlje (cijena CIF na granici EU-a od 499 EUR po toni) dobit bi se smanjila s –10,4 % na –23,2 %. |
| --- | --- |

(162)

U drugom scenariju utvrđeno je da je učinak smanjenja cijena potencijalno vrlo štetan. U slučaju smanjenja cijena Unije na razinu kineskih izvoznih cijena za treće zemlje (cijena CIF na granici EU-a od 499 EUR po toni) dobit bi se smanjila s –10,4 % na –23,2 %.

| (163) | U oba scenarija nagli porast kineskog uvoza po niskim cijenama znatno bi dodatno pogoršao štetu koju je već pretrpjela industrija Unije. |
| --- | --- |

(163)

U oba scenarija nagli porast kineskog uvoza po niskim cijenama znatno bi dodatno pogoršao štetu koju je već pretrpjela industrija Unije.

| (164) | Na temelju toga i uzimajući u obzir trenutačno osjetljivo stanje industrije Unije, Komisija je zaključila da bi nepostojanje mjera najvjerojatnije dovelo do znatnog povećanja dampinškog uvoza iz NRK-a po štetnim cijenama te da bi se zbog toga dramatično pogoršalo ionako već nestabilno stanje industrije Unije, što bi ugrozilo njezin opstanak. |
| --- | --- |

(164)

Na temelju toga i uzimajući u obzir trenutačno osjetljivo stanje industrije Unije, Komisija je zaključila da bi nepostojanje mjera najvjerojatnije dovelo do znatnog povećanja dampinškog uvoza iz NRK-a po štetnim cijenama te da bi se zbog toga dramatično pogoršalo ionako već nestabilno stanje industrije Unije, što bi ugrozilo njezin opstanak.

| (165) | Komisija je na temelju navedenoga zaključila da u slučaju stavljanja mjera izvan snage postoji vjerojatnost ponavljanja štete izvorno uzrokovane uvozom podrijetlom iz NRK-a. |
| --- | --- |

(165)

Komisija je na temelju navedenoga zaključila da u slučaju stavljanja mjera izvan snage postoji vjerojatnost ponavljanja štete izvorno uzrokovane uvozom podrijetlom iz NRK-a.

6.   INTERES UNIJE

INTERES UNIJE

| (166) | U skladu s člankom 21. osnovne uredbe Komisija je ispitala bi li zadržavanje postojećih antidampinških mjera bilo protivno interesu Unije kao cjeline. Utvrđivanje interesa Unije temeljilo se na procjeni svih različitih uključenih interesa, uključujući interes industrije Unije, uvoznika, distributera i korisnika. |
| --- | --- |

(166)

U skladu s člankom 21. osnovne uredbe Komisija je ispitala bi li zadržavanje postojećih antidampinških mjera bilo protivno interesu Unije kao cjeline. Utvrđivanje interesa Unije temeljilo se na procjeni svih različitih uključenih interesa, uključujući interes industrije Unije, uvoznika, distributera i korisnika.

| (167) | Sve zainteresirane strane dobile su priliku iznijeti svoja stajališta u skladu s člankom 21. stavkom 2. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(167)

Sve zainteresirane strane dobile su priliku iznijeti svoja stajališta u skladu s člankom 21. stavkom 2. osnovne uredbe.

6.1.   Interes industrije Unije

Interes industrije Unije

| (168) | Iako su antidampinške mjere na snazi u velikoj mjeri spriječile prodor dampinškog uvoza iz NRK-a na tržište Unije, industrija Unije pretrpjela je materijalnu štetu tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije i osjetljiva je, što potvrđuju negativni trendovi pokazatelja štete. |
| --- | --- |

(168)

Iako su antidampinške mjere na snazi u velikoj mjeri spriječile prodor dampinškog uvoza iz NRK-a na tržište Unije, industrija Unije pretrpjela je materijalnu štetu tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije i osjetljiva je, što potvrđuju negativni trendovi pokazatelja štete.

| (169) | Komisija je na temelju navedenog utvrdila da u slučaju isteka mjera postoji velika vjerojatnost ponavljanja štete izvorno uzrokovane uvozom podrijetlom iz te zemlje. Priljev znatnih količina dampinškog uvoza iz NRK-a nanio bi daljnju štetu industriji Unije. To bi pogoršalo ionako vrlo osjetljivo gospodarsko stanje industrije Unije i ugrozilo njezinu održivost. |
| --- | --- |

(169)

Komisija je na temelju navedenog utvrdila da u slučaju isteka mjera postoji velika vjerojatnost ponavljanja štete izvorno uzrokovane uvozom podrijetlom iz te zemlje. Priljev znatnih količina dampinškog uvoza iz NRK-a nanio bi daljnju štetu industriji Unije. To bi pogoršalo ionako vrlo osjetljivo gospodarsko stanje industrije Unije i ugrozilo njezinu održivost.

| (170) | Komisija je stoga zaključila da je zadržavanje antidampinških mjera protiv NRK-a u interesu industrije Unije. |
| --- | --- |

(170)

Komisija je stoga zaključila da je zadržavanje antidampinških mjera protiv NRK-a u interesu industrije Unije.

6.2.   Interes nepovezanih uvoznika, trgovaca i korisnika

Interes nepovezanih uvoznika, trgovaca i korisnika

| (171) | Komisija je stupila u kontakt sa svim nepovezanim uvoznicima, trgovcima i korisnicima koji su joj poznati. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 19., Komisija je primila odgovor na upitnik od jednog korisnika. Objasnio je da je tržištu potrebna određena stabilnost cijena zbog čega se ne može dopustiti destabilizirajući učinak dampinškog uvoza. |
| --- | --- |

(171)

Komisija je stupila u kontakt sa svim nepovezanim uvoznicima, trgovcima i korisnicima koji su joj poznati. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 19., Komisija je primila odgovor na upitnik od jednog korisnika. Objasnio je da je tržištu potrebna određena stabilnost cijena zbog čega se ne može dopustiti destabilizirajući učinak dampinškog uvoza.

| (172) | Nadalje, u prethodnoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera i u početnom ispitnom postupku analiza interesa Unije nije upućivala na negativan učinak mjera na uvoznike, trgovce i korisnike te je zaključeno da bi ukupan mogući učinak uvođenja mjera na djelatnost korisnikâ bio vrlo ograničen. Prvo, velika većina korisnika kupuje žičane šipke od nekineskih izvora, kojih je jako puno. Drugo, mogući učinak uvođenja mjera potrebno je promatrati u kontekstu proizvoda na kraju proizvodnog lanca koji imaju visoku dodanu vrijednost. Na temelju toga zaključeno je da zadržavanje mjera ne bi negativno utjecalo na trenutačno stanje korisnika. |
| --- | --- |

(172)

Nadalje, u prethodnoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera i u početnom ispitnom postupku analiza interesa Unije nije upućivala na negativan učinak mjera na uvoznike, trgovce i korisnike te je zaključeno da bi ukupan mogući učinak uvođenja mjera na djelatnost korisnikâ bio vrlo ograničen. Prvo, velika većina korisnika kupuje žičane šipke od nekineskih izvora, kojih je jako puno. Drugo, mogući učinak uvođenja mjera potrebno je promatrati u kontekstu proizvoda na kraju proizvodnog lanca koji imaju visoku dodanu vrijednost. Na temelju toga zaključeno je da zadržavanje mjera ne bi negativno utjecalo na trenutačno stanje korisnika.

| (173) | Na temelju toga nije bilo pokazatelja da bi zadržavanje mjera imalo znatan negativan učinak na uvoznike i korisnike koji bi nadmašivao pozitivan učinak mjera na industriju Unije. |
| --- | --- |

(173)

Na temelju toga nije bilo pokazatelja da bi zadržavanje mjera imalo znatan negativan učinak na uvoznike i korisnike koji bi nadmašivao pozitivan učinak mjera na industriju Unije.

6.3.   Zaključak o interesu Unije

Zaključak o interesu Unije

| (174) | S obzirom na prethodno navedeno, Komisija je zaključila da nije bilo uvjerljivih razloga u interesu Unije protiv zadržavanja postojećih mjera na uvoz proizvoda iz postupka revizije podrijetlom iz NRK-a. |
| --- | --- |

(174)

S obzirom na prethodno navedeno, Komisija je zaključila da nije bilo uvjerljivih razloga u interesu Unije protiv zadržavanja postojećih mjera na uvoz proizvoda iz postupka revizije podrijetlom iz NRK-a.

7.   ANTIDAMPINŠKE MJERE

ANTIDAMPINŠKE MJERE

| (175) | Na temelju zaključaka koje je donijela o nastavku dampinga, ponavljanju štete izvorno uzrokovane dampinškim uvozom iz predmetne zemlje i interesu Unije Komisija je utvrdila da bi trebalo zadržati antidampinške mjere na uvoz žičanih šipki iz NRK-a. |
| --- | --- |

(175)

Na temelju zaključaka koje je donijela o nastavku dampinga, ponavljanju štete izvorno uzrokovane dampinškim uvozom iz predmetne zemlje i interesu Unije Komisija je utvrdila da bi trebalo zadržati antidampinške mjere na uvoz žičanih šipki iz NRK-a.

| (176) | Stope antidampinške pristojbe za pojedinačna društva navedene u ovoj Uredbi primjenjuju se isključivo na uvoz proizvoda iz postupka revizije podrijetlom iz NRK-a koji proizvode navedeni pravni subjekti. Na uvoz proizvoda iz postupka revizije koji proizvodi bilo koje drugo društvo koje nije izričito navedeno u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte koji su povezani s izričito navedenim subjektima, trebalo bi primjenjivati stopu pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”. Taj uvoz ne bi trebao podlijegati nikakvoj drugoj pojedinačnoj stopi antidampinške pristojbe. |
| --- | --- |

(176)

Stope antidampinške pristojbe za pojedinačna društva navedene u ovoj Uredbi primjenjuju se isključivo na uvoz proizvoda iz postupka revizije podrijetlom iz NRK-a koji proizvode navedeni pravni subjekti. Na uvoz proizvoda iz postupka revizije koji proizvodi bilo koje drugo društvo koje nije izričito navedeno u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte koji su povezani s izričito navedenim subjektima, trebalo bi primjenjivati stopu pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”. Taj uvoz ne bi trebao podlijegati nikakvoj drugoj pojedinačnoj stopi antidampinške pristojbe.

| (177) | Društvo može zatražiti primjenu tih pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe ako naknadno promijeni naziv subjekta. Zahtjev se mora uputiti Komisiji (75). Zahtjev mora sadržavati sve relevantne informacije kojima je moguće dokazati da ta promjena ne utječe na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje. |
| --- | --- |

(177)

Društvo može zatražiti primjenu tih pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe ako naknadno promijeni naziv subjekta. Zahtjev se mora uputiti Komisiji (75). Zahtjev mora sadržavati sve relevantne informacije kojima je moguće dokazati da ta promjena ne utječe na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje.

75

| (178) | Sve zainteresirane strane bile su obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti da se zadrže postojeće mjere za uvoz proizvoda iz postupka revizije iz NRK-a. Odobreno im je i razdoblje unutar kojeg su mogle podnijeti primjedbe nakon te objave. Komisija je razmotrila sve primljene primjedbe. |
| --- | --- |

(178)

Sve zainteresirane strane bile su obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti da se zadrže postojeće mjere za uvoz proizvoda iz postupka revizije iz NRK-a. Odobreno im je i razdoblje unutar kojeg su mogle podnijeti primjedbe nakon te objave. Komisija je razmotrila sve primljene primjedbe.

| (179) | Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem odbora osnovanog člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/1036. |
| --- | --- |

(179)

Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem odbora osnovanog člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/1036.

| (180) | Uzimajući u obzir članak 109. Uredbe (EU) 2018/1046 (76), kada se iznos treba nadoknaditi zbog presude Suda Europske unije, kamata koju treba platiti trebala bi biti kamatna stopa koju primjenjuje Europska središnja banka za svoje glavne operacije refinanciranja, objavljena u seriji C Službenog lista Europske unije prvog kalendarskog dana svakog mjeseca, |
| --- | --- |

(180)

Uzimajući u obzir članak 109. Uredbe (EU) 2018/1046 (76), kada se iznos treba nadoknaditi zbog presude Suda Europske unije, kamata koju treba platiti trebala bi biti kamatna stopa koju primjenjuje Europska središnja banka za svoje glavne operacije refinanciranja, objavljena u seriji C Službenog lista Europske unije prvog kalendarskog dana svakog mjeseca,

76

Službenog lista Europske unije

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

1.   Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz šipki, toplovaljanih, u nepravilno namotanim kolutima, od željeza, nelegiranog čelika ili legiranog čelika osim onih od nehrđajućeg čelika, podrijetlom iz Narodne Republike Kine, trenutačno razvrstanih u oznake KN 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 i 7227 90 95.

2.   Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvode opisane u stavku 1. koje proizvode društva navedena u nastavku, jest sljedeća:

| Društvo | Antidampinška pristojba | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Grupa Valin | 7,9 % | A930 |
| Sva ostala društva | 24,0 % | A999 |

Društvo

Antidampinška pristojba

Dodatna oznaka TARIC

Grupa Valin

7,9 %

A930

Sva ostala društva

24,0 %

A999

3.   Uvjet za primjenu pojedinačne stope pristojbe utvrđene za društvo navedeno u stavku 2. podnošenje je carinskim tijelima država članica valjanog trgovačkog računa na kojem se nalazi datirana izjava koju je potpisao službenik subjekta koji izdaje račun, uz navođenje njegova imena i funkcije, koja glasi: „Ja, niže potpisani, potvrđujem da je (obujam) žičanih šipki prodanih za izvoz u Europsku uniju i navedenih na ovom računu proizvelo društvo (naziv društva i adresa) (dodatna oznaka TARIC) u Narodnoj Republici Kini. Izjavljujem da su podaci na ovom računu potpuni i točni.” Ako se takav račun ne predoči, primjenjuje se stopa pristojbe koja se primjenjuje na sva ostala društva.

4.   Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinama.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 12. listopada 2021.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 176, 30.6.2016., str. 21.

1

(2)  Uredba Vijeća (EZ) br. 703/2009 od 27. srpnja 2009. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz žičanih šipki podrijetlom iz Narodne Republike Kine i prekidu postupka u vezi s uvozom žičanih šipki podrijetlom iz Republike Moldove i Turske (SL L 203, 5.8.2009., str. 1.).

2

(3)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1846 оd 14. listopada 2015. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz žičanih šipki podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije nakon isteka mjere u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009 (SL L 268, 15.10.2015., str. 9.).

3

(4)  Obavijest o skorom isteku određenih antidampinških mjera (SL C 35, 3.2.2020., str. 3.).

4

(5)  Obavijest o pokretanju revizije zbog predstojećeg isteka antidampinških mjera koje se primjenjuju na uvoz žičanih šipki podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL C 342, 14.10.2020., str. 23.).

5

(6)  Obavijest o posljedicama izbijanja covida-19 za antidampinške i antisubvencijske ispitne postupke (SL C 86, 16.3.2020., str. 6.).

6

(7)  Ta je bilješka revidirana verzija druge bilješke od 22. prosinca 2020. jer se u prvoj verziji, zbog administrativne pogreške, nenamjerno nisu uzele u obzir primjedbe podnositelja zahtjeva.

7

(8)  Radni dokument službi Komisije o znatnim poremećajima u gospodarstvu Narodne Republike Kine u svrhu ispitnih postupaka trgovinske zaštite, 20.12.2017., SWD(2017) 483 final.

8

(9)  https://www.gtis.com/gta/secure/htscty_wta.cfm.

9

(10)  https://www.dnb.com/.

10

(11)  https://orbis4.bvdinfo.com/version-201866/orbis/Companies.

11

(12)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/635 od 16. travnja 2021. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih zavarenih cijevi od željeza ili nelegiranog čelika podrijetlom iz Bjelarusa, Narodne Republike Kine i Rusije nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 132, 19.4.2021., str. 145.) i Provedbena uredba Komisije (EU) 2020/508 od 7. travnja 2020. o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz određenih toplovaljanih limova i koluta od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Indonezije, Narodne Republike Kine i Tajvana (SL L 110, 8.4.2020., str. 3.).

12

(13)  Vidjeti Provedbenu uredbu (EU) 2021/635, uvodne izjave 149. i 150. i Provedbenu uredbu (EU) 2020/508, uvodne izjave 158.i 159.

13

(14)  Vidjeti Provedbenu uredbu (EU) 2021/635, uvodne izjave 115. do 118. i Provedbenu uredbu (EU) 2020/508, uvodne izjave 122. do 127.

14

(15)  Vidjeti Provedbenu uredbu (EU) 2021/635, uvodne izjave 119. do 122. i Provedbenu uredbu (EU) 2020/508, uvodne izjave 128. do 132.: Iako se može smatrati da pravo relevantnih državnih tijela na imenovanje i razrješenje ključnog rukovodstva u poduzećima u državnom vlasništvu, kako je predviđeno kineskim zakonodavstvom, odražava pripadajuća prava vlasništva, ćelije KPK-a u poduzećima u državnom i privatnom vlasništvu još su jedan važan način na koji država može utjecati na donošenje poslovnih odluka. Prema zakonu o trgovačkim društvima NRK-a, organizacija KPK-a mora se osnovati u svakom društvu (s barem tri člana KPK-a kako je određeno u Ustavu KPK-a), a društvo mora omogućiti uvjete za rad te partijske organizacije. Čini se da se u prošlosti taj zahtjev nije uvijek poštovao ili strogo provodio. Međutim, barem od 2016. KPK je ojačao svoja prava na kontrolu poslovnih odluka poduzeća u državnom vlasništvu kao pitanje političkog načela. Zabilježeno je i da KPK vrši pritisak na privatna društva da na prvo mjesto stave „patriotizam” te da se pridržavaju partijske stege. Godine 2017. zabilježeno je da su partijske ćelije postojale u 70 % od približno 1,86 milijuna društava u privatnom vlasništvu i da je pritisak da organizacije KPK-a imaju konačnu riječ u poslovnim odlukama u društvima u kojima djeluju sve veći. Ta se pravila primjenjuju općenito na cijelo kinesko gospodarstvo u svim sektorima, uključujući proizvođače žičanih šipki i dobavljače njihovih ulaznih elemenata.

15

(16)  Vidjeti Provedbenu uredbu (EU) 2021/635, uvodne izjave 123. do 129. i Provedbenu uredbu (EU) 2020/508, uvodne izjave 133. do 138.

16

(17)  Vidjeti Provedbenu uredbu (EU) 2021/635, uvodne izjave 130. do 133. i Provedbenu uredbu (EU) 2020/508, uvodne izjave 139. do 142.

17

(18)  Vidjeti Provedbenu uredbu (EU) 2021/635, uvodne izjave 134. i 135. i Provedbenu uredbu (EU) 2020/508, uvodne izjave 143. i 144.

18

(19)  Vidjeti Provedbenu uredbu (EU) 2021/635, uvodne izjave 136. do 145. i Provedbenu uredbu (EU) 2020/508, uvodne izjave 145. do 154.

19

(20)  U zahtjevu se upućuje na dokument Ministarstva trgovine SAD-a, China’s status as a non-market economy (Status Kine kao zemlje bez tržišnoga gospodarstva), A-570-053, 26. listopada 2017., str. 57.

20

China’s status as a non-market economy

(21)  U pritužbi se upućuje na članak iz časopisa Financial Times: China’s Communist Party writes itself into company law (Komunistička partija Kine uvrstila se u zakon o trgovačkim društvima), 14. kolovoza 2017.

21

China’s Communist Party writes itself into company law

(22)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/969 оd 8. lipnja 2017. o uvođenju konačnih kompenzacijskih pristojbi na uvoz određenih toplovaljanih plosnatih proizvoda od željeza, nelegiranog čelika ili drugoga legiranog čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine i izmjeni Provedbene uredbe Komisije (EU) 2017/649 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih toplovaljanih plosnatih proizvoda od željeza, nelegiranog čelika ili drugoga legiranog čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 146, 9.6.2017., str. 17.).

22

(23)  Izvješće skupine ThinkDesk, Analysis of state-business interaction and subsidization in the hot-rolled flat (HRF) segment of the Chinese steel industry (Analiza interakcije između države i poduzeća i subvencioniranje u segmentu toplovaljanih plosnatih (HRF) proizvoda u kineskoj industriji čelika), 28. veljače 2016.

23

Analysis of state-business interaction and subsidization in the hot-rolled flat (HRF) segment of the Chinese steel industry

(24)  TISCO, „Profil poduzeća”, http://en.tisco.com.cn/CompanyProfile/20151027095855836705.html (posljednji pristup 2. ožujka 2020.).

24

(25)  Baowu, „Profil poduzeća”, http://www.baowugroup.com/en/contents/5273/102759.html (posljednji pristup 6. svibnja 2021.).

25

(26)  Izvješće – poglavlje 14., str. 358.: 51 % u privatnom vlasništvu i 49 % u državnom vlasništvu u pogledu proizvodnje, odnosno 44 % u državnom vlasništvu i 56 % u privatnom vlasništvu u pogledu kapaciteta.

26

(27)  Dostupno na: www.gov.cn/zhengce/content/2016-02/04/content_5039353.htm (posljednji pristup 6. svibnja 2021.); https://policycn.com/policy_ticker/higher-expectations-for-large-scale-steel-enterprise/?iframe=1&secret=c8uthafuthefra4e (posljednji pristup 6. svibnja 2021.), i www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (posljednji pristup 6. svibnja 2021.).

27

(28)  Dostupno na http://www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (posljednji pristup 6. svibnja 2021.) i http://www.jjckb.cn/2019-04/23/c_137999653.htm (posljednji pristup 6. svibnja 2021.).

28

(29)  To se 2009. dogodilo spajanjem privatnog društva Rizhao i poduzeća u državnom vlasništvu Shandong Iron and Steel. Vidjeti pekinško izvješće o čeliku, str. 58. i stečeni većinski udio grupe China Baowu Steel Group u društvu Magang Steel u lipnju 2019., vidjeti https://www.ft.com/content/a7c93fae-85bc-11e9-a028-86cea8523dc2 (posljednji pristup 6. svibnja 2021.).

29

(30)  Vidjeti izvješće mreže Xinhua Network: Shagang Group: Party building leads to high-quality development and creates a model for party building in non-public enterprises (Shagang Group: razvojem partije do visokokvalitetnog razvoja i izrade modela za razvoj partije u privatnim poduzećima), 25. prosinca 2020., http://www.js.xinhuanet.com/2020-12/25/c_1126907346.htm (posljednji pristup 6. svibnja 2021.).

30

Shagang Group: Party building leads to high-quality development and creates a model for party building in non-public enterprises

(31)  Vidjeti članak na internetskim stranicama društva Anshan: Anshan Iron and Steel builds and strengthens the party building work model (Anshan Iron and Steel izrađuje i jača model za razvoj partije), 13. lipnja 2018.: http://www.ansteelgroup.com/ddjs/2020-03-26-02-58-29/3167-2020-04-26-02-24-53 (posljednji pristup 6. svibnja 2021.).

31

Anshan Iron and Steel builds and strengthens the party building work model

(32)  Vidjeti članak objavljen na internetskim stranicama društva Anshan: Keep employees’ passion for entrepreneurship (Kako njegovati strast zaposlenika za poduzetništvo), 14. siječnja 2019.: http://www.ansteelgroup.com/ddjs/2020-03-26-02-58-29/3166-bczggscydjq (posljednji pristup 6. svibnja 2021.).

32

Keep employees’ passion for entrepreneurship

(33)  Vidjeti Statut društva Baoshan, članak 133.4.: http://static.sse.com.cn//disclosure/listedinfo/announcement/c/2021-01-08/600019_20210108_8.pdf (posljednji pristup 6. svibnja 2021.).

33

(34)  Vidjeti internetske stranice društva Shougang: https://www.shougang.com.cn/sgweb/html/ddjs/ (posljednji pristup 6. svibnja 2021.).

34

(35)  Izvješće, dio III., poglavlje 14., str. 346. i dalje.

35

(36)  Uvod u Plan za prilagodbu i modernizaciju industrije čelika.

36

(37)  Izvješće – poglavlje 14., str. 347.

37

(38)  
  The 13th Five-Year Plan for Economic and Social Development of the People’s Republic of China (2016-2020) (13. petogodišnji plan za gospodarski i socijalni razvoj Narodne Republike Kine (2016.–2020.)), dostupan na https://en.ndrc.gov.cn/newsrelease_8232/201612/P020191101481868235378.pdf (posljednji pristup 6. svibnja 2021.).

38

The 13th Five-Year Plan for Economic and Social Development of the People’s Republic of China (2016-2020)

(39)  Izvješće – poglavlje 14., str. 349.

39

(40)  Izvješće – poglavlje 14., str. 352.

40

(41)  Katalog smjernica za restrukturiranje industrije (verzija iz 2011.) (izmjena iz 2013.), koji je Uredbom br. 9 od 27. ožujka 2011. izdalo Nacionalno povjerenstvo za razvoj i reforme i koji je izmijenjen u skladu s Odlukom Nacionalnog povjerenstva za razvoj i reforme o izmjeni relevantnih odredbi Kataloga smjernica za restrukturiranje industrije (verzija iz 2011.) koju je Uredbom br. 21 od 16. veljače 2013. izdalo Nacionalno povjerenstvo za razvoj i reforme.

41

(42)  Vidjeti godišnje izvješće za 2018., str. 66.: http://pdf.dfcfw.com/pdf/H2_AN201908201344693765_1.pdf

42

(43)  Vidjeti godišnje izvješće za 2019., str. 62. i 67.: https://www.shclearing.com/xxpl/cwbg/nb/202006/t20200630_705111.html

43

(44)  Vidjeti godišnje izvješće za 2019., str. 93.: https://www.shclearing.com/xxpl/cwbg/nb/202005/t20200529_691364.html i godišnje izvješće za 2018., str. 104.: http://pdf.dfcfw.com/pdf/H2_AN201905011325247353_1.pdf

44

(45)  Vidjeti godišnje izvješće za 2019., str. 181. i 187.: http://static.cninfo.com.cn/finalpage/2020-04-29/1207654234.PDF

45

(46)  Vidjeti godišnje izvješće za 2019., str. 121. i 129.: https://www.shougang.com.cn/u/cms/www/202004/29163130go9a.pdf

46

(47)  Vidjeti Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2021/635, uvodne izjave 134.–135. i Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2020/508, uvodne izjave 143. i 144.

47

(48)  Otvoreni podaci Svjetske banke – viši srednji prihodi, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income, posljednji pristup 13. listopada 2020.

48

(49)  Vidjeti uvodnu izjavu 38.

49

(50)  https://www.osinergmin.gob.pe/seccion/institucional/regulacion-tarifaria/pliegos-tarifarios/electricidad, posljednji pristup 20. siječnja 2021., https://www.osinergmin.gob.pe/seccion/institucional/regulacion-tarifaria/pliegos-tarifarios/gas-natural, posljednji pristup 20. siječnja 2021.

50

(51)  https://www.sunass.gob.pe/prestadores/empresas-prestadoras/estudios-tarifarios/, posljednji pristup 20. siječnja 2021.

51

(52)  https://ilostat.ilo.org/topics/labour-costs/, posljednji pristup 20. siječnja 2021.

52

(53)  Vidjeti uvodnu izjavu 28.

53

(54)  Mjesečne cijene unutar tih raspona.

54

(55)  Mjesečne cijene unutar tih raspona.

55

(56)  Obično su isključeni i podaci o uvozu u reprezentativnu zemlju iz zemalja koje nisu članice WTO-a, a koje su navedene u Prilogu I. Uredbi (EU) 2015/755 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 123, 19.5.2015., str. 33.). Međutim, u razdoblju ispitnog postupka revizije Peru nije uvozio nijedan faktor proizvodnje ni iz jedne od tih zemalja, a uvoz iz ostalih trećih zemalja iznosio je 100 % ukupnog obujma peruanskog uvoza faktorâ proizvodnje iz tablice 1.

56

(57)  https://ilostat.ilo.org/data/country-profiles/, posljednji pristup 20. siječnja 2021.

57

(58)  https://cdn.www.gob.pe/uploads/document/file/320807/IF-161-2018-MTPE-2-14.1.pdf na str. 2. te https://www.oecd-ilibrary.org/docserver/9789264305823-en.pdf?expires=1611133368&id=id&accname=oid031827&checksum=AD488AE7705661410076E3EC1D21F9F5 na str. 88., posljednji pristup 20. siječnja 2021.

58

(59)  https://www.osinergmin.gob.pe/seccion/institucional/regulacion-tarifaria/pliegos-tarifarios/gas-natural, posljednji pristup 20. siječnja 2021.

59

(60)  https://www.osinergmin.gob.pe/seccion/institucional/regulacion-tarifaria/pliegos-tarifarios/electricidad, posljednji pristup 20. siječnja 2021.

60

(61)  https://www.sunass.gob.pe/wp-content/uploads/2020/09/emapisco_fina_261218.pdf, posljednji pristup 20. siječnja 2021.

61

(62)  https://investors.acerosarequipa.com/storage/memorias/July2020/sk9JvC6DOo51hCmXhDQ2.pdf, posljednji pristup 20. siječnja 2021.

62

(63)  Ti su podaci iskazani u rasponima kako bi se zaštitila povjerljivost osjetljivih poslovnih informacija u skladu s člankom 19. osnovne uredbe.

63

(64)  https://www.metalbulletin.com/Article/3972213/Search-results/FOCUS-Chinas-steel-exports-expected-to-rise-in-2021.html, posljednji pristup 1. veljače 2021.

64

(65)  https://www.kallanish.com/en/steel-news/market-reports/article-details/chinese-wire-rod-exports-diverge-from-domestic-market-0121/, posljednji pristup 1. veljače 2021.

65

(66)  https://www.mysteel.net/. Slični se iznosi navode u drugim izvorima koje je spomenuo podnositelj zahtjeva, kao što su društvo CRU i Svjetsko udruženje za čelik.

66

(67)  Mjere za žičane šipke iz NRK-a uveli su, na primjer, Australija, Indija, Indonezija, Meksiko, Južna Koreja i Sjedinjene Američke Države.

67

(68)  Obujam proizvodnje temelji se na podacima za EU-27 jer od 1. siječnja 2021. Ujedinjena Kraljevina više nije dio Europske unije.

68

(69)  Potrošnja se temelji na podacima za EU-27, isključujući podatke koji se odnose na Ujedinjenu Kraljevinu.

69

(70)  Obujam uvoza temelji se na podacima za EU-27, isključujući podatke koji se odnose na Ujedinjenu Kraljevinu.

70

(71)  Vidjeti Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2019/566 od 9. travnja 2019. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenog pribora za cijevi podrijetlom iz Ruske Federacije, Republike Koreje i Malezije nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća te prekidu ispitnog postupka u vezi s uvozom tog proizvoda podrijetlom iz Republike Turske (SL L 99, 10.4.2019., str. 9.), uvodna izjava 128.

71

(72)  Makroekonomski pokazatelji temelje se na podacima za EU-27, isključujući podatke koji se odnose na Ujedinjenu Kraljevinu.

72

(73)  Mikroekonomski pokazatelji temelje se na podacima za EU-28, uključujući Ujedinjenu Kraljevinu. Budući da je udio prodaje u Ujedinjenu Kraljevinu među proizvođačima iz Unije u uzorku iznosio samo 1,5 %, zaključci o materijalnoj šteti ne bi se bili promijenili.

73

(74)  Neiskorišteni kapacitet u NRK-u u razdoblju ispitnog postupka revizije bio je više od pet puta veći od ukupne potrošnje u Uniji na slobodnom tržištu.

74

(75)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles, Belgija.

75

(76)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.).

76

---