# Europos Sąjungos L 331/2021

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 331 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 64 metai2021m. rugsėjo 20d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 331

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

64 metai2021m. rugsėjo 20d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI |
| | * | Muitinės konvencijos dėl tarptautinio krovinių gabenimo su TIR knygelėmis (1975 m. TIR konvencijos) pakeitimai.
  Pagal JT depozitaro pranešimus C.N.157.2021.TREATIES-XI.A.16 ir C.N.268.2021.TREATIES-XI.A.16 visoms susitariančiosioms šalims 2021 m. rugsėjo 1 d. įsigalioja šie TIR konvencijos pakeitimai: | 1 |
| | | REKOMENDACIJOS |
| | * | 2021 m. rugsėjo 16 d. Komisijos rekomendacija (ES) 2021/1534 dėl žurnalistų ir kitų žiniasklaidos specialistų apsaugos, saugumo ir įgalėjimo užtikrinimo Europos Sąjungoje | 8 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI

*

Muitinės konvencijos dėl tarptautinio krovinių gabenimo su TIR knygelėmis (1975 m. TIR konvencijos) pakeitimai.
  Pagal JT depozitaro pranešimus C.N.157.2021.TREATIES-XI.A.16 ir C.N.268.2021.TREATIES-XI.A.16 visoms susitariančiosioms šalims 2021 m. rugsėjo 1 d. įsigalioja šie TIR konvencijos pakeitimai:

Pagal JT depozitaro pranešimus C.N.157.2021.TREATIES-XI.A.16 ir C.N.268.2021.TREATIES-XI.A.16 visoms susitariančiosioms šalims 2021 m. rugsėjo 1 d. įsigalioja šie TIR konvencijos pakeitimai:

1

REKOMENDACIJOS

*

2021 m. rugsėjo 16 d. Komisijos rekomendacija (ES) 2021/1534 dėl žurnalistų ir kitų žiniasklaidos specialistų apsaugos, saugumo ir įgalėjimo užtikrinimo Europos Sąjungoje

8

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI

| 2021 9 20 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 331/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 9 20

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 331/1

---

Muitinės konvencijos dėl tarptautinio krovinių gabenimo su TIR knygelėmis (1975 m. TIR konvencijos) pakeitimai

Pagal JT depozitaro pranešimus C.N.157.2021.TREATIES-XI.A.16 ir C.N.268.2021.TREATIES-XI.A.16 visoms susitariančiosioms šalims 2021 m. rugsėjo 1 d. įsigalioja šie TIR konvencijos pakeitimai:

1 straipsnis, naujas s punktas

| „s) | eTIR procedūra – TIR procedūra, kurią vykdant duomenimis keičiamasi elektroninėmis priemonėmis, funkciškai lygiavertė TIR knygelei. Kai taikomos TIR konvencijos nuostatos, tiksli eTIR procedūra nustatyta 11 priede.“ |
| --- | --- |

„s)

eTIR procedūra – TIR procedūra, kurią vykdant duomenimis keičiamasi elektroninėmis priemonėmis, funkciškai lygiavertė TIR knygelei. Kai taikomos TIR konvencijos nuostatos, tiksli eTIR procedūra nustatyta 11 priede.“

1a.   3 straipsnio b punktas

| „b) | turi būti gabenama garantuojant asociacijoms, leidimą gavusioms laikantis 6 straipsnio nuostatų. Gabenama turi būti naudojant TIR knygelę, atitinkančią šios Konvencijos 1 priede pateiktą pavyzdį, arba pagal eTIR procedūrą.“ |
| --- | --- |

„b)

turi būti gabenama garantuojant asociacijoms, leidimą gavusioms laikantis 6 straipsnio nuostatų. Gabenama turi būti naudojant TIR knygelę, atitinkančią šios Konvencijos 1 priede pateiktą pavyzdį, arba pagal eTIR procedūrą.“

43 straipsnis

43 straipsnis

„6 priede, 7 priedo III dalyje ir 11 priedo II dalyje pateiktose aiškinamosiose pastabose paaiškinamos tam tikros šios Konvencijos ir jos priedų nuostatos. Jose taip pat aprašoma tam tikra rekomenduojama praktika.“

Naujas 58c straipsnis

„Techninio įgyvendinimo komitetas

Įsteigiamas naujas Techninio įgyvendinimo komitetas. Jo sudėtis, funkcijos ir darbo tvarkos taisyklės yra išdėstytos 11 priede.“

59 straipsnis

59 straipsnis

„1.   Ši Konvencija ir jos priedai gali būti iš dalies keičiami Susitariančiosios šalies siūlymu šiame straipsnyje nurodyta tvarka.

2.   Kiekvieną pasiūlytą šios Konvencijos pakeitimą, išskyrus 60a straipsnyje numatytus atvejus, pagal darbo tvarkos taisykles, pateiktas 8 priede, svarsto iš visų Susitariančiųjų šalių sudarytas Administracinis komitetas. Kiekvieną Administracinio komiteto posėdyje svarstytą ar parengtą pakeitimą, priimtą dviejų trečdalių dalyvavusių ir balsavusių narių balsų dauguma, Jungtinių Tautų Generalinis Sekretorius perduoda Susitariančiosioms šalims patvirtinti.

3.   Kiekvienas pasiūlytas pakeitimas, išskyrus 60 ir 60a straipsniuose numatytus atvejus, perduotas laikantis ankstesnės straipsnio dalies, visoms Susitariančiosioms šalims įsigalioja praėjus trims mėnesiams po to, kai pasibaigia dvylikos mėnesių laikotarpis nuo pakeitimo perdavimo dienos, jei per tą laiką Jungtinių Tautų Generalinis Sekretorius dėl pasiūlyto pakeitimo negauna nė vienos valstybės Susitariančiosios šalies prieštaravimų.

4.   Jeigu dėl siūlomo pakeitimo pateikiamas prieštaravimas pagal šio straipsnio 3 dalies nuostatas, pakeitimas laikomas nepriimtu ir neturi jokios galios.“

Naujas 60a straipsnis

„Speciali 11 priedo ir jo pakeitimų įsigaliojimo procedūra

1.   Atsižvelgiant į 59 straipsnio 1 ir 2 dalis 11 priedas visoms Susitariančiosioms šalims įsigalioja praėjus trims mėnesiams po to, kai pasibaigia dvylikos mėnesių laikotarpis nuo Jungtinių Tautų Generalinio Sekretoriaus pranešimo Susitariančiosioms šalims dienos, išskyrus tas Susitariančiąsias šalis, kurios per pirmiau minėtą trijų mėnesių laikotarpį raštu pranešė Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui, kad atsisako patvirtinti 11 priedą. Susitariančiosioms šalims, kurios atšaukia savo pranešimus apie atsisakymą patvirtinti 11 priedą, 11 priedas įsigalioja praėjus šešiems mėnesiams nuo dienos, kurią depozitaras gavo pranešimą apie atšaukimą.

2.   Kiekvieną pasiūlytą 11 priedo pakeitimą svarsto Administracinis komitetas. Tokie pakeitimai priimami dalyvaujančių ir balsuojančių Susitariančiųjų šalių, kurioms yra privalomas 11 priedas, balsų dauguma.

3.   Apie 11 priedo pakeitimus, svarstomus ir priimamus pagal šio straipsnio 2 dalį, Jungtinių Tautų Generalinis Sekretorius praneša visoms Susitariančiosioms šalims informavimo tikslu, arba Susitariančiosioms šalims, kurioms yra privalomas 11 priedas, patvirtinimo tikslu.

4.   Tokių pakeitimų įsigaliojimo data nustatoma jų priėmimo metu dalyvaujančių ir balsuojančių Susitariančiųjų šalių, kurioms yra privalomas 11 priedas, balsų dauguma.

5.   Pakeitimai įsigalioja pagal šio straipsnio 4 dalį, išskyrus tuo atveju, jei iki ankstesnės dienos, nustatytos priėmimo metu, penktadalis valstybių arba penkios valstybės Susitariančiosios šalys, kurioms yra privalomas 11 priedas (atsižvelgiant į tai, kuris skaičius yra mažesnis), praneša Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui, kad prieštarauja dėl pakeitimų.

6.   Įsigaliojęs šio straipsnio 2–5 dalyse nustatyta tvarka priimtas pakeitimas pakeičia visas ankstesnes nuostatas, su kuriomis jis yra susijęs, ir tampa privalomas visoms Susitariančiosioms šalims, kurioms yra privalomas 11 priedas.“

61 straipsnis

61 straipsnis

„Jungtinių Tautų Generalinis Sekretorius informuoja visas Susitariančiąsias šalis ir visas šios Konvencijos 52 straipsnio 1 dalyje išvardytas valstybes apie visus pagal 59, 60 ir 60a straipsnius pateiktus prašymus, pranešimus bei prieštaravimus ir kiekvieno pakeitimo įsigaliojimo datą.“

9 priedo I dalies 3 dalies naujas xi punktas

| „xi) | jeigu vykdoma 11 priedo 10 straipsnio 2 dalyje aprašyta grįžtamoji procedūra, kompetentingoms institucijoms paprašius, patvirtinti Susitariančiosioms šalims, kurioms yra privalomas 11 priedas, kad garantija galioja, TIR gabenimas vykdomas pagal eTIR procedūrą, ir pateikti joms kitą su TIR gabenimu susijusią svarbią informaciją.“ |
| --- | --- |

„xi)

jeigu vykdoma 11 priedo 10 straipsnio 2 dalyje aprašyta grįžtamoji procedūra, kompetentingoms institucijoms paprašius, patvirtinti Susitariančiosioms šalims, kurioms yra privalomas 11 priedas, kad garantija galioja, TIR gabenimas vykdomas pagal eTIR procedūrą, ir pateikti joms kitą su TIR gabenimu susijusią svarbią informaciją.“

---

11 Priedas

„I DALIS

1 straipsnis

Taikymo sritis

1.   Šio priedo nuostatomis reglamentuojamas Konvencijos 1 straipsnio s punkte apibrėžtos eTIR procedūros įgyvendinimas ir jos yra taikomos Susitariančiųjų šalių, kurioms yra privalomas šis priedas, tarpusavio santykiams, kaip nustatyta 60a straipsnio 1 dalyje.

2.   eTIR procedūra negali būti taikoma gabenant krovinius Susitariančiosios šalies, kuriai nėra privalomas 11 priedas ir kuri yra muitų arba ekonominės sąjungos, turinčios bendrą muitų teritoriją, valstybė narė, teritorijos dalyje.

2 straipsnis

Apibrėžtys

Šiame priede:

| a) | eTIR tarptautinė sistema – informacinių ir ryšių technologijų (IRT) sistema, skirta eTIR procedūra besinaudojantiems subjektams keistis elektronine informacija; |
| --- | --- |

a)

eTIR tarptautinė sistema – informacinių ir ryšių technologijų (IRT) sistema, skirta eTIR procedūra besinaudojantiems subjektams keistis elektronine informacija;

| b) | eTIR specifikacijos – eTIR procedūros koncepcinės, funkcinės ir techninės specifikacijos, priimamos ir iš dalies keičiamos pagal šio priedo 5 straipsnio nuostatas; |
| --- | --- |

b)

eTIR specifikacijos – eTIR procedūros koncepcinės, funkcinės ir techninės specifikacijos, priimamos ir iš dalies keičiamos pagal šio priedo 5 straipsnio nuostatas;

| c) | išankstiniai TIR duomenys – duomenys, kuriuos turėtojas, ketindamas įforminti prekėms eTIR procedūrą, laikydamasis eTIR specifikacijų pateikė išvykimo šalies kompetentingoms institucijoms; |
| --- | --- |

c)

išankstiniai TIR duomenys – duomenys, kuriuos turėtojas, ketindamas įforminti prekėms eTIR procedūrą, laikydamasis eTIR specifikacijų pateikė išvykimo šalies kompetentingoms institucijoms;

| d) | išankstiniai pakeitimo duomenys – duomenys, kuriuos turėtojas, ketindamas pakeisti deklaracijos duomenis, laikydamasis eTIR specifikacijų pateikė šalies, kurioje prašo tuos duomenis pakeisti, kompetentingoms institucijoms; |
| --- | --- |

d)

išankstiniai pakeitimo duomenys – duomenys, kuriuos turėtojas, ketindamas pakeisti deklaracijos duomenis, laikydamasis eTIR specifikacijų pateikė šalies, kurioje prašo tuos duomenis pakeisti, kompetentingoms institucijoms;

| e) | deklaracijos duomenys – išankstiniai TIR duomenys ir išankstiniai pakeitimo duomenys, kuriuos priėmė kompetentinga institucija; |
| --- | --- |

e)

deklaracijos duomenys – išankstiniai TIR duomenys ir išankstiniai pakeitimo duomenys, kuriuos priėmė kompetentinga institucija;

| f) | deklaracija – aktas, kuriuo turėtojas arba jo atstovas, laikydamasis eTIR specifikacijų, išreiškia savo ketinimą įforminti prekėms eTIR procedūrą. Deklaracija nuo to momento, kai kompetentingos institucijos priima ją remdamosi išankstiniais TIR duomenimis arba išankstiniais pakeitimo duomenimis ir jos duomenys perkeliami į eTIR tarptautinę sistemą, yra laikoma teisiškai lygiaverte pateiktai TIR knygelei; |
| --- | --- |

f)

deklaracija – aktas, kuriuo turėtojas arba jo atstovas, laikydamasis eTIR specifikacijų, išreiškia savo ketinimą įforminti prekėms eTIR procedūrą. Deklaracija nuo to momento, kai kompetentingos institucijos priima ją remdamosi išankstiniais TIR duomenimis arba išankstiniais pakeitimo duomenimis ir jos duomenys perkeliami į eTIR tarptautinę sistemą, yra laikoma teisiškai lygiaverte pateiktai TIR knygelei;

| g) | lydimasis dokumentas – priėmus deklaraciją muitinės sistemos pagal eTIR techninių specifikacijų nurodymus sugeneruoto elektroninio dokumento spausdinta versija. Lydimasis dokumentas gali būti naudojamas incidentams kelionės metu registruoti (juo pakeičiamas Konvencijos 25 straipsnyje nurodytas protokolas) ir vykdant grįžtamąją procedūrą; |
| --- | --- |

g)

lydimasis dokumentas – priėmus deklaraciją muitinės sistemos pagal eTIR techninių specifikacijų nurodymus sugeneruoto elektroninio dokumento spausdinta versija. Lydimasis dokumentas gali būti naudojamas incidentams kelionės metu registruoti (juo pakeičiamas Konvencijos 25 straipsnyje nurodytas protokolas) ir vykdant grįžtamąją procedūrą;

| h) | autentiškumo patvirtinimas – elektroninis fizinio ar juridinio asmens tapatybės arba elektroninių duomenų kilmės ir vientisumo patvirtinimo procesas. |
| --- | --- |

h)

autentiškumo patvirtinimas – elektroninis fizinio ar juridinio asmens tapatybės arba elektroninių duomenų kilmės ir vientisumo patvirtinimo procesas.

3 straipsnis

eTIR procedūros įgyvendinimas

1.   Susitariančiosios šalys, kurioms yra privalomas 11 priedas, prijungia savo muitinių sistemas prie eTIR tarptautinės sistemos laikydamosi eTIR specifikacijų.

2.   Kiekviena Susitariančioji šalis gali laisvai nustatyti datą, iki kurios jos muitinės sistemos bus prijungtos prie eTIR tarptautinės sistemos. Prijungimo data turi būti pranešta visoms kitoms Susitariančiosioms šalims, kurioms yra privalomas 11 priedas, likus ne mažiau kaip šešiems mėnesiams iki faktinės prijungimo datos.

4 straipsnis

Techninio įgyvendinimo komiteto
  sudėtis, funkcijos ir darbo tvarkos taisyklės

1.   Susitariančiosios šalys, kurioms yra privalomas 11 priedas, yra Techninio įgyvendinimo komiteto narės. Jo sesijos šaukiamos reguliariai arba paprašius Administraciniam komitetui, kiek tai būtina eTIR specifikacijoms tvarkyti. Administracinis komitetas reguliariai informuojamas apie Techninio įgyvendinimo komiteto veiklą ir svarstymus.

2.   Susitariančiosios šalys, kurios nepatvirtino 11 priedo kaip nustatyta 60a straipsnio 1 dalyje, ir tarptautinių organizacijų atstovai gali dalyvauti Techninio įgyvendinimo komiteto posėdžiuose stebėtojų teisėmis.

3.   Techninio įgyvendinimo komitetas prižiūri eTIR procedūros įgyvendinimo techninius ir funkcinius aspektus, taip pat koordinuoja ir skatina keitimąsi informacija jo kompetencijai priklausančiais klausimais.

4.   Per pirmąją sesiją Techninio įgyvendinimo komitetas priima savo darbo tvarkos taisykles ir pateikia jas Administraciniam komitetui, kad Susitariančiosios šalys, kurioms yra privalomas 11 priedas, jas patvirtintų.

5 straipsnis

eTIR specifikacijų priėmimo ir dalinio keitimo procedūros

Techninio įgyvendinimo komitetas:

| a) | priima eTIR procedūros technines specifikacijas ir jų pakeitimus, kad būtų užtikrintas jų derėjimas su eTIR procedūros funkcinėmis specifikacijomis. Priėmimo metu jis nusprendžia dėl tinkamo pereinamojo jų įgyvendinimo laikotarpio; |
| --- | --- |

a)

priima eTIR procedūros technines specifikacijas ir jų pakeitimus, kad būtų užtikrintas jų derėjimas su eTIR procedūros funkcinėmis specifikacijomis. Priėmimo metu jis nusprendžia dėl tinkamo pereinamojo jų įgyvendinimo laikotarpio;

| b) | rengia eTIR procedūros funkcines specifikacijas ir jų pakeitimus, kad būtų užtikrintas jų derėjimas su eTIR procedūros koncepcinėmis specifikacijomis. Jos perduodamos Administraciniam komitetui, kad būtų priimtos dalyvaujančių ir balsuojančių Susitariančiųjų šalių, kurioms yra privalomas 11 priedas, balsų dauguma ir įgyvendintos, o prireikus pagal jas iki priėmimo metu nustatytos dienos parengiamos techninės specifikacijos; |
| --- | --- |

b)

rengia eTIR procedūros funkcines specifikacijas ir jų pakeitimus, kad būtų užtikrintas jų derėjimas su eTIR procedūros koncepcinėmis specifikacijomis. Jos perduodamos Administraciniam komitetui, kad būtų priimtos dalyvaujančių ir balsuojančių Susitariančiųjų šalių, kurioms yra privalomas 11 priedas, balsų dauguma ir įgyvendintos, o prireikus pagal jas iki priėmimo metu nustatytos dienos parengiamos techninės specifikacijos;

| c) | Administraciniam komitetui paprašius, svarsto eTIR procedūros koncepcinių specifikacijų pakeitimus. eTIR procedūros koncepcinės specifikacijos ir jų pakeitimai priimami dalyvaujančių ir balsuojančių Susitariančiųjų šalių, kurioms yra privalomas 11 priedas, balsų dauguma ir įgyvendinami, o prireikus iki priėmimo metu nustatytos dienos pagal jas parengiamos funkcinės specifikacijos. |
| --- | --- |

c)

Administraciniam komitetui paprašius, svarsto eTIR procedūros koncepcinių specifikacijų pakeitimus. eTIR procedūros koncepcinės specifikacijos ir jų pakeitimai priimami dalyvaujančių ir balsuojančių Susitariančiųjų šalių, kurioms yra privalomas 11 priedas, balsų dauguma ir įgyvendinami, o prireikus iki priėmimo metu nustatytos dienos pagal jas parengiamos funkcinės specifikacijos.

6 straipsnis

Išankstinių TIR duomenų ir išankstinių pakeitimo duomenų teikimas

1.   Išankstinius TIR duomenis ir išankstinius pakeitimo duomenis turėtojas arba jo atstovas teikia išvykimo šalies ir šalies, kurioje prašoma keisti deklaracijos duomenis, kompetentingoms institucijoms. Kai deklaracija arba pakeitimas yra priimami pagal nacionalinę teisę, kompetentingos institucijos perkelia deklaracijos duomenis arba jų pakeitimo duomenis į eTIR tarptautinę sistemą.

2.   1 dalyje nurodyti išankstiniai TIR duomenys ir išankstiniai pakeitimo duomenys kompetentingoms institucijoms gali būti teikiami tiesiogiai arba per eTIR tarptautinę sistemą.

3.   Susitariančiosios šalys, kurioms yra privalomas 11 priedas, priima per eTIR tarptautinę sistemą pateiktus išankstinius TIR duomenis ir išankstinius pakeitimo duomenis.

4.   Kompetentingos institucijos skelbia visų elektroninių priemonių, kuriomis gali būti teikiami išankstiniai TIR duomenys ir išankstiniai pakeitimo duomenys, sąrašą.

7 straipsnis

Autentiškumo patvirtinimas

1.   Priimdamos deklaraciją išvykimo šalyje arba deklaracijos duomenų pakeitimą bet kurioje maršruto šalyje, kompetentingos institucijos patvirtina išankstinių TIR duomenų arba išankstinių pakeitimo duomenų bei turėtojo autentiškumą pagal nacionalinę teisę.

2.   Susitariančiosios šalys, kurioms yra privalomas 11 priedas, pripažįsta per eTIR tarptautinę sistemą patvirtintą turėtojo autentiškumą.

3.   Kompetentingos institucijos paskelbia autentiškumo patvirtinimo mechanizmų, kurie nenurodyti šio straipsnio 2 dalyje, tačiau gali būti naudojami autentiškumui patvirtinti, sąrašą.

4.   Susitariančiosios šalys, kurioms yra privalomas 11 priedas, priima deklaracijų duomenis, gautus iš išvykimo šalies ir šalies, kurioje prašoma keisti deklaracijos duomenis, kompetentingų institucijų, per eTIR tarptautinę sistemą kaip teisiškai lygiavertę patvirtintą TIR knygelę.

8 straipsnis

Patvirtinto turėtojo autentiškumo tarpusavio pripažinimas

Susitariančiųjų šalių, kurioms yra privalomas 11 priedas, kompetentingų institucijų, priėmusių deklaraciją arba deklaracijos duomenų pakeitimus, patvirtintą turėtojo autentiškumą per visą TIR gabenimo operaciją pripažįsta visų kitų Susitariančiųjų šalių, kurioms yra privalomas 11 priedas, kompetentingos institucijos.

9 straipsnis

Papildomų duomenų reikalavimai

1.   Be funkcinėse ir techninėse specifikacijose nurodytų duomenų, kompetentingos institucijos gali paprašyti papildomų nacionaliniuose teisės aktuose numatytų duomenų.

2.   Kompetentingos institucijos turėtų kiek įmanoma apsiriboti tais duomenų reikalavimais, kurie yra įtraukti į funkcines ir technines specifikacijas, ir stengtis palengvinti papildomų duomenų teikimą, kad nebūtų trukdoma vykdyti TIR gabenimo pagal šį priedą.

10 straipsnis

Grįžtamoji procedūra

1.   Jeigu dėl techninių priežasčių eTIR procedūra negali būti pradėta vykdyti išvykimo muitinės įstaigoje, TIR knygelės turėtojas gali naudotis TIR procedūra.

2.   Jei eTIR procedūra yra pradėta vykdyti, bet jos negalima tęsti dėl techninių kliūčių, kompetentingos institucijos priima lydimąjį dokumentą ir jį tvarko pagal procedūrą, aprašytą eTIR specifikacijose, atsižvelgdamos į papildomą informaciją, turimą alternatyviose elektroninėse sistemose, kaip aprašyta funkcinėse ir techninėse specifikacijose.

3.   Susitariančiųjų šalių kompetentingos institucijos taip pat turi teisę prašyti nacionalinių garantuojančiųjų asociacijų patvirtinti, kad garantija galioja, kad TIR gabenimas vykdomas pagal eTIR procedūrą ir suteikti kitos su TIR gabenimu susijusios informacijos.

4.   3 dalyje nurodyta procedūra nustatoma kompetentingų institucijų ir nacionalinių garantuojančiųjų asociacijų susitarime, nurodytame 9 priedo I dalies 1 dalies d punkte.

11 straipsnis

eTIR tarptautinės sistemos priegloba

1.   eTIR tarptautinei sistemai prieglobą teikia ir ją administruoja Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisija (UNECE).

2.   UNECE padeda šalims prijungti muitinės sistemas prie eTIR tarptautinės sistemos, be kita ko, atlikti atitikties testus, kad tinkamas jų veikimas būtų užtikrintas dar prieš eksploatacinį prijungimą.

3.   Kad UNECE galėtų vykdyti šio straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatytus įpareigojimus, jai skiriami reikalingi ištekliai. Jeigu eTIR tarptautinė sistema nefinansuojama iš Jungtinių Tautų įprasto biudžeto išteklių, reikalingiems ištekliams taikomos Jungtinių Tautų papildomų biudžeto lėšų ir projektų finansinės taisyklės ir reglamentai. Sprendimus dėl eTIR tarptautinės sistemos eksploatavimo finansavimo mechanizmo UNECE priima ir mechanizmą tvirtina Administracinis komitetas.

12 straipsnis

eTIR tarptautinės sistemos administravimas

1.   UNECE nustato atitinkamą eTIR tarptautinės sistemos duomenų saugojimo ir archyvavimo ne trumpesniu nei 10 metų laikotarpiu tvarką.

2.   Visus eTIR tarptautinėje sistemoje saugomus duomenis gali naudoti UNECE šios Konvencijos kompetentingų organų vardu suvestiniams statistiniams duomenims gauti.

3.   Susitariančiųjų šalių, kurių teritorijose TIR gabenimas vykdomas pagal eTIR procedūrą, kuri tampa administracinio arba teisinio proceso objektu dėl tiesiogiai atsakingo (-ų) asmens (-ų) arba nacionalinės garantuojančiosios asociacijos mokėjimo prievolės, kompetentingos institucijos gali prašyti UNECE ir gauti eTIR tarptautinėje sistemoje saugomą su ginčo ieškiniu susijusią informaciją patikrinimo tikslu. Ši informacija gali būti pateikta kaip įrodymas vykstant nacionaliniam administraciniam arba teisiniam procesui.

4.   Kitais nei šiame straipsnyje nurodyti atvejais platinti ar atskleisti eTIR tarptautinėje sistemoje saugomą informaciją neįgaliotiems asmenims arba subjektams draudžiama.

13 straipsnis

Muitinės įstaigų, galinčių tvarkyti eTIR, skelbimas

Kompetentingos institucijos užtikrina, kad išvykimo muitinės įstaigų, tarpinių muitinės įstaigų ir paskirties muitinės įstaigų, patvirtintų TIR operacijoms atlikti pagal eTIR procedūrą, sąrašas visuomet būtų tikslus ir atnaujinamas patvirtintų muitinės įstaigų elektroninėje duomenų bazėje, kurią sudarė ir tvarko TIR vykdomoji taryba.

14 straipsnis

Duomenų teikimo pagal TIR konvencijos 10 priedą
  teisiniai reikalavimai

Laikoma, kad įgyvendinant eTIR procedūrą yra laikomasi duomenų teikimo teisinių reikalavimų, kaip nustatyta šios Konvencijos 10 priedo 1, 3 ir 4 dalyse.“

---

11 Priedas

„II DALIS

2 straipsnio h punkto aiškinamosios pastabos

| 11.2 (h)-1 | Kol suderintas požiūris nenustatytas ir neapibūdintas eTIR specifikacijose, Susitariančiosios šalys, kurioms yra privalomas 11 priedas, gali patvirtinti turėtojo autentiškumą jų nacionalinėje teisėje nustatytu būdu, įskaitant naudotojo vardą / slaptažodį arba elektroninius parašus, bet jais neapsiribojant. |
| --- | --- |

11.2 (h)-1

| 11.2. (h)-2 | Duomenų, kuriais eTIR tarptautinėje sistemoje keičiasi kompetentingos institucijos, vientisumas ir informacinių ir ryšių technologijų (IRT) sistemų autentiškumas bus patvirtinti naudojantis saugiais ryšiais, nurodytais eTIR techninėse specifikacijose. |
| --- | --- |

11.2. (h)-2

3 straipsnio 2 dalies aiškinamoji pastaba

| 11.3.2 | Susitariančiosioms šalims, kurioms yra privalomas 11 priedas, rekomenduojama atnaujinti nacionalinę muitinės sistemą ir ją prijungti prie eTIR tarptautinės sistemos nedelsiant, kai tik 11 priedas joms įsigalios. Muitų arba ekonominės sąjungos gali nuspręsti dėl vėlesnės datos, kad būtų daugiau laiko visų jų valstybių narių nacionalines muitinės sistemas prijungti prie eTIR tarptautinės sistemos. |
| --- | --- |

11.3.2

6 straipsnio 3 dalies aiškinamoji pastaba

| 11.6.3 | Susitariančiosioms šalims, kurioms yra privalomas 11 priedas, rekomenduojama kiek įmanoma pripažinti pateiktus išankstinius TIR duomenis ir išankstinius pakeitimo duomenis naudojant funkcinėse ir techninėse specifikacijose nurodytus metodus. |
| --- | --- |

11.6.3

7 straipsnio 2 dalies aiškinamoji pastaba

| 11.7.2 | eTIR specifikacijose aprašytais būdais eTIR tarptautinė sistema užtikrina išankstinių TIR duomenų arba išankstinių pakeitimo duomenų vientisumą ir tai, kad šie duomenys būtų atsiųsti turėtojo. |
| --- | --- |

11.7.2

7 straipsnio 4 dalies aiškinamoji pastaba

| 11.7.4 | eTIR specifikacijose aprašytais būdais eTIR tarptautinė sistema užtikrina deklaracijos duomenų vientisumą ir tai, kad duomenys būtų atsiųsti su gabenimu susijusių šalių kompetentingų institucijų. |
| --- | --- |

11.7.4

8 straipsnio aiškinamoji pastaba

| 11.8 | eTIR specifikacijose aprašytais būdais eTIR tarptautinė sistema užtikrina iš kompetentingų institucijų gautų ir joms perduotų deklaracijos duomenų vientisumą, be kita ko, nuorodą į turėtoją, kurio autentiškumą patvirtino deklaraciją priėmusios kompetentingos institucijos. |
| --- | --- |

11.8

11 straipsnio 3 dalies aiškinamoji pastaba

| 11.11.3 | Jei būtina, Susitariančiosios šalys gali nuspręsti finansuoti eTIR tarptautinės sistemos eksploatavimo išlaidas atsižvelgdamos į kiekvieno TIR gabenimo sumą. Tokiais atvejais Susitariančiosios šalys nusprendžia, kiek reikia laiko alternatyviems finansavimo mechanizmams pradėti taikyti ir kokios yra taikymo sąlygos. Reikalingą biudžetą parengia UNECE, peržiūri Techninio įgyvendinimo komitetas ir tvirtina Administracinis komitetas.“ |
| --- | --- |

11.11.3

---

REKOMENDACIJOS

| 2021 9 20 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 331/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 9 20

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 331/8

---

KOMISIJOS REKOMENDACIJA (ES) 2021/1534

2021 m. rugsėjo 16 d.

dėl žurnalistų ir kitų žiniasklaidos specialistų apsaugos, saugumo ir įgalėjimo užtikrinimo Europos Sąjungoje

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 292 straipsnį,

kadangi:

| (1) | kaip įtvirtinta Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnyje, ES grindžiama šiomis vertybėmis: pagarba žmogaus orumui, laisve, demokratija, lygybe, teisine valstybe ir pagarba žmogaus teisėms. Tai apima pagarbą žiniasklaidos laisvei ir pliuralizmui bei teisę į saviraiškos laisvę ir tam reikia nuolatinių pastangų apsaugoti laisvą, pliuralistinę ir nepriklausomą žiniasklaidą – pagrindinį demokratinių sistemų ir teisinės valstybės elementą; |
| --- | --- |

(1)

kaip įtvirtinta Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnyje, ES grindžiama šiomis vertybėmis: pagarba žmogaus orumui, laisve, demokratija, lygybe, teisine valstybe ir pagarba žmogaus teisėms. Tai apima pagarbą žiniasklaidos laisvei ir pliuralizmui bei teisę į saviraiškos laisvę ir tam reikia nuolatinių pastangų apsaugoti laisvą, pliuralistinę ir nepriklausomą žiniasklaidą – pagrindinį demokratinių sistemų ir teisinės valstybės elementą;

| (2) | ES ir jos valstybių narių pareiga gerbti žiniasklaidos laisvę ir pliuralizmą taip pat grindžiama Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos (toliau – Chartija) 11 straipsniu. Tame pačiame straipsnyje įtvirtinta teisė į saviraiškos laisvę apima laisvę turėti savo įsitikinimus, gauti bei skleisti informaciją ir idėjas valdžios institucijoms nekliudant ir nepaisant valstybių sienų (1). Kartu šie principai ir teisės reiškia, kad piliečiams turėtų būti suteikta galimybė naudotis įvairiais informacijos ir nuomonių šaltiniais, kuriais remdamiesi jie galėtų susidaryti nuomonę, stebėti vyriausybių veiklą ir gauti reikiamos informacijos, kad galėtų laisvai pasinaudoti savo balsavimo teise. Valstybių narių pareiga – teisinėmis, administracinėmis ir praktinėmis priemonėmis užtikrinti palankią aplinką žiniasklaidai ir žurnalistams (2); |
| --- | --- |

(2)

ES ir jos valstybių narių pareiga gerbti žiniasklaidos laisvę ir pliuralizmą taip pat grindžiama Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos (toliau – Chartija) 11 straipsniu. Tame pačiame straipsnyje įtvirtinta teisė į saviraiškos laisvę apima laisvę turėti savo įsitikinimus, gauti bei skleisti informaciją ir idėjas valdžios institucijoms nekliudant ir nepaisant valstybių sienų (1). Kartu šie principai ir teisės reiškia, kad piliečiams turėtų būti suteikta galimybė naudotis įvairiais informacijos ir nuomonių šaltiniais, kuriais remdamiesi jie galėtų susidaryti nuomonę, stebėti vyriausybių veiklą ir gauti reikiamos informacijos, kad galėtų laisvai pasinaudoti savo balsavimo teise. Valstybių narių pareiga – teisinėmis, administracinėmis ir praktinėmis priemonėmis užtikrinti palankią aplinką žiniasklaidai ir žurnalistams (2);

| (3) | plačiai pripažįstama, kad ES yra viena saugiausių erdvių žurnalistams ir kitiems žiniasklaidos specialistams (3). Tačiau pastaraisiais metais didėjantis grasinimų susidoroti fiziškai, teisinėmis priemonėmis ir internetinių grasinimų žurnalistams ir kitiems žiniasklaidos specialistams bei išpuolių prieš juos skaičius, patvirtintas, be kita ko, Komisijos 2020 ir 2021 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitose (4), kelia nerimą (5). ES valstybėse narėse toliau daugėjo pranešimų, susijusių su išpuoliais, agresija prieš žurnalistus ir kitus žiniasklaidos specialistus ir priekabiavimu prie jų (6). 2015 m. Prancūzijoje įvykdytas teroristinis išpuolis prieš savaitraštį Charlie Hebdo, per kurį žuvo 12 žmonių, tiriamosios žurnalistikos atstovų – Daphnės Caruanos Galizios (2017 m. Maltoje), Jáno Kuciako ir jo sužadėtinės Martinos Kušnírovos (2018 m. Slovakijoje) – nužudymai buvo akivaizdūs pavojaus signalai, raginantys gerinti žurnalistų apsaugą (7). Poreikį spręsti žurnalistų saugumo klausimą visoje ES dar labiau išryškino neseniai įvykę šiuo metu tiriami įvykiai, pavyzdžiui, Graikijos žurnalisto Giorgioso Karaivazo nužudymas ir Nyderlandų žurnalisto Peterio R. de Vrieso nužudymas 2021 m.; |
| --- | --- |

(3)

plačiai pripažįstama, kad ES yra viena saugiausių erdvių žurnalistams ir kitiems žiniasklaidos specialistams (3). Tačiau pastaraisiais metais didėjantis grasinimų susidoroti fiziškai, teisinėmis priemonėmis ir internetinių grasinimų žurnalistams ir kitiems žiniasklaidos specialistams bei išpuolių prieš juos skaičius, patvirtintas, be kita ko, Komisijos 2020 ir 2021 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitose (4), kelia nerimą (5). ES valstybėse narėse toliau daugėjo pranešimų, susijusių su išpuoliais, agresija prieš žurnalistus ir kitus žiniasklaidos specialistus ir priekabiavimu prie jų (6). 2015 m. Prancūzijoje įvykdytas teroristinis išpuolis prieš savaitraštį Charlie Hebdo, per kurį žuvo 12 žmonių, tiriamosios žurnalistikos atstovų – Daphnės Caruanos Galizios (2017 m. Maltoje), Jáno Kuciako ir jo sužadėtinės Martinos Kušnírovos (2018 m. Slovakijoje) – nužudymai buvo akivaizdūs pavojaus signalai, raginantys gerinti žurnalistų apsaugą (7). Poreikį spręsti žurnalistų saugumo klausimą visoje ES dar labiau išryškino neseniai įvykę šiuo metu tiriami įvykiai, pavyzdžiui, Graikijos žurnalisto Giorgioso Karaivazo nužudymas ir Nyderlandų žurnalisto Peterio R. de Vrieso nužudymas 2021 m.;

| (4) | Europos demokratijos veiksmų plane (8) Komisija pateikė plataus užmojo veiksmų planą, kuriuo siekiama piliečiams suteikti daugiau galių ir kurti atsparesnę demokratiją visoje ES, ir pabrėžė, kad laisva ir pliuralistinė žiniasklaida ypatingai svarbi, siekiant padėti piliečiams priimti pagrįstus sprendimus ir kovojant su dezinformacija. Šiuo tikslu Europos demokratijos veiksmų plane numatyta nemažai konkrečių rezultatų, kuriais siekiama remti ir apsaugoti žiniasklaidos laisvę ir pliuralizmą, įskaitant šią rekomendaciją ir būsimą Komisijos iniciatyvą, kuria siekiama spręsti strateginių ieškinių dėl visuomenės dalyvavimo (toliau – SLAPP) problemą; |
| --- | --- |

(4)

Europos demokratijos veiksmų plane (8) Komisija pateikė plataus užmojo veiksmų planą, kuriuo siekiama piliečiams suteikti daugiau galių ir kurti atsparesnę demokratiją visoje ES, ir pabrėžė, kad laisva ir pliuralistinė žiniasklaida ypatingai svarbi, siekiant padėti piliečiams priimti pagrįstus sprendimus ir kovojant su dezinformacija. Šiuo tikslu Europos demokratijos veiksmų plane numatyta nemažai konkrečių rezultatų, kuriais siekiama remti ir apsaugoti žiniasklaidos laisvę ir pliuralizmą, įskaitant šią rekomendaciją ir būsimą Komisijos iniciatyvą, kuria siekiama spręsti strateginių ieškinių dėl visuomenės dalyvavimo (toliau – SLAPP) problemą;

| (5) | šia rekomendacija papildoma Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyva (9) ir Komisijos pasiūlymas dėl Skaitmeninių paslaugų akto (10), kuriais siekiama apsaugoti audiovizualinės žiniasklaidos turinio žiūrovus ir visus skaitmeninių paslaugų naudotojus visoje ES. Rekomendacija taip pat papildomas Žiniasklaidos bei garso ir vaizdo srities veiksmų planas (11), kuriame pateikiamos audiovizualinio ir žiniasklaidos sektorių gaivinimo ir transformacijos gairės, ir Komunikatas „Skaitmeninės politikos kelrodis“ (12), kuriame pabrėžiama, kad Europos požiūris į skaitmeninę visuomenę turi būti grindžiamas visapusiška pagarba ES pagrindinėms teisėms, įskaitant saviraiškos laisvę. Rekomendacija grindžiama kasmetinių teisinės valstybės principo taikymo ataskaitų, kuriose analizuojama teisinės valstybės principo taikymo būklė ES ir jos valstybėse narėse, ypač žiniasklaidos laisvės ir pliuralizmo srityje, išvadomis. Šioje rekomendacijoje valstybėms narėms pateikiama rekomendacijų, kaip, be kita ko, kovoti su grėsmėmis, nurodytomis Komisijos 2020 ir 2021 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitose; |
| --- | --- |

(5)

šia rekomendacija papildoma Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyva (9) ir Komisijos pasiūlymas dėl Skaitmeninių paslaugų akto (10), kuriais siekiama apsaugoti audiovizualinės žiniasklaidos turinio žiūrovus ir visus skaitmeninių paslaugų naudotojus visoje ES. Rekomendacija taip pat papildomas Žiniasklaidos bei garso ir vaizdo srities veiksmų planas (11), kuriame pateikiamos audiovizualinio ir žiniasklaidos sektorių gaivinimo ir transformacijos gairės, ir Komunikatas „Skaitmeninės politikos kelrodis“ (12), kuriame pabrėžiama, kad Europos požiūris į skaitmeninę visuomenę turi būti grindžiamas visapusiška pagarba ES pagrindinėms teisėms, įskaitant saviraiškos laisvę. Rekomendacija grindžiama kasmetinių teisinės valstybės principo taikymo ataskaitų, kuriose analizuojama teisinės valstybės principo taikymo būklė ES ir jos valstybėse narėse, ypač žiniasklaidos laisvės ir pliuralizmo srityje, išvadomis. Šioje rekomendacijoje valstybėms narėms pateikiama rekomendacijų, kaip, be kita ko, kovoti su grėsmėmis, nurodytomis Komisijos 2020 ir 2021 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitose;

| (6) | ši rekomendacija yra visiškai suderinta su 2020–2025 m. ES strategija dėl nusikaltimų aukų teisių (13) ir 2020–2025 m. lyčių lygybės strategija (14), platesnio pobūdžio Komisijos veiksmais lygybės srityje, visų pirma 2020–2025 m. LGBTIQ asmenų lygybės strategija (15), 2020–2025 m. ES kovos su rasizmu veiksmų planu (16), Integracijos ir įtraukties veiksmų planu (17), 2020–2030 m. ES romų lygybės, įtraukties ir dalyvavimo strateginiu planu (18) ir Neįgaliųjų teisių strategija (19). Rekomendacija taip pat visiškai suderinta su išorės veiksmų politikos dokumentais, pavyzdžiui, 2020–2024 m. ES žmogaus teisių ir demokratijos veiksmų planu (20), ES žmogaus teisių gairėmis dėl saviraiškos laisvės internete ir realiame gyvenime (21)ir Trečiuoju ES lyčių lygybės veiksmų planu (22), ir taip padeda didinti vidaus ir išorės politikos nuoseklumą; ES išorės veiksmų pagrindinių teisių srityje tvirtumas grindžiamas tuo, kaip ES puoselėja ir stiprina savo demokratinius pamatus Sąjungoje; |
| --- | --- |

(6)

ši rekomendacija yra visiškai suderinta su 2020–2025 m. ES strategija dėl nusikaltimų aukų teisių (13) ir 2020–2025 m. lyčių lygybės strategija (14), platesnio pobūdžio Komisijos veiksmais lygybės srityje, visų pirma 2020–2025 m. LGBTIQ asmenų lygybės strategija (15), 2020–2025 m. ES kovos su rasizmu veiksmų planu (16), Integracijos ir įtraukties veiksmų planu (17), 2020–2030 m. ES romų lygybės, įtraukties ir dalyvavimo strateginiu planu (18) ir Neįgaliųjų teisių strategija (19). Rekomendacija taip pat visiškai suderinta su išorės veiksmų politikos dokumentais, pavyzdžiui, 2020–2024 m. ES žmogaus teisių ir demokratijos veiksmų planu (20), ES žmogaus teisių gairėmis dėl saviraiškos laisvės internete ir realiame gyvenime (21)ir Trečiuoju ES lyčių lygybės veiksmų planu (22), ir taip padeda didinti vidaus ir išorės politikos nuoseklumą; ES išorės veiksmų pagrindinių teisių srityje tvirtumas grindžiamas tuo, kaip ES puoselėja ir stiprina savo demokratinius pamatus Sąjungoje;

| (7) | Komisija teikia finansinę paramą žurnalistams ir kitiems žiniasklaidos specialistams įgyvendindama žiniasklaidos laisvės ir pliuralizmo srities projektus ES ir trečiosiose šalyse. Antai nuo 2014 m. Komisija bendrai finansuoja Žiniasklaidos pliuralizmo observatorijos projektą, kurį vykdant analizuojama rizika žiniasklaidos laisvei ir pliuralizmui visoje Europoje ir teikiama informacija apie saviraiškos laisvės, žurnalistų saugumo ir žurnalistų darbo sąlygų užtikrinimo mechanizmus. Komisija yra įsipareigojusi ir toliau remti tokius projektus, visų pirma pagal programą „Kūrybiška Europa“; |
| --- | --- |

(7)

Komisija teikia finansinę paramą žurnalistams ir kitiems žiniasklaidos specialistams įgyvendindama žiniasklaidos laisvės ir pliuralizmo srities projektus ES ir trečiosiose šalyse. Antai nuo 2014 m. Komisija bendrai finansuoja Žiniasklaidos pliuralizmo observatorijos projektą, kurį vykdant analizuojama rizika žiniasklaidos laisvei ir pliuralizmui visoje Europoje ir teikiama informacija apie saviraiškos laisvės, žurnalistų saugumo ir žurnalistų darbo sąlygų užtikrinimo mechanizmus. Komisija yra įsipareigojusi ir toliau remti tokius projektus, visų pirma pagal programą „Kūrybiška Europa“;

| (8) | Europos Parlamentas aktyviai pasisakė už Sąjungos aktyvesnius veiksmus žurnalistams apsaugoti. 2020 m. lapkričio 25 d. pranešime (23) Parlamentas dar kartą išreiškė didelį susirūpinimą dėl žiniasklaidos laisvės padėties ES, atsižvelgdamas į vis dar pasitaikančius žurnalistų ir kitų žiniasklaidos specialistų užgauliojimo ir išpuolių prieš juos atvejus. 2021 m. balandžio 29 d. rezoliucijoje (24) Parlamentas pažymėjo, kad tiriamosios žurnalistikos atstovų ir informatorių apsauga (25) yra svarbiausias visuomenės interesas, o 2021 m. birželio 24 d. rezoliucijoje Parlamentas taip pat pabrėžė savo susirūpinimą dėl fizinių, psichologinių ir ekonominių grasinimų žurnalistams ir kitiems žiniasklaidos sektoriaus darbuotojams ES (26); |
| --- | --- |

(8)

Europos Parlamentas aktyviai pasisakė už Sąjungos aktyvesnius veiksmus žurnalistams apsaugoti. 2020 m. lapkričio 25 d. pranešime (23) Parlamentas dar kartą išreiškė didelį susirūpinimą dėl žiniasklaidos laisvės padėties ES, atsižvelgdamas į vis dar pasitaikančius žurnalistų ir kitų žiniasklaidos specialistų užgauliojimo ir išpuolių prieš juos atvejus. 2021 m. balandžio 29 d. rezoliucijoje (24) Parlamentas pažymėjo, kad tiriamosios žurnalistikos atstovų ir informatorių apsauga (25) yra svarbiausias visuomenės interesas, o 2021 m. birželio 24 d. rezoliucijoje Parlamentas taip pat pabrėžė savo susirūpinimą dėl fizinių, psichologinių ir ekonominių grasinimų žurnalistams ir kitiems žiniasklaidos sektoriaus darbuotojams ES (26);

| (9) | 2016 m. Europos Tarybos rekomendacijoje dėl žurnalistikos apsaugos ir žurnalistų bei kitų žiniasklaidos veiklos vykdytojų saugumo (27), kuri pagrįsta Europos žmogaus teisių konvencijos (toliau – EŽTK) reikalavimais ir atitinkama Europos Žmogaus Teisių Teismo praktika, nustatyti išsamūs šios srities standartai. Rekomendacijoje pateiktos plataus masto gairės dėl prevencijos, apsaugos ir persekiojimo bei skatinama skleisti informaciją, užtikrinti švietimą ir didinti informuotumą. Tačiau 2018 m. kovo 28 d. Europos Tarybos Žiniasklaidos ir informacinės visuomenės iniciatyvinio komiteto priimtoje įgyvendinimo strategijoje pabrėžiama, kad būtina skubiai siekti tolesnės pažangos taikant rekomendaciją (28). Europos Tarybos platformoje žurnalistikos apsaugai ir žurnalistų saugumui skatinti (29) registruojama vis daugiau pranešimų apie išpuolius prieš žurnalistus ir kitus žiniasklaidos specialistus arba prieš juos nukreiptą agresiją. Europos Tarybos konvencijoje dėl teisės susipažinti su oficialiais dokumentais (30) numatyti standartai taip pat labai svarbūs siekiant užtikrinti, kad žurnalistai turėtų visas galimybes susipažinti su vieša informacija, reikalinga jų darbui atlikti. Šia rekomendacija siekiama padėti įgyvendinti Europos Tarybos standartus, visų pirma 2016 m. Rekomendaciją dėl žurnalistikos apsaugos ir žurnalistų bei kitų žiniasklaidos veiklos vykdytojų saugumo; |
| --- | --- |

(9)

2016 m. Europos Tarybos rekomendacijoje dėl žurnalistikos apsaugos ir žurnalistų bei kitų žiniasklaidos veiklos vykdytojų saugumo (27), kuri pagrįsta Europos žmogaus teisių konvencijos (toliau – EŽTK) reikalavimais ir atitinkama Europos Žmogaus Teisių Teismo praktika, nustatyti išsamūs šios srities standartai. Rekomendacijoje pateiktos plataus masto gairės dėl prevencijos, apsaugos ir persekiojimo bei skatinama skleisti informaciją, užtikrinti švietimą ir didinti informuotumą. Tačiau 2018 m. kovo 28 d. Europos Tarybos Žiniasklaidos ir informacinės visuomenės iniciatyvinio komiteto priimtoje įgyvendinimo strategijoje pabrėžiama, kad būtina skubiai siekti tolesnės pažangos taikant rekomendaciją (28). Europos Tarybos platformoje žurnalistikos apsaugai ir žurnalistų saugumui skatinti (29) registruojama vis daugiau pranešimų apie išpuolius prieš žurnalistus ir kitus žiniasklaidos specialistus arba prieš juos nukreiptą agresiją. Europos Tarybos konvencijoje dėl teisės susipažinti su oficialiais dokumentais (30) numatyti standartai taip pat labai svarbūs siekiant užtikrinti, kad žurnalistai turėtų visas galimybes susipažinti su vieša informacija, reikalinga jų darbui atlikti. Šia rekomendacija siekiama padėti įgyvendinti Europos Tarybos standartus, visų pirma 2016 m. Rekomendaciją dėl žurnalistikos apsaugos ir žurnalistų bei kitų žiniasklaidos veiklos vykdytojų saugumo;

| (10) | rengdama šią rekomendaciją, Komisija 2021 m. kovo mėn. Europos naujienų žiniasklaidos forume (31) vykdė struktūrinį dialogą, kuriame dalyvavo žurnalistai, žurnalistų asociacijos, žiniasklaidos tarybos, naujienų žiniasklaidos bendrovės, teisėsaugos institucijos, Europos Parlamento nariai, valstybių narių ir jų reguliavimo institucijų atstovai ir tarptautinės organizacijos; |
| --- | --- |

(10)

rengdama šią rekomendaciją, Komisija 2021 m. kovo mėn. Europos naujienų žiniasklaidos forume (31) vykdė struktūrinį dialogą, kuriame dalyvavo žurnalistai, žurnalistų asociacijos, žiniasklaidos tarybos, naujienų žiniasklaidos bendrovės, teisėsaugos institucijos, Europos Parlamento nariai, valstybių narių ir jų reguliavimo institucijų atstovai ir tarptautinės organizacijos;

| (11) | šia rekomendacija Komisija siekia didinti žiniasklaidos laisvę ir pliuralizmą ES – skatinti bendras ir koordinuotas valstybių narių pastangas gerinti žurnalistų ir kitų žiniasklaidos specialistų apsaugą, saugumą ir įgalėjimą. Toks koordinuotas požiūris, taikomas visiems pagrindiniams suinteresuotiesiems subjektams valstybių narių ir ES lygmeniu, taip pat atitinkamose tarptautinėse organizacijose, yra būtinas siekiant užtikrinti, kad žurnalistai ir kiti žiniasklaidos specialistai galėtų saugiai ir veiksmingai vykdyti savo profesinę veiklą Europoje; |
| --- | --- |

(11)

šia rekomendacija Komisija siekia didinti žiniasklaidos laisvę ir pliuralizmą ES – skatinti bendras ir koordinuotas valstybių narių pastangas gerinti žurnalistų ir kitų žiniasklaidos specialistų apsaugą, saugumą ir įgalėjimą. Toks koordinuotas požiūris, taikomas visiems pagrindiniams suinteresuotiesiems subjektams valstybių narių ir ES lygmeniu, taip pat atitinkamose tarptautinėse organizacijose, yra būtinas siekiant užtikrinti, kad žurnalistai ir kiti žiniasklaidos specialistai galėtų saugiai ir veiksmingai vykdyti savo profesinę veiklą Europoje;

| (12) | siekiant užtikrinti ir apsaugoti žurnalistams ir kitiems žiniasklaidos specialistams palankią aplinką, rekomendacijoje aptariami įvairūs klausimai, susiję su skirtingais pagrindiniais jos aspektais. Jie apima horizontaliąsias rekomendacijas dėl veiksmingo baudžiamojo persekiojimo už nusikalstamas veikas, bendradarbiavimo su teisėsaugos institucijomis, greitojo reagavimo mechanizmų, mokymo, galimybės susipažinti su informacija ir patekti į renginius, taip pat ekonominės ir socialinės apsaugos. Be to, į rekomendaciją įtrauktos konkrečios rekomendacijos, susijusios su protestais ir demonstracijomis, saugumu internete ir skaitmeniniu įgalėjimu, taip pat su žurnalisčių, mažumų grupėms priklausančių žurnalistų ar žurnalistų, rengiančių pranešimus lygybės klausimais, padėtimi; |
| --- | --- |

(12)

siekiant užtikrinti ir apsaugoti žurnalistams ir kitiems žiniasklaidos specialistams palankią aplinką, rekomendacijoje aptariami įvairūs klausimai, susiję su skirtingais pagrindiniais jos aspektais. Jie apima horizontaliąsias rekomendacijas dėl veiksmingo baudžiamojo persekiojimo už nusikalstamas veikas, bendradarbiavimo su teisėsaugos institucijomis, greitojo reagavimo mechanizmų, mokymo, galimybės susipažinti su informacija ir patekti į renginius, taip pat ekonominės ir socialinės apsaugos. Be to, į rekomendaciją įtrauktos konkrečios rekomendacijos, susijusios su protestais ir demonstracijomis, saugumu internete ir skaitmeniniu įgalėjimu, taip pat su žurnalisčių, mažumų grupėms priklausančių žurnalistų ar žurnalistų, rengiančių pranešimus lygybės klausimais, padėtimi;

| (13) | bauginimas, fizinis ir psichologinis smurtas, neteisėti areštai ir savavališkas sulaikymas, neteisėtas sekimas, smurtas dėl lyties, priekabiavimas ar diskriminaciniai išpuoliai internete ir realiame gyvenime yra tik keli grėsmių žurnalistams ir kitiems žiniasklaidos specialistams pavyzdžiai. Valdžios institucijos privalo apsaugoti saviraiškos laisvę ir užtikrinti žurnalistų saugumą: užtikrinti tinkamą teisinę aplinką, rimtai vertinti nusikalstamumo grėsmes žurnalistams, aktyviai traukti bet kokių išpuolių kaltininkus baudžiamojon atsakomybėn ir užtikrinti tinkamą tyrimą bei tolesnius veiksmus, įskaitant veiksmingų, proporcingų ir atgrasančių sankcijų taikymą. Labai svarbu garantuoti kruopštų, nešališką, nepriklausomą, skaidrų ir savalaikį nusikaltimų prieš žurnalistus tyrimą ir baudžiamąjį persekiojimą už juos. Siekdamos padidinti kompetentingų institucijų atliekamų tyrimų veiksmingumą, valstybių narių valdžios institucijos, bendradarbiaudamos su žurnalistų atstovais, galėtų apsvarstyti galimybę policijos pajėgose įsteigti specialius padalinius, kurie tirtų nusikaltimus prieš žurnalistus (32). Sėkmingą teismo proceso baigtį taip pat būtų galima užtikrinti paskyrus ir išmokius koordinatorius prokuratūrose ir teismuose. Be to, labai svarbios žurnalistų ir kitų žiniasklaidos specialistų, kurių saugumui gresia pavojus, apsaugos priemonės. Kadangi nusikaltimai prieš žurnalistus gali būti ir tarptautinio pobūdžio, valstybės narės turėtų visapusiškai pasinaudoti esamomis Europos teisinio bendradarbiavimo sistemomis ir prireikus prašyti specializuotų Europos agentūrų, tokių kaip Europolas ir Eurojustas, paramos. Komisijos pasiūlyme dėl Europolo įgaliojimų sustiprinimo (33) Europolui suteikiami įgaliojimai konkrečiais atvejais, kai Europolas mano, kad turėtų būti pradėtas nusikalstamų veikų tyrimas, prašyti valstybės narės kompetentingų institucijų pradėti, vykdyti arba koordinuoti Sąjungos politikos bendriems interesams poveikio turinčio nusikaltimo tyrimą, net jeigu atitinkamas nusikaltimas nėra tarpvalstybinio pobūdžio; |
| --- | --- |

(13)

bauginimas, fizinis ir psichologinis smurtas, neteisėti areštai ir savavališkas sulaikymas, neteisėtas sekimas, smurtas dėl lyties, priekabiavimas ar diskriminaciniai išpuoliai internete ir realiame gyvenime yra tik keli grėsmių žurnalistams ir kitiems žiniasklaidos specialistams pavyzdžiai. Valdžios institucijos privalo apsaugoti saviraiškos laisvę ir užtikrinti žurnalistų saugumą: užtikrinti tinkamą teisinę aplinką, rimtai vertinti nusikalstamumo grėsmes žurnalistams, aktyviai traukti bet kokių išpuolių kaltininkus baudžiamojon atsakomybėn ir užtikrinti tinkamą tyrimą bei tolesnius veiksmus, įskaitant veiksmingų, proporcingų ir atgrasančių sankcijų taikymą. Labai svarbu garantuoti kruopštų, nešališką, nepriklausomą, skaidrų ir savalaikį nusikaltimų prieš žurnalistus tyrimą ir baudžiamąjį persekiojimą už juos. Siekdamos padidinti kompetentingų institucijų atliekamų tyrimų veiksmingumą, valstybių narių valdžios institucijos, bendradarbiaudamos su žurnalistų atstovais, galėtų apsvarstyti galimybę policijos pajėgose įsteigti specialius padalinius, kurie tirtų nusikaltimus prieš žurnalistus (32). Sėkmingą teismo proceso baigtį taip pat būtų galima užtikrinti paskyrus ir išmokius koordinatorius prokuratūrose ir teismuose. Be to, labai svarbios žurnalistų ir kitų žiniasklaidos specialistų, kurių saugumui gresia pavojus, apsaugos priemonės. Kadangi nusikaltimai prieš žurnalistus gali būti ir tarptautinio pobūdžio, valstybės narės turėtų visapusiškai pasinaudoti esamomis Europos teisinio bendradarbiavimo sistemomis ir prireikus prašyti specializuotų Europos agentūrų, tokių kaip Europolas ir Eurojustas, paramos. Komisijos pasiūlyme dėl Europolo įgaliojimų sustiprinimo (33) Europolui suteikiami įgaliojimai konkrečiais atvejais, kai Europolas mano, kad turėtų būti pradėtas nusikalstamų veikų tyrimas, prašyti valstybės narės kompetentingų institucijų pradėti, vykdyti arba koordinuoti Sąjungos politikos bendriems interesams poveikio turinčio nusikaltimo tyrimą, net jeigu atitinkamas nusikaltimas nėra tarpvalstybinio pobūdžio;

| (14) | sklandžiu, veiksmingu ir tinkamu žurnalistų, kitų žiniasklaidos specialistų ir teisėsaugos institucijų bendradarbiavimu galėtų būti užtikrinta geresnė grasinimų ir išpuolių prevencija. Valstybės narės turėtų nustatyti atskirų žurnalistų, žurnalistų asociacijų ir teisėsaugos institucijų bendradarbiavimo sistemas ir aktyviai skatinti jų dialogą (34), įtraukiant žiniasklaidos savireguliavimo įstaigas (žiniasklaidos ir spaudos tarybas). Toks bendradarbiavimas galėtų apimti bendrų koordinavimo centrų, suformuotų iš teisėsaugos institucijų ir žurnalistų atstovų, steigimą (35). Bendri koordinavimo centrai turėtų glaudžiai bendradarbiauti su specializuotomis paramos nusikaltimų aukoms tarnybomis, kurios yra labai svarbios užtikrinant nusikaltimų aukomis tapusių žurnalistų saugumą ir psichologinę gerovę; |
| --- | --- |

(14)

sklandžiu, veiksmingu ir tinkamu žurnalistų, kitų žiniasklaidos specialistų ir teisėsaugos institucijų bendradarbiavimu galėtų būti užtikrinta geresnė grasinimų ir išpuolių prevencija. Valstybės narės turėtų nustatyti atskirų žurnalistų, žurnalistų asociacijų ir teisėsaugos institucijų bendradarbiavimo sistemas ir aktyviai skatinti jų dialogą (34), įtraukiant žiniasklaidos savireguliavimo įstaigas (žiniasklaidos ir spaudos tarybas). Toks bendradarbiavimas galėtų apimti bendrų koordinavimo centrų, suformuotų iš teisėsaugos institucijų ir žurnalistų atstovų, steigimą (35). Bendri koordinavimo centrai turėtų glaudžiai bendradarbiauti su specializuotomis paramos nusikaltimų aukoms tarnybomis, kurios yra labai svarbios užtikrinant nusikaltimų aukomis tapusių žurnalistų saugumą ir psichologinę gerovę;

| (15) | nuo teisėsaugos institucijų nepriklausomų paramos ir informacijos centrų steigimas bei greitojo reagavimo ir išankstinio perspėjimo mechanizmų kūrimas yra labai svarbus paramos žurnalistams ir kitiems žiniasklaidos specialistams, tapusiems fizinių ir internetinių išpuolių taikiniais, sistemos elementas. Tokie informacijos centrai turėtų būti nemokami, lengvai prieinami žurnalistams (o prireikus ir jų šeimoms) ir veikti skaidriai. Kaip reikalaujama Direktyvoje 2012/29/ES (36), kiekvienas nuo nusikaltimo nukentėjęs asmuo turi teisę gauti paramą ir apsaugą pagal savo individualius poreikius. Valstybės narės turėtų imtis priemonių, kad įsteigtų ir išlaikytų specializuotas paramos tarnybas, visų pirma informacijos centrus, kuriuose būtų teikiamos konsultavimo paslaugos, teisinės konsultacijos ir psichologinė pagalba, taip pat prieglaudas ar bet kokias kitas tinkamas apgyvendinimo vietas žurnalistams ir kitiems žiniasklaidos specialistams, tapusiems nusikaltimų aukomis. Tokie informacijos centrai taip pat turėtų atlikti skaitmeninių prieglaudų funkciją ir teikti skaitmeninio saugumo srities paramą, įskaitant, jei įmanoma, kibernetinio saugumo ekspertines žinias. Jie turėtų teikti paramą žurnalistams ir naujienų tarnyboms, kad jie galėtų kovoti su internetiniais grasinimais žurnalistams ir priekabiavimu prie jų, įskaitant grasinimus ir priekabiavimą dėl jų lyties, seksualinės orientacijos, etninės ar socialinės kilmės ar kitų Chartijos 21 straipsnyje išvardytų priežasčių. Kad greitojo reagavimo ir išankstinio perspėjimo mechanizmai veiktų efektyviai, reikalingas stabilus ir pakankamas šias funkcijas vykdančių subjektų finansavimas (37); |
| --- | --- |

(15)

nuo teisėsaugos institucijų nepriklausomų paramos ir informacijos centrų steigimas bei greitojo reagavimo ir išankstinio perspėjimo mechanizmų kūrimas yra labai svarbus paramos žurnalistams ir kitiems žiniasklaidos specialistams, tapusiems fizinių ir internetinių išpuolių taikiniais, sistemos elementas. Tokie informacijos centrai turėtų būti nemokami, lengvai prieinami žurnalistams (o prireikus ir jų šeimoms) ir veikti skaidriai. Kaip reikalaujama Direktyvoje 2012/29/ES (36), kiekvienas nuo nusikaltimo nukentėjęs asmuo turi teisę gauti paramą ir apsaugą pagal savo individualius poreikius. Valstybės narės turėtų imtis priemonių, kad įsteigtų ir išlaikytų specializuotas paramos tarnybas, visų pirma informacijos centrus, kuriuose būtų teikiamos konsultavimo paslaugos, teisinės konsultacijos ir psichologinė pagalba, taip pat prieglaudas ar bet kokias kitas tinkamas apgyvendinimo vietas žurnalistams ir kitiems žiniasklaidos specialistams, tapusiems nusikaltimų aukomis. Tokie informacijos centrai taip pat turėtų atlikti skaitmeninių prieglaudų funkciją ir teikti skaitmeninio saugumo srities paramą, įskaitant, jei įmanoma, kibernetinio saugumo ekspertines žinias. Jie turėtų teikti paramą žurnalistams ir naujienų tarnyboms, kad jie galėtų kovoti su internetiniais grasinimais žurnalistams ir priekabiavimu prie jų, įskaitant grasinimus ir priekabiavimą dėl jų lyties, seksualinės orientacijos, etninės ar socialinės kilmės ar kitų Chartijos 21 straipsnyje išvardytų priežasčių. Kad greitojo reagavimo ir išankstinio perspėjimo mechanizmai veiktų efektyviai, reikalingas stabilus ir pakankamas šias funkcijas vykdančių subjektų finansavimas (37);

| (16) | kad žurnalistai galėtų atlikti savo svarbias funkcijas veiksmo vietoje, nacionaliniu lygmeniu būtina sukurti patikimą apsaugos priemonių sistemą, visų pirma susijusią su galimybės patekti į renginių vietas, prieigos prie informacijos šaltinių ir galimybės pranešti apie visuomeninės svarbos įvykius suteikimu (38). Valstybių narių valdžios institucijos turėtų sumažinti riziką, kad bus savavališkai atsisakyta akredituoti arba registruoti žurnalistus arba kad bus taikomos sudėtingos registracijos ir akreditavimo sistemos ar procedūros, kurios galėtų užkirsti kelią žurnalistams ir kitiems žiniasklaidos specialistams veiksmingai atlikti darbą ir kartu nepagrįstai, diskriminuojančiai ar neproporcingai apriboti laisvę teikti žurnalistines paslaugas. Tai labai svarbu siekiant užtikrinti palankią aplinką saviraiškos laisvei, taip pat žurnalistų ir kitų žiniasklaidos specialistų dalyvavimą viešuose debatuose teisėto viešojo intereso klausimais; |
| --- | --- |

(16)

kad žurnalistai galėtų atlikti savo svarbias funkcijas veiksmo vietoje, nacionaliniu lygmeniu būtina sukurti patikimą apsaugos priemonių sistemą, visų pirma susijusią su galimybės patekti į renginių vietas, prieigos prie informacijos šaltinių ir galimybės pranešti apie visuomeninės svarbos įvykius suteikimu (38). Valstybių narių valdžios institucijos turėtų sumažinti riziką, kad bus savavališkai atsisakyta akredituoti arba registruoti žurnalistus arba kad bus taikomos sudėtingos registracijos ir akreditavimo sistemos ar procedūros, kurios galėtų užkirsti kelią žurnalistams ir kitiems žiniasklaidos specialistams veiksmingai atlikti darbą ir kartu nepagrįstai, diskriminuojančiai ar neproporcingai apriboti laisvę teikti žurnalistines paslaugas. Tai labai svarbu siekiant užtikrinti palankią aplinką saviraiškos laisvei, taip pat žurnalistų ir kitų žiniasklaidos specialistų dalyvavimą viešuose debatuose teisėto viešojo intereso klausimais;

| (17) | kad žurnalistai galėtų dirbti savo darbą, jiems būtina užtikrinti galimybę susipažinti su dokumentais ir informacija, įskaitant oficialias interneto svetaines, ir laiku gauti atsakymus. Nors galimybė susipažinti su informacija garantuojama pagal įstatymą visose valstybėse narėse, daugeliu atvejų vis dar kyla praktinių kliūčių (39). Be to, COVID-19 pandemijos metu priimti nepaprastosios padėties teisės aktai, skirti kovai su dezinformacija, į kuriuos buvo įtrauktos atitinkamos baudžiamosios teisės normos, tam tikrais atvejais turėjo atgrasomąjį poveikį žurnalistų darbui (40). Tokios nuostatos galėtų būti laikomos nepagrįstu, diskriminaciniu ar neproporcingu laisvės teikti žurnalistines paslaugas apribojimu. Komunikate „Kova su dezinformacija apie COVID-19“ (41) Komisija pažymėjo, kad įstatymai, kuriuose šie nusikaltimai apibrėžiami pernelyg plačiai arba kuriuose buvo numatytos neproporcingos sankcijos, gali suvaržyti šaltinių norą kalbėtis su žurnalistais ir lemti savicenzūrą; |
| --- | --- |

(17)

kad žurnalistai galėtų dirbti savo darbą, jiems būtina užtikrinti galimybę susipažinti su dokumentais ir informacija, įskaitant oficialias interneto svetaines, ir laiku gauti atsakymus. Nors galimybė susipažinti su informacija garantuojama pagal įstatymą visose valstybėse narėse, daugeliu atvejų vis dar kyla praktinių kliūčių (39). Be to, COVID-19 pandemijos metu priimti nepaprastosios padėties teisės aktai, skirti kovai su dezinformacija, į kuriuos buvo įtrauktos atitinkamos baudžiamosios teisės normos, tam tikrais atvejais turėjo atgrasomąjį poveikį žurnalistų darbui (40). Tokios nuostatos galėtų būti laikomos nepagrįstu, diskriminaciniu ar neproporcingu laisvės teikti žurnalistines paslaugas apribojimu. Komunikate „Kova su dezinformacija apie COVID-19“ (41) Komisija pažymėjo, kad įstatymai, kuriuose šie nusikaltimai apibrėžiami pernelyg plačiai arba kuriuose buvo numatytos neproporcingos sankcijos, gali suvaržyti šaltinių norą kalbėtis su žurnalistais ir lemti savicenzūrą;

| (18) | šiuolaikinė žurnalistų apsaugos sistema turėtų apimti nuolatinį visų su žurnalistų ir kitų žiniasklaidos specialistų apsauga susijusių subjektų kompetencijos ir įgūdžių tobulinimą (42). vykdant teisėsaugos institucijų mokymo veiklą galima padidinti policijos pajėgų informuotumą ir dėmesingumą užtikrinant žurnalistų ir kitų žiniasklaidos specialistų saugumą. Teismams ir prokuratūrai taip pat reikėtų rengti specialius mokymo kursus, kurie padėtų jiems geriau suprasti, pavyzdžiui, tarptautinius saviraiškos laisvės, galimybės gauti informaciją ir žurnalistų saugumo standartus (43). Mokymas taip pat yra labai svarbus skatinant taikyti veiksmingiausius metodus, kuriais būtų užkirstas kelias fiziniams ir internetiniams išpuoliams prieš žurnalistus, o mokymo dalyviams turi būti suteiktos tinkamos priemonės, kad jie galėtų kovoti su tokiomis grėsmėmis. Reikėtų skatinti žurnalistų, žurnalistų asociacijų, interneto platformų ir teisėsaugos atstovų bendradarbiavimą. Žiniasklaidos bendrovės taip pat gali suteikti daugiau galimybių žurnalistams, įskaitant asmenis, kurių užimtumo forma yra nestandartinė (laisvai samdomus, savarankiškai dirbančius žurnalistus ir kitus žiniasklaidos specialistus), reguliariai rengdamos mokymus saugos klausimais, taip pat rengdamos rizikos analizę, veiklos planus ir diegdamos pranešimų po incidentų teikimo sistemas. Šiems įgūdžiams ugdyti reikia specialaus ir dažnai brangiai kainuojančio mokymo, kurį paprastai gali sau leisti tik didelės ir gerai žinomos naujienų tarnybos. Todėl mažesnėms žiniasklaidos priemonėms gali prireikti finansinės pagalbos. Jos gali prireikti ir laisvai samdomiems, savarankiškai dirbantiems žurnalistams ir kitiems žiniasklaidos specialistams, nes jie dažnai turi mokytis savo iniciatyva. Taip pat reikėtų pabrėžti, kaip svarbu mokyti ir faktų tikrintojus, kurie atlieka svarbią funkciją naujienų žiniasklaidos aplinkoje; |
| --- | --- |

(18)

šiuolaikinė žurnalistų apsaugos sistema turėtų apimti nuolatinį visų su žurnalistų ir kitų žiniasklaidos specialistų apsauga susijusių subjektų kompetencijos ir įgūdžių tobulinimą (42). vykdant teisėsaugos institucijų mokymo veiklą galima padidinti policijos pajėgų informuotumą ir dėmesingumą užtikrinant žurnalistų ir kitų žiniasklaidos specialistų saugumą. Teismams ir prokuratūrai taip pat reikėtų rengti specialius mokymo kursus, kurie padėtų jiems geriau suprasti, pavyzdžiui, tarptautinius saviraiškos laisvės, galimybės gauti informaciją ir žurnalistų saugumo standartus (43). Mokymas taip pat yra labai svarbus skatinant taikyti veiksmingiausius metodus, kuriais būtų užkirstas kelias fiziniams ir internetiniams išpuoliams prieš žurnalistus, o mokymo dalyviams turi būti suteiktos tinkamos priemonės, kad jie galėtų kovoti su tokiomis grėsmėmis. Reikėtų skatinti žurnalistų, žurnalistų asociacijų, interneto platformų ir teisėsaugos atstovų bendradarbiavimą. Žiniasklaidos bendrovės taip pat gali suteikti daugiau galimybių žurnalistams, įskaitant asmenis, kurių užimtumo forma yra nestandartinė (laisvai samdomus, savarankiškai dirbančius žurnalistus ir kitus žiniasklaidos specialistus), reguliariai rengdamos mokymus saugos klausimais, taip pat rengdamos rizikos analizę, veiklos planus ir diegdamos pranešimų po incidentų teikimo sistemas. Šiems įgūdžiams ugdyti reikia specialaus ir dažnai brangiai kainuojančio mokymo, kurį paprastai gali sau leisti tik didelės ir gerai žinomos naujienų tarnybos. Todėl mažesnėms žiniasklaidos priemonėms gali prireikti finansinės pagalbos. Jos gali prireikti ir laisvai samdomiems, savarankiškai dirbantiems žurnalistams ir kitiems žiniasklaidos specialistams, nes jie dažnai turi mokytis savo iniciatyva. Taip pat reikėtų pabrėžti, kaip svarbu mokyti ir faktų tikrintojus, kurie atlieka svarbią funkciją naujienų žiniasklaidos aplinkoje;

| (19) | ekonominiai COVID-19 padariniai išryškino būtinybę užtikrinti saugias ir tinkamas žurnalistų darbo sąlygas. Ypatingai pažeidžiami tapo laisvai samdomi žurnalistai, kurių pajamų šaltiniai nėra stabilūs, o socialinė apsauga yra menka arba jos visai nėra. Žurnalistų apsaugos sistema turėtų būti užtikrinamos oficialios ir veiksmingos galimybės visiems žurnalistams ir kitiems žiniasklaidos specialistams, įskaitant asmenis, kurių užimtumo forma yra nestandartinė, gauti tinkamą socialinę apsaugą pagal 2019 m. lapkričio 8 d. Tarybos rekomendaciją (44). Tai susiję ne tik su pajamų rėmimo mechanizmų prieinamumu, bet ir su veiksminga ir nediskriminacine galimybe gauti kitų formų socialinę apsaugą, pavyzdžiui, atostogų ar tėvystės grasinimų susidoroti fiziškai ir užpuolimų, kurie tragiškiausiais atvejais gali baigtis nužudymu, rizika, kaip matyti iš pastarųjų kelerių metų įvykių Europoje. Valstybės narės raginamos stiprinti žurnalistų ir kitų žiniasklaidos specialistų, kurių darbo rėmimo priemonėmis; |
| --- | --- |

(19)

ekonominiai COVID-19 padariniai išryškino būtinybę užtikrinti saugias ir tinkamas žurnalistų darbo sąlygas. Ypatingai pažeidžiami tapo laisvai samdomi žurnalistai, kurių pajamų šaltiniai nėra stabilūs, o socialinė apsauga yra menka arba jos visai nėra. Žurnalistų apsaugos sistema turėtų būti užtikrinamos oficialios ir veiksmingos galimybės visiems žurnalistams ir kitiems žiniasklaidos specialistams, įskaitant asmenis, kurių užimtumo forma yra nestandartinė, gauti tinkamą socialinę apsaugą pagal 2019 m. lapkričio 8 d. Tarybos rekomendaciją (44). Tai susiję ne tik su pajamų rėmimo mechanizmų prieinamumu, bet ir su veiksminga ir nediskriminacine galimybe gauti kitų formų socialinę apsaugą, pavyzdžiui, atostogų ar tėvystės grasinimų susidoroti fiziškai ir užpuolimų, kurie tragiškiausiais atvejais gali baigtis nužudymu, rizika, kaip matyti iš pastarųjų kelerių metų įvykių Europoje. Valstybės narės raginamos stiprinti žurnalistų ir kitų žiniasklaidos specialistų, kurių darbo rėmimo priemonėmis;

| (20) | tiriamosios žurnalistikos atstovai atlieka svarbų vaidmenį kovojant su organizuotu nusikalstamumu, korupcija ir ekstremizmu. Jų darbas susijęs su ypač didele sritis – su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija susiję klausimai, apsaugos priemones. Be to, valstybės narės turėtų veiksmingai naudotis visomis turimomis tarpvalstybinio bendradarbiavimo priemonėmis, kad galėtų greitai ištirti nusikaltimus prieš žurnalistus, tapusius organizuoto nusikalstamumo aukomis, ir užtikrinti, kad atsakingi asmenys būtų skubiai patraukti atsakomybėn; |
| --- | --- |

(20)

tiriamosios žurnalistikos atstovai atlieka svarbų vaidmenį kovojant su organizuotu nusikalstamumu, korupcija ir ekstremizmu. Jų darbas susijęs su ypač didele sritis – su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija susiję klausimai, apsaugos priemones. Be to, valstybės narės turėtų veiksmingai naudotis visomis turimomis tarpvalstybinio bendradarbiavimo priemonėmis, kad galėtų greitai ištirti nusikaltimus prieš žurnalistus, tapusius organizuoto nusikalstamumo aukomis, ir užtikrinti, kad atsakingi asmenys būtų skubiai patraukti atsakomybėn;

| (21) | žurnalistai ir kiti žiniasklaidos specialistai vis dažniau patiria išpuolių ir priekabiavimą per protestus ir demonstracijas. Tokių renginių metu kai kurie žurnalistai gali susidurti su privačių asmenų išpuoliais, pradedant fiziniais užpuolimais, smurtu ir žodiniu užgauliojimu, baigiant išpuoliais prieš jų įrangą. Kartais jie taip pat gali nukentėti nuo teisėsaugos institucijų veiksmų, pavyzdžiui, būti savavališkai sulaikyti ir tardomi ar neproporcingai apkaltinti baudžiamosiose bylose (45). Todėl reikia veiklos sprendimų ir mokymo, kad būtų užtikrintas žurnalistų saugumas per protestus, sumažinta galimai nepagrįstų ar neproporcingų veiksmų rizika ir garantuota veiksminga teisėsaugos pajėgų teikiama apsauga. Visų pirma nepriklausomi ryšių palaikymo pareigūnai galėtų užtikrinti, kad teisėsaugos institucijos palaikytų ryšius su žurnalistais demonstracijų metu, ir galėtų veikti kaip pirmieji kontaktiniai asmenys, į kuriuos žurnalistai galėtų kreiptis, jei patirtų smurtą ar priekabiavimą. Tokie ryšių palaikymo pareigūnai galėtų būti mokomi rizikos valdymo ir mažinimo per viešus susirinkimus metodų, taip pat teikti pirmines konsultacijas dėl teisinių teisių gynimo priemonių, kuriomis gali pasinaudoti žurnalistai, nukentėję nuo smurto per protestus ar demonstracijas; |
| --- | --- |

(21)

žurnalistai ir kiti žiniasklaidos specialistai vis dažniau patiria išpuolių ir priekabiavimą per protestus ir demonstracijas. Tokių renginių metu kai kurie žurnalistai gali susidurti su privačių asmenų išpuoliais, pradedant fiziniais užpuolimais, smurtu ir žodiniu užgauliojimu, baigiant išpuoliais prieš jų įrangą. Kartais jie taip pat gali nukentėti nuo teisėsaugos institucijų veiksmų, pavyzdžiui, būti savavališkai sulaikyti ir tardomi ar neproporcingai apkaltinti baudžiamosiose bylose (45). Todėl reikia veiklos sprendimų ir mokymo, kad būtų užtikrintas žurnalistų saugumas per protestus, sumažinta galimai nepagrįstų ar neproporcingų veiksmų rizika ir garantuota veiksminga teisėsaugos pajėgų teikiama apsauga. Visų pirma nepriklausomi ryšių palaikymo pareigūnai galėtų užtikrinti, kad teisėsaugos institucijos palaikytų ryšius su žurnalistais demonstracijų metu, ir galėtų veikti kaip pirmieji kontaktiniai asmenys, į kuriuos žurnalistai galėtų kreiptis, jei patirtų smurtą ar priekabiavimą. Tokie ryšių palaikymo pareigūnai galėtų būti mokomi rizikos valdymo ir mažinimo per viešus susirinkimus metodų, taip pat teikti pirmines konsultacijas dėl teisinių teisių gynimo priemonių, kuriomis gali pasinaudoti žurnalistai, nukentėję nuo smurto per protestus ar demonstracijas;

| (22) | skaitmeninis saugumas ir saugumas internete tapo vienu iš svarbiausių žurnalistų rūpesčių. Dažnai vykdomos prieš žurnalistus nukreiptos šmeižto kampanijos, jie dažnai juodinami internete. Tokia padėtis verčia itin susirūpinti tada, kai tokius išpuolius inicijuoja politikai ar įtakingi visuomenės veikėjai (46). Sinchronizuotos trolių ir botų atakos prieš žurnalistus, įsilaužimas į elektroninį paštą, interneto apribojimai ar kibernetinės patyčios yra keli internetinių išpuolių prieš žurnalistus ir jų šaltinius pavyzdžiai. Itin susirūpinti verčia žurnalisčių saugumas. Žurnalistai ir kiti žiniasklaidos specialistai tampa ne tik neapykantos kurstymo internete (47) ir grasinimų fiziniu smurtu taikiniais, bet gali būti ir neteisėtai stebimi (48), įskaitant per policijos atliekamus tyrimus, kurie gali pakenkti žurnalistų šaltinių apsaugai. Todėl, siekiant apsaugoti žurnalistų ryšių konfidencialumą, labai svarbu garantuoti mobiliųjų ryšių įrenginių kibernetinį saugumą ir užtikrinti, kad žurnalistai ir kiti žiniasklaidos specialistai nebūtų neteisėtai sekami ar stebimi internete. Valstybių narių institucijos, atsakingos už žiniasklaidą, interneto teisėsaugą ir kibernetinį saugumą, turėtų imtis atitinkamo vaidmens skaitmeniniam saugumui užtikrinti; |
| --- | --- |

(22)

skaitmeninis saugumas ir saugumas internete tapo vienu iš svarbiausių žurnalistų rūpesčių. Dažnai vykdomos prieš žurnalistus nukreiptos šmeižto kampanijos, jie dažnai juodinami internete. Tokia padėtis verčia itin susirūpinti tada, kai tokius išpuolius inicijuoja politikai ar įtakingi visuomenės veikėjai (46). Sinchronizuotos trolių ir botų atakos prieš žurnalistus, įsilaužimas į elektroninį paštą, interneto apribojimai ar kibernetinės patyčios yra keli internetinių išpuolių prieš žurnalistus ir jų šaltinius pavyzdžiai. Itin susirūpinti verčia žurnalisčių saugumas. Žurnalistai ir kiti žiniasklaidos specialistai tampa ne tik neapykantos kurstymo internete (47) ir grasinimų fiziniu smurtu taikiniais, bet gali būti ir neteisėtai stebimi (48), įskaitant per policijos atliekamus tyrimus, kurie gali pakenkti žurnalistų šaltinių apsaugai. Todėl, siekiant apsaugoti žurnalistų ryšių konfidencialumą, labai svarbu garantuoti mobiliųjų ryšių įrenginių kibernetinį saugumą ir užtikrinti, kad žurnalistai ir kiti žiniasklaidos specialistai nebūtų neteisėtai sekami ar stebimi internete. Valstybių narių institucijos, atsakingos už žiniasklaidą, interneto teisėsaugą ir kibernetinį saugumą, turėtų imtis atitinkamo vaidmens skaitmeniniam saugumui užtikrinti;

| (23) | asmens duomenų, surinktų naudojant sekimo ar stebėjimo priemones, tvarkymas turi atitikti atitinkamai Bendrąjį duomenų apsaugos reglamentą – Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/679 (49) – ir Duomenų apsaugos teisėsaugos srityje direktyvą – Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/680 (50). Nacionalinės duomenų apsaugos institucijos ir teismai yra svarbiausi veikėjai užtikrinant veiksmingą šių teisės aktų vykdymą; |
| --- | --- |

(23)

asmens duomenų, surinktų naudojant sekimo ar stebėjimo priemones, tvarkymas turi atitikti atitinkamai Bendrąjį duomenų apsaugos reglamentą – Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/679 (49) – ir Duomenų apsaugos teisėsaugos srityje direktyvą – Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/680 (50). Nacionalinės duomenų apsaugos institucijos ir teismai yra svarbiausi veikėjai užtikrinant veiksmingą šių teisės aktų vykdymą;

| (24) | žurnalistai ir kiti žiniasklaidos specialistai turėtų įgyti skaitmeninių įgūdžių, kad sustiprintų savo kibernetinį atsparumą ir galėtų geriau atremti kibernetines grėsmes. Būtina skatinti veiksmingą žiniasklaidos savireguliavimo įstaigų, žurnalistų asociacijų ir sektoriaus atstovų, taip pat valstybių narių valdžios institucijų dialogą žiniasklaidos, interneto teisėsaugos ir kibernetinio saugumo srityse, visų pirma siekiant ugdyti žurnalistų ir kitų žiniasklaidos specialistų skaitmeninius įgūdžius, pavyzdžiui, rengiant tikslinį mokymą (51); |
| --- | --- |

(24)

žurnalistai ir kiti žiniasklaidos specialistai turėtų įgyti skaitmeninių įgūdžių, kad sustiprintų savo kibernetinį atsparumą ir galėtų geriau atremti kibernetines grėsmes. Būtina skatinti veiksmingą žiniasklaidos savireguliavimo įstaigų, žurnalistų asociacijų ir sektoriaus atstovų, taip pat valstybių narių valdžios institucijų dialogą žiniasklaidos, interneto teisėsaugos ir kibernetinio saugumo srityse, visų pirma siekiant ugdyti žurnalistų ir kitų žiniasklaidos specialistų skaitmeninius įgūdžius, pavyzdžiui, rengiant tikslinį mokymą (51);

| (25) | remiantis statistiniais duomenimis, žurnalistėms grasinama dažniau nei jų kolegoms vyrams (52), jos patiria priekabiavimą internete, grasinimus išprievartauti ir nužudyti, taip pat neapykantos kurstymą dėl lyties. Šie išpuoliai kartais yra organizuotų kampanijų, kuriomis siekiama diskredituoti arba nutildyti žurnalistes, rezultatas. Tai gali lemti savicenzūrą, pasitraukimą iš internetinių bendruomenių ar net sprendimą atsisakyti profesijos (53). Tyrimais taip pat įrodyta, kad tokio pobūdžio priekabiavimas internete, grasinimai ir neapykantos kurstymas taip pat labai dažnai nukreipti prieš žurnalistus, priklausančius mažumų grupėms, kilusius iš migrantų šeimų arba rengiančius pranešimus susijusiais klausimais (54). Žurnalistės, rengiančios pranešimus lyčių ir lygybės klausimais, ypač dažnai susiduria su grasinimais ir kerštavimu (55); |
| --- | --- |

(25)

remiantis statistiniais duomenimis, žurnalistėms grasinama dažniau nei jų kolegoms vyrams (52), jos patiria priekabiavimą internete, grasinimus išprievartauti ir nužudyti, taip pat neapykantos kurstymą dėl lyties. Šie išpuoliai kartais yra organizuotų kampanijų, kuriomis siekiama diskredituoti arba nutildyti žurnalistes, rezultatas. Tai gali lemti savicenzūrą, pasitraukimą iš internetinių bendruomenių ar net sprendimą atsisakyti profesijos (53). Tyrimais taip pat įrodyta, kad tokio pobūdžio priekabiavimas internete, grasinimai ir neapykantos kurstymas taip pat labai dažnai nukreipti prieš žurnalistus, priklausančius mažumų grupėms, kilusius iš migrantų šeimų arba rengiančius pranešimus susijusiais klausimais (54). Žurnalistės, rengiančios pranešimus lyčių ir lygybės klausimais, ypač dažnai susiduria su grasinimais ir kerštavimu (55);

| (26) | remiantis turimais duomenimis, smurtas dėl lyties tebėra paplitęs visoje Europoje (56). Tačiau vis dar trūksta išsamių duomenų apie smurtą prieš žurnalistes, mažumų grupėms priklausančius žurnalistus ar žurnalistus, rengiančiu pranešimus lygybės klausimais. Valstybės narės, sektoriaus atstovai, pilietinė visuomenė ir mokslininkai turėtų bendradarbiauti, kad gautų daugiau žinių apie tokio pobūdžio smurtą. Tą būtų galima pasiekti ir skatinant nacionalines už lygybės klausimus atsakingas įstaigas reguliariai teikti informaciją apie tokių žurnalistų padėtį; |
| --- | --- |

(26)

remiantis turimais duomenimis, smurtas dėl lyties tebėra paplitęs visoje Europoje (56). Tačiau vis dar trūksta išsamių duomenų apie smurtą prieš žurnalistes, mažumų grupėms priklausančius žurnalistus ar žurnalistus, rengiančiu pranešimus lygybės klausimais. Valstybės narės, sektoriaus atstovai, pilietinė visuomenė ir mokslininkai turėtų bendradarbiauti, kad gautų daugiau žinių apie tokio pobūdžio smurtą. Tą būtų galima pasiekti ir skatinant nacionalines už lygybės klausimus atsakingas įstaigas reguliariai teikti informaciją apie tokių žurnalistų padėtį;

| (27) | žiniasklaidos sektoriuje moterims vis dar nepakankamai atstovaujama – dar nedaug jų užima vadovaujančias ir aukščiausių vadovų pareigas, taip pat vyriausiųjų redaktorių pareigas (57). Be to, naujienų tarnybose gali būti diskriminuojamos žurnalistės, mažumų grupėms priklausantys žurnalistai arba žurnalistai, kurie rengia pranešimus lygybės klausimais. Todėl būtina imtis priemonių, kuriomis būtų didinama lygybė ir įtrauktis žiniasklaidos sektoriuje, ir užtikrinamos lygios darbo galimybės ir saugi bei įtrauki darbo aplinka (58). Sprendžiant visų formų smurto, priekabiavimo ir diskriminacijos žiniasklaidos sektoriuje problemą svarbus vaidmuo tenka ir reguliariam valstybių narių, žurnalistų atstovų ir žiniasklaidos savireguliavimo įstaigų dialogui bei kolektyvinėms sutartims; |
| --- | --- |

(27)

žiniasklaidos sektoriuje moterims vis dar nepakankamai atstovaujama – dar nedaug jų užima vadovaujančias ir aukščiausių vadovų pareigas, taip pat vyriausiųjų redaktorių pareigas (57). Be to, naujienų tarnybose gali būti diskriminuojamos žurnalistės, mažumų grupėms priklausantys žurnalistai arba žurnalistai, kurie rengia pranešimus lygybės klausimais. Todėl būtina imtis priemonių, kuriomis būtų didinama lygybė ir įtrauktis žiniasklaidos sektoriuje, ir užtikrinamos lygios darbo galimybės ir saugi bei įtrauki darbo aplinka (58). Sprendžiant visų formų smurto, priekabiavimo ir diskriminacijos žiniasklaidos sektoriuje problemą svarbus vaidmuo tenka ir reguliariam valstybių narių, žurnalistų atstovų ir žiniasklaidos savireguliavimo įstaigų dialogui bei kolektyvinėms sutartims;

| (28) | šioje rekomendacijoje pripažįstamas svarbus pilietinės visuomenės organizacijų ir naujienų organizacijų vaidmuo sprendžiant priekabiavimo, grasinimų ir neapykantos kurstymo, taip pat žurnalisčių, mažumų grupėms priklausančių žurnalistų arba žurnalistų, rengiančių pranešimus lygybės klausimais, diskriminacijos problemą. Svarbu remti pilietinės visuomenės organizacijų iniciatyvas, kuriomis siekiama didinti informuotumą, remti ir įgalinti šiuos žurnalistus. Tas pats pasakytina ir apie iniciatyvas, kuriomis siekiama skatinti naujienų organizacijas dalytis žiniomis ir gerąja patirtimi; |
| --- | --- |

(28)

šioje rekomendacijoje pripažįstamas svarbus pilietinės visuomenės organizacijų ir naujienų organizacijų vaidmuo sprendžiant priekabiavimo, grasinimų ir neapykantos kurstymo, taip pat žurnalisčių, mažumų grupėms priklausančių žurnalistų arba žurnalistų, rengiančių pranešimus lygybės klausimais, diskriminacijos problemą. Svarbu remti pilietinės visuomenės organizacijų iniciatyvas, kuriomis siekiama didinti informuotumą, remti ir įgalinti šiuos žurnalistus. Tas pats pasakytina ir apie iniciatyvas, kuriomis siekiama skatinti naujienų organizacijas dalytis žiniomis ir gerąja patirtimi;

| (29) | Komisija reguliariai palaikys dialogą su valstybėmis narėmis ir suinteresuotosiomis šalimis atitinkamuose forumuose, visų pirma Europos naujienų žiniasklaidos forume, ir atidžiai stebės visus veiksmus, kurių valstybės narės imsis priėmus šią rekomendaciją. Kontaktinių asmenų teisinės valstybės klausimais tinklas taip pat galėtų aptarti klausimus, susijusius su žurnalistų saugumu, platesniame teisinės valstybės principo taikymo kontekste. Ne vėliau kaip per 18 mėnesių nuo rekomendacijos priėmimo, o paskui paprašius, valstybės narės turėtų pateikti Komisijai visą svarbią informaciją, kurios būtų pagrįstai tikimasi, kad Komisija galėtų stebėti, kaip laikomasi rekomendacijos. Komisija ketina vertinti, kaip valstybės narės įgyvendina šią rekomendaciją, ir parengti pagrindinius veiklos rodiklius, susijusius su, pvz.: perspėjimais Europos Tarybos platformoje žurnalistikos apsaugai ir žurnalistų saugumui skatinti; atsaku į tokius perspėjimus; neišspręstomis ir išspręstomis bylomis teismo procesuose dėl nusikaltimų prieš žurnalistus; atitinkamų ES įstaigų dalyvavimu tuose procesuose ir valstybių narių vykdomais projektais bei veiksmais, skirtais žurnalistams ir kitiems žiniasklaidos specialistams remti. Remdamasi surinkta informacija ir visa kita turima informacija (59), Komisija įvertins šios rekomendacijos poveikį ir nustatys, ar reikia imtis papildomų priemonių žurnalistų ir kitų žiniasklaidos specialistų apsaugai, saugumui ir įgalėjimui užtikrinti; |
| --- | --- |

(29)

Komisija reguliariai palaikys dialogą su valstybėmis narėmis ir suinteresuotosiomis šalimis atitinkamuose forumuose, visų pirma Europos naujienų žiniasklaidos forume, ir atidžiai stebės visus veiksmus, kurių valstybės narės imsis priėmus šią rekomendaciją. Kontaktinių asmenų teisinės valstybės klausimais tinklas taip pat galėtų aptarti klausimus, susijusius su žurnalistų saugumu, platesniame teisinės valstybės principo taikymo kontekste. Ne vėliau kaip per 18 mėnesių nuo rekomendacijos priėmimo, o paskui paprašius, valstybės narės turėtų pateikti Komisijai visą svarbią informaciją, kurios būtų pagrįstai tikimasi, kad Komisija galėtų stebėti, kaip laikomasi rekomendacijos. Komisija ketina vertinti, kaip valstybės narės įgyvendina šią rekomendaciją, ir parengti pagrindinius veiklos rodiklius, susijusius su, pvz.: perspėjimais Europos Tarybos platformoje žurnalistikos apsaugai ir žurnalistų saugumui skatinti; atsaku į tokius perspėjimus; neišspręstomis ir išspręstomis bylomis teismo procesuose dėl nusikaltimų prieš žurnalistus; atitinkamų ES įstaigų dalyvavimu tuose procesuose ir valstybių narių vykdomais projektais bei veiksmais, skirtais žurnalistams ir kitiems žiniasklaidos specialistams remti. Remdamasi surinkta informacija ir visa kita turima informacija (59), Komisija įvertins šios rekomendacijos poveikį ir nustatys, ar reikia imtis papildomų priemonių žurnalistų ir kitų žiniasklaidos specialistų apsaugai, saugumui ir įgalėjimui užtikrinti;

| (30) | ši rekomendacija skirta valstybėms narėms. Šia rekomendacija taip pat raginamos vadovautis ES šalys kandidatės ir potencialios kandidatės, taip pat ES kaimynystės politikos šalys, |
| --- | --- |

(30)

ši rekomendacija skirta valstybėms narėms. Šia rekomendacija taip pat raginamos vadovautis ES šalys kandidatės ir potencialios kandidatės, taip pat ES kaimynystės politikos šalys,

PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:

REKOMENDACIJOS TIKSLAS

| 1. | Šioje rekomendacijoje valstybėms narėms pateikiama gairių, kaip imtis veiksmingų, tinkamų ir proporcingų priemonių žurnalistų apsaugai, saugumui ir įgalėjimui užtikrinti, visapusiškai laikantis ES pagrindinių teisių chartijos, visų pirma žiniasklaidos laisvės ir pliuralizmo, teisės į saviraiškos ir informacijos laisvę, teisės į asmens neliečiamybę, teisės į laisvę ir saugumą bei teisės į nediskriminavimą principų, taip pat kitų taikytinų ES teisės nuostatų, tarptautinių standartų ir valstybėms narėms bendrų konstitucinių tradicijų. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ši rekomendacija grindžiama pažanga, padaryta vykdant nacionalinio, ES ir tarptautinio lygmens politiką ir paramos veiklą, kuria siekiama užtikrinti žurnalistų apsaugą, saugumą ir įgalėjimą, skatinti ir užtikrinti žiniasklaidos laisvę ir pliuralizmą, ir joje ši pažanga įtvirtinama. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ši rekomendacija nepažeidžia valstybių narių teisių ir pareigų imtis priemonių žurnalistų saugumui didinti pagal nacionalines teisines sistemas, profesinius standartus, gaires ir protokolus. |
| --- | --- |

3.

BENDROSIOS REKOMENDACIJOS DĖL ŽURNALISTŲ APSAUGOS, SAUGUMO IR ĮGALĖJIMO UŽTIKRINIMO VISOJE ES

Veiksmingas ir nešališkas nusikalstamų veikų tyrimas ir baudžiamasis persekiojimas

| 4. | Valstybės narės turėtų nešališkai, nepriklausomai, veiksmingai, skaidriai ir laiku tirti visas nusikalstamas veikas, įvykdytas prieš žurnalistus, nesvarbu, ar jos įvykdytos internetu, ar realiame gyvenime, ir vykdyti baudžiamąjį persekiojimą už jas, visapusiškai naudodamosi galiojančiais nacionaliniais ir Europos teisės aktais, kad būtų užtikrinta pagrindinių teisių apsauga ir konkrečiose bylose būtų greitai įvykdytas teisingumas, taip pat užkirstas kelias nebaudžiamumo už išpuolius prieš žurnalistus kultūrai. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Valstybės narės skatinamos bendradarbiauti su kitomis valstybėmis narėmis, o prireikus – su tarptautinėmis institucijomis ir su jomis dalytis informacija, ekspertinėmis žiniomis ir geriausia patirtimi dėl su žurnalistų saugumu susijusių atvejų. Atitinkamais atvejais valstybės narės skatinamos į bylų dėl prieš žurnalistus įvykdytų nusikaltimų nagrinėjimą įtraukti kompetentingas Europos institucijas, pavyzdžiui, Europolą ir Eurojustą. |
| --- | --- |

5.

Teisėsaugos institucijų, žurnalistų ir žurnalistams atstovaujančių asociacijų bendradarbiavimas

| 6. | Valstybės narės turėtų įsteigti savo policijos pajėgų ir (arba) saugumo tarnybų atstovų, teismų, vietos valdžios institucijų ir žiniasklaidos institucijų, įskaitant žurnalistų asociacijas ir sąjungas bei žiniasklaidos savireguliavimo įstaigas, koordinavimo centrus ir sukurti bendradarbiavimo protokolus. Valstybės narės raginamos skatinti nuolatinį teisėsaugos institucijų ir žurnalistų dialogą dėl grasinimų žurnalistams ir išpuolių prieš juos prevencijos ir kovos su jais būdų, įtraukiant žiniasklaidos savireguliavimo įstaigas. Valstybės narės skatinamos dalytis geriausia tokių koordinavimo ir bendradarbiavimo priemonių patirtimi. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Valstybės narės turėtų laiku suteikti veiksmingą asmeninę apsaugą žurnalistams ir kitiems žiniasklaidos specialistams, kurių saugumui kyla realus fizinio užpuolimo pavojus, susijęs su jų darbu. Visų pirma, valstybės narės turėtų skubiai suteikti asmeninės apsaugos priemones tiriamosios žurnalistikos atstovams ir žurnalistams, kurių darbo sritis susijusi su korupcijos, organizuoto nusikalstamumo ar terorizmo temomis ir kurie pranešė policijai apie grasinimus. Ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas žurnalisčių ir mažumų grupėms priklausančių žurnalistų asmeninėms apsaugos priemonėms, įskaitant apsaugos orderių naudojimą. Taip pat reikėtų atidžiai apsvarstyti specialių apsaugos priemonių taikymą atitinkamų žurnalistų ir kitų žiniasklaidos specialistų artimiesiems. |
| --- | --- |

7.

Nepriklausomi reagavimo ir paramos mechanizmai

| 8. | Valstybės narės, bendradarbiaudamos su žurnalistų atstovais, turėtų remti specializuotų tarnybų – greitojo reagavimo mechanizmų, teikiančių teisines konsultacijas, psichologinę pagalbą ir prieglobstį žurnalistams ir kitiems žiniasklaidos specialistams, kuriems grasinama, kūrimą. Šios specializuotos paramos tarnybos taip pat turėtų veikti kaip informacijos centrai ir skubios pagalbos linijos. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Informacijos centrai taip pat turėtų teikti tinkamą paramą žurnalistams ir naujienų tarnyboms, kad jie galėtų kovoti su internetiniais grasinimais žurnalistams ir priekabiavimu prie jų, įskaitant grasinimus ir priekabiavimą dėl jų lyties, seksualinės orientacijos, etninės ar socialinės kilmės arba kitų Chartijos 21 straipsnyje išvardytų priežasčių. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Tokios specializuotos paslaugos turėtų būti nemokamos ir visiškai nepriklausomos nuo teisėsaugos institucijų. Valstybės narės turėtų informuoti žurnalistus ir kitus žiniasklaidos specialistus apie turimus informacijos centrus ir paramos tarnybas ir yra raginamos sukurti specialias interneto svetaines, kuriose informacija apie juos būtų paprastai pristatyta ir būtų patogi naudoti. Informacijos centrai ir paramos tarnybos turėtų būti prieinami neįgaliesiems. Valstybės narės turėtų padėti šiems informacijos centrams bendradarbiauti tiek nacionaliniu, tiek ES lygmeniu. |
| --- | --- |

10.

Galimybė patekti į renginių vietas ir informacijos šaltinius

| 11. | Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad valdžios institucijos ir įstaigos užtikrintų skaidrias, sąžiningas ir nediskriminacines sąlygas ir procedūras žurnalistams ir kitiems žiniasklaidos specialistams dalyvauti spaudos konferencijose ir panašiuose renginiuose bei užduoti klausimus juose, taip pat suteiktų jiems galimybę susipažinti su valdžios institucijų ir įstaigų turimais dokumentais ir kita informacija, be kita ko, skaitmeninėmis priemonėmis. Viešosios institucijos turėtų turėti aiškiai identifikuojamus informacijos centrus, kuriuose būtų galima lengvai gauti dokumentus elektroninėmis priemonėmis. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Visos valstybės narės raginamos prisijungti prie Europos Tarybos konvencijos dėl teisės susipažinti su oficialiais dokumentais ir įgyvendinti jos standartus, taip pat iš Europos Žmogaus Teisių Teismo praktikos kylančius standartus. Visų pirma valstybės narės turėtų užtikrinti, kad nacionalinės administracinės procedūros, skirtos susipažinti su dokumentais, nebūtų sudėtingos ir kad prašymai susipažinti su informacija būtų nagrinėjami be reikalo nedelsiant, laikantis geriausių administracinių standartų. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad sprendimai, kuriais atsisakoma leisti susipažinti su dokumentais ar informacija, būtų tinkamai pagrįsti. Nacionalinių teismų sprendimai, susiję su bylomis dėl galimybės susipažinti su informacija, turi būti vykdomi greitai. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Valstybės narės turėtų taikyti akreditavimo procedūras tik tais atvejais, kai yra realus ir pagrįstas poreikis apriboti žurnalistų ir kitų žiniasklaidos specialistų, dalyvaujančių konkrečiame oficialiame renginyje, skaičių. Kai taikoma, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad jų valdžios institucijos numatytų aiškias, skaidrias ir nediskriminacines akreditavimo procedūras visiems atitinkamiems asmenims ir organizacijoms, įskaitant žurnalistus ir kitus žiniasklaidos specialistus. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad akredituoti žurnalistų ir kitų žiniasklaidos specialistų nebūtų atsisakoma vien dėl jų profesinės priklausomybės. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Valstybės narės neturėtų nustatyti griežtų formalių sąlygų, susijusių su žurnalistų pažymėjimais ir kitais dokumentais, naudojamais žurnalisto profesiniam statusui patvirtinti. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų teisėsaugos institucijos ir viešojo administravimo atstovai žinotų apie visas žurnalistams ir kitiems žiniasklaidos specialistams taikomų akreditavimo procedūrų rūšis, kad būtų kuo labiau sumažinta rizika, jog bus atsisakyta juos pripažinti. |
| --- | --- |

14.

Mokymas

| 15. | Valstybės narės raginamos skatinti nuolatinį visų asmenų, kurių profesija susijusi su žurnalistų ir kitų žiniasklaidos specialistų apsauga, kompetencijos ir įgūdžių tobulinimą. Visų pirma valstybės narės turėtų parengti ir pateikti mokymo modulius teisėsaugos institucijoms, teisėjams ir prokurorams, taip pat visoms atitinkamoms su skaitmeniniu saugumu susijusioms institucijoms. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Valstybės narės turėtų remti žiniasklaidos savireguliavimo įstaigų, žurnalistų asociacijų ir sektoriaus atstovų mokymo veiklą, ypač rengiant mokymo modulius smurto prieš žurnalistus ir kitus žiniasklaidos specialistus ir priekabiavimo prie jų prevencijos ir kovos su šiais reiškiniais klausimais, visų pirma mokymo modulius, skirtus žurnalistėms, mažumų grupėms priklausantiems žurnalistams ir žurnalistams, rengiantiems pranešimus lygybės klausimais. Tokius mokymo modulius reikėtų rekomenduoti naujienų tarnybų vadovams, kad jie įgytų įgūdžių veiksmingai užkirsti kelią priekabiavimui, grasinimams ir smurtui, taip pat ir darbo vietoje, ir su jais kovoti bei padėti nuo jų nukentėjusiems darbuotojams. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Valstybės narės raginamos skatinti ir remti žiniasklaidos bendrovių rengiamus vidinius mokymus, specialiai pritaikytus žurnalistams ir kitiems žiniasklaidos specialistams, įskaitant asmenis, kurių užimtumo forma yra nestandartinė, visų pirma temomis, susijusiomis su būtinąja fizinių ir internetinių ekstremaliųjų situacijų valdymo tvarka. Tai galėtų apimti jų žurnalistams ir kitiems žiniasklaidos specialistams skirtą vidaus rizikos analizę ir saugos protokolus. Tokiuose protokoluose žurnalistams ir kitiems žiniasklaidos specialistams visų pirma turėtų būti pateikti aiškūs nurodymai, kaip elgtis kritinėse situacijose. Saugos protokolai turėtų aprėpti ir neįgaliuosius, o mokymai turėtų būti prieinami neįgaliems žurnalistams ir kitiems žiniasklaidos specialistams. |
| --- | --- |

17.

Ekonominė ir socialinė apsauga

| 18. | Valstybės narės turėtų padėti kurti palankią profesinę aplinką žurnalistams ir kitiems žiniasklaidos specialistams, įskaitant asmenis, kurių užimtumo forma yra nestandartinė, užtikrindamos galimybę naudotis oficialiomis ir veiksmingomis socialinės apsaugos ir kitomis praktinėmis paramos priemonėmis. Visų pirma valstybės narės turėtų nuolat stengtis didinti galimybes naudotis socialine apsauga nuo nedarbo, ligos, invalidumo, neįgalumo ir profesinės rizikos, taip pat pensijų sistemomis. Tokios galimybės turėtų būti didinamos užtikrinant privalomą darbuotojų dalyvavimą, neatsižvelgiant į jų darbo santykių rūšį, ir bent jau savanorišką savarankiškai dirbančių asmenų dalyvavimą. |
| --- | --- |

18.

KONKREČIOS REKOMENDACIJOS DĖL ŽURNALISTŲ APSAUGOS IR SAUGUMO PER PROTESTUS IR DEMONSTRACIJAS

Žurnalistų vaidmuo per protestus ir demonstracijas

| 19. | Valstybės narės turėtų pripažinti žurnalistų vaidmenį viešų susirinkimų, protestų ir demonstracijų metu teikiant visuomenei informaciją apie tokius įvykius ir turėtų užtikrinti, kad žurnalistai ir kiti žiniasklaidos specialistai tokių renginių metu galėtų dirbti saugiai ir be apribojimų. Valstybės narės turėtų reguliariai rengti mokymus teisėsaugos institucijoms, kad jos galėtų geriau užtikrinti visuomenės saugumą ir kartu apsaugoti žurnalistus ir netrukdyti jiems pranešti informaciją. |
| --- | --- |

19.

Standartinės veiklos procedūros ir rizikos mažinimo strategijos

| 20. | Valstybės narės turėtų palaikyti ryšius su savo teisėsaugos institucijomis ir nustatyti veiksmingas standartines veiklos procedūras arba rizikos mažinimo strategijas, kad apsaugotų žurnalistus, kurie praneša apie protestus ir demonstracijas. Reikėtų konsultuotis su žurnalistų atstovais, žiniasklaidos savireguliavimo įstaigomis ir pilietinės visuomenės atstovais, turinčiais atitinkamų ekspertinių žinių, siekiant nustatyti rizikos sritis, įskaitant susijusias su galimu žurnalistų informavimo veiklos ir teisėsaugos institucijų darbo konfliktu. |
| --- | --- |

20.

Žurnalistų ir teisėsaugos institucijų bendravimas prieš protestus ir demonstracijas ir jų metu

| 21. | Valstybės narės turėtų stengtis užtikrinti veiksmingą žurnalistų ir teisėsaugos institucijų bendravimą per protestus ir demonstracijas. Todėl valstybės narės raginamos paskirti ryšių palaikymo pareigūnus, kurie būtų atsakingi už tai, kad teisėsaugos institucijos aiškiai informuotų žurnalistus apie saugumo priemones, kurių turi būti imtasi viešų susirinkimų metu. Jei įmanoma, tokie ryšių palaikymo pareigūnai prieš planuojamus protestus ar demonstracijas turėtų informuoti žurnalistus ir kitus žiniasklaidos specialistus apie galimus pavojus. |
| --- | --- |

21.

Žurnalistų vizualinio identifikavimo per protestus ir demonstracijas metodai

| 22. | Valstybės narės turėtų bendradarbiauti su žurnalistų atstovais ir žiniasklaidos savireguliavimo įstaigomis, kad būtų nustatyti veiksmingi ir tinkami žurnalistų identifikavimo per protestus ir demonstracijas metodai. Toks bendradarbiavimas galėtų apimti ir susitarimą dėl vizualinio identifikavimo formų siekiant apie tokius susirinkimus pranešančius žurnalistus ir kitus žiniasklaidos specialistus išskirti iš kitų dalyvių, jei toks identifikavimas nekelia dar didesnio pavojaus žurnalistams ir netrukdo jiems dirbti. |
| --- | --- |

22.

Reguliarus dialogas ir ataskaitų teikimas

| 23. | Valstybės narės turėtų skatinti nuolatinį ir reguliarų teisėsaugos institucijų ir žurnalistų asociacijų keitimąsi nuomonėmis, siekdamos užtikrinti, kad teisėsaugos institucijų taikomos apsaugos priemonės būtų veiksmingos ir nepagrįstai netrukdytų žurnalistams ir kitiems žiniasklaidos specialistams pranešti apie protestus ar demonstracijas. Valstybės narės turėtų skatinti savo teisėsaugos institucijas rengti nacionaliniu lygmeniu skelbtinas ataskaitas apie konkrečius veiksmus, kurių imtasi siekiant padidinti žurnalistų saugumą per protestus ir demonstracijas. |
| --- | --- |

23.

KONKREČIOSIOS REKOMENDACIJOS DĖL SAUGUMO INTERNETE UŽTIKRINIMO IR SKAITMENINIO ĮGALĖJIMO

Bendradarbiavimas su valdžios institucijomis ir sektoriumi

| 24. | Valstybės narės turėtų numatyti, kad nacionalinės ir žiniasklaidos reguliavimo institucijos ar įstaigos ir kitos kompetentingos reguliavimo institucijos ar įstaigos, atsakingos už interneto teisėsaugą ir kibernetinį saugumą, įsteigtų specialias darbo grupes, kurios rinktų informaciją ir kauptų geriausią patirtį, susijusią su internetinių išpuolių ir grasinimų žurnalistams prevencija. Valstybės narės turėtų numatyti, kad tokios institucijos reguliariai teiktų nustatytų faktų ataskaitas, kuriose būtų vertinamas nacionalinių kovos su kibernetiniais išpuoliais prieš žurnalistus priemonių veiksmingumas. Ataskaitose ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas žurnalisčių, mažumų grupėms priklausančių žurnalistų ir žurnalistų, rengiančių pranešimus lygybės klausimais, padėčiai ir, jei turima, turėtų būti pateikiami pagal lytį suskirstyti statistiniai duomenys. Valstybės narės turėtų skatinti nuolatinį tokių institucijų ir žiniasklaidos savireguliavimo įstaigų, žurnalistų asociacijų, sektoriaus ir pilietinės visuomenės atstovų dialogą, visų pirma siekdamos didinti žurnalistų kibernetinį sąmoningumą ir gerinti jų skaitmeninius įgūdžius, kad jie galėtų imtis savisaugos priemonių. |
| --- | --- |

24.

Bendradarbiavimas su interneto platformomis ir pilietine visuomene

| 25. | Valstybės narės raginamos skatinti interneto platformų ir jų teritorijoje veikiančių organizacijų ar įstaigų, turinčių konkrečios patirties kovojant su grasinimais žurnalistams, priekabiavimu prie jų ir neapykantos jiems kurstymu, bendradarbiavimą, pavyzdžiui, skatinant jų, kaip patikimų pranešėjų, vaidmenį. Valstybės narės, glaudžiai bendradarbiaudamos su interneto platformomis, turėtų skatinti puoselėti skaitmeninę aplinką, kurioje būtų neleidžiama naudoti internetinių paslaugų išpuoliams prieš žurnalistus, visų pirma rengti strategijas, skirtas kovoti su organizuotais išpuoliais. Valstybės narės turėtų raginti internetinių paslaugų teikėjus didinti visų priemonių, kurias jie taiko konkrečioms žurnalistams kylančiomis grėsmėms šalinti, skaidrumą. |
| --- | --- |

25.

Apsauga nuo sekimo internete

| 26. | Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad būtų visapusiškai įgyvendintos Europos ir nacionalinės teisinės sistemos, kuriomis reglamentuojamas ryšių konfidencialumas ir privatumas internete, siekdamos užtikrinti, kad žurnalistai ir kiti žiniasklaidos specialistai nebūtų neteisėtai sekami ar stebimi internete. Valstybių narių reagavimo į kompiuterių saugumo incidentus tarnybos arba kitos kompetentingos institucijos ar įstaigos turėtų parengti ir platinti žurnalistams skirtas kibernetinės higienos gaires. Paprašytos tokios tarnybos turėtų padėti žurnalistams, siekiantiems išsiaiškinti, ar buvo pažeisti jų įrenginiai arba internetinės paskyros, gauti patikimas kibernetinio saugumo ekspertų paslaugas. |
| --- | --- |

26.

KONKREČIOSIOS PAPILDOMOS REKOMENDACIJOS DĖL ŽURNALISČIŲ, MAŽUMŲ GRUPĖMS PRIKLAUSANČIŲ ŽURNALISTŲ AR ŽURNALISTŲ, RENGIANČIŲ PRANEŠIMUS LYGYBĖS KLAUSIMAIS, ĮGALĖJIMO IR APSAUGOS

Žurnalisčių, mažumų grupėms priklausančių žurnalistų ir žurnalistų, rengiančių pranešimus lygybės klausimais, įgalėjimas

| 27. | Valstybės narės turėtų remti iniciatyvas ar projektus, kuriais siekiama įgalinti žurnalistes, mažumų grupėms priklausančius žurnalistus ir žurnalistus, rengiančius pranešimus lygybės klausimais. Valstybės narės raginamos plėtojant tokias iniciatyvas deramai atsižvelgti į pilietinės visuomenės, akademinės bendruomenės, žiniasklaidos įstaigų ir žiniasklaidos sektoriaus požiūrį. |
| --- | --- |

27.

Skaidrumas ir ataskaitų teikimas

| 28. | Valstybės narės raginamos imtis priemonių, kad būtų skaidriau rengiamos ataskaitos ir renkami duomenys apie išpuolius prieš žurnalistes, mažumų grupėms priklausančius žurnalistus ir žurnalistus, rengiančius pranešimus lygybės klausimais, ir jų diskriminaciją. Valstybės narės turėtų skatinti savo nacionalines už lygybės klausimus atsakingas įstaigas reguliariai teikti informaciją apie tokių žurnalistų padėtį. |
| --- | --- |

28.

Lygybė ir įtrauktis žiniasklaidos sektoriuje

| 29. | Valstybės narės turėtų skatinti ir remti veiksmus, kuriais skatinama lygybė ir įtrauktis žiniasklaidos sektoriuje ir naujienų tarnybose. Šiuo tikslu jos turėtų nuolat stengtis užtikrinti, kad žurnalistės, mažumų grupėms priklausantys žurnalistai ir žurnalistai, rengiantys pranešimus lygybės klausimais, turėtų lygias darbo galimybes ir galėtų dirbti saugioje ir įtraukioje aplinkoje. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Valstybės narės turėtų palaikyti reguliarų dialogą su žurnalistų ir žiniasklaidos savireguliavimo įstaigų atstovais, kad būtų skatinama lygybė ir įtrauktis naujienų tarnybose ir vykdant atranką į vadovaujamas pareigas žiniasklaidos sektoriuje. Vykdant tokį dialogą daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama paramos mechanizmams, skirtiems žurnalistėms, mažumų grupėms priklausantiems žurnalistams ir žurnalistams, rengiantiems pranešimus lygybės klausimais, kuriems gresia bet kokios formos priekabiavimas ir smurtas. Valstybės narės turėtų remti kolektyvines sutartis, kuriomis siekiama spręsti šiuos klausimus. |
| --- | --- |

30.

Informuotumo didinimo kampanijos ir informacijos pateikimas

| 31. | Valstybės narės raginamos remti iniciatyvas, įskaitant pilietinės visuomenės organizacijų iniciatyvas, kuriomis siekiama didinti informuotumą ir organizuoti kampanijas, skirtas smurto prieš žurnalistes, mažumų grupėms priklausančius žurnalistus ir žurnalistus, rengiančius pranešimus lygybės klausimais, ir priekabiavimo prie jų prevencijai ir kovai su šiais reiškiniais, taip pat teikti informaciją, kaip gauti pagalbą ir paramą. Valstybės narės taip pat raginamos remti iniciatyvas, kuriomis siekiama skatinti naujienų žiniasklaidos organizacijas keistis geriausia patirtimi, kad būtų plėtojama veiksminga lygybės politika. |
| --- | --- |

31.

INFORMACIJOS TEIKIMAS, ATASKAITŲ TEIKIMAS IR STEBĖSENA

| 32. | Kad būtų galima stebėti, kokių priemonių ir veiksmų imamasi siekiant praktiškai įgyvendinti šią rekomendaciją, praėjus 18 mėnesių nuo jos priėmimo, o paskui paprašius, valstybės narės turėtų pateikti Komisijai visą svarbią su tokiomis priemonėmis ir veiksmais susijusią informaciją. Šiuo tikslu jos turėtų reguliariai rinkti naujausius ir nuoseklius duomenis ir prireikus sukurti ataskaitų teikimo priemones, kad būtų galima gauti palyginamos informacijos. Duomenys turėtų būti renkami tik analitiniais tikslais. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Priemones ir veiksmus, kurių imamasi siekiant praktiškai įgyvendinti šią rekomendaciją, Komisija su valstybėmis narėmis ir suinteresuotaisiais subjektais aptars atitinkamuose forumuose, visų pirma Europos naujienų žiniasklaidos forume. Komisija taip pat atliks vertinimus, kuriuose apžvelgs pažangą, padarytą praktiškai įgyvendinant šią rekomendaciją, remdamasi pagrindiniais veiklos rodikliais ir atsižvelgdama į Komisijos metinių teisinės valstybės principo taikymo ataskaitų išvadas. |
| --- | --- |

33.

ADRESATAI

Ši rekomendacija skirta valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2021 m. rugsėjo 16 d.

Komisijos vardu

Thierry BRETON

Komisijos narys

---

(1)  Remiantis Europos Tarybos Europos Žmogaus Teisių Teismo aiškinimu, ši laisvė taip pat įtvirtinta Europos žmogaus teisių konvencijos 10 straipsnyje.

1

(2)  Chartijos 51 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad valstybės narės, įgyvendindamos ES teisę, gerbia ir skatina gerbti Chartijoje įtvirtintas teises ir principus.

2

(3)  2020 m. pasaulio spaudos laisvės indeksas.

3

(4)  COM(2020) 580 final, 2020 m. rugsėjo 30 d., COM(2021) 700 final, 2021 m. liepos 20 d.

4

final

final

(5)  Taip pat patvirtinta 2020 ir 2021 m. Žiniasklaidos pliuralizmo observatorijos ataskaitose. Žr. https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/.

5

(6)  Europos Tarybos platforma žurnalistikos apsaugai ir žurnalistų saugumui skatinti.

6

(7)  UNESCO nužudytų žurnalistų observatorija.

7

(8)  COM(2020) 790 final, 2020 m. gruodžio 3 d.

8

final

(9)  
  2018 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/1808, kuria, atsižvelgiant į kintančias rinkos realijas, iš dalies keičiama Direktyva 2010/13/ES dėl valstybių narių įstatymuose ir kituose teisės aktuose išdėstytų tam tikrų nuostatų, susijusių su audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikimu, derinimo (OL L 303, 2018 11 28, p. 69).

9

(10)  COM(2020) 825 final, 2020 m. gruodžio 15 d.

10

final

(11)  COM(2020) 784 final, 2020 m. gruodžio 3 d.

11

final

(12)  COM(2021) 118 final, 2021 m. kovo 9 d. Šiame komunikate taip pat teigiama, kad galimybė darbuotojams įgyti naujų specializuotų skaitmeninių įgūdžių yra būtina aktyvaus dalyvavimo skaitmeniniame dešimtmetyje sąlyga.

12

final

(13)  COM(2020) 258 final, 2020 m. birželio 24 d.

13

final

(14)  COM(2020) 152 final, 2020 m. kovo 5 d.

14

final

(15)  COM(2020) 698 final, 2020 m. lapkričio 12 d.

15

final

(16)  COM(2020) 565 final, 2020 m. rugsėjo 18 d.

16

final

(17)  COM(2020) 758 final, 2020 m. lapkričio 24 d.

17

final

(18)  COM(2020) 620 final, 2020 m. spalio 7 d.

18

final

(19)  COM(2021) 101 final, 2021 m. kovo 3 d.

19

final

(20)  2020 m. Tarybos išvados dėl 2020–2024 m. ES veiksmų plano žmogaus teisių ir demokratijos srityje, https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-12848-2020-INIT/lt/pdf.

20

(21)  2014 m. Tarybos žmogaus teisių gairės dėl saviraiškos laisvės internete ir realiame gyvenime, https://www.consilium.europa.eu/media/28348/142549.pdf.

21

(22)  JOIN(2020) 17 final, 2020 m. lapkričio 25 d.

22

final

(23)  PE652.307v02-00.

23

(24)  P9_TA (2021)0148.

24

(25)  Reikėtų pažymėti, kad 2019 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/1937 dėl asmenų, pranešančių apie Sąjungos teisės pažeidimus, apsaugos (OL L 305, 2019 11 26, p. 17), buvo priimta 2019 m. spalio 23 d. ir įsigaliojo 2019 m. gruodžio 16 d. Valstybės narės ją turi perkelti į savo nacionalinę sistemą iki 2021 m. gruodžio 17 d. Direktyva visoje ES nustatomi bendri informatorių, kurie praneša apie ES teisės pažeidimus savo darbdaviui, apsaugos standartai.

25

(26)  P9_TA (2021)0313.

26

(27)  CM/Rec(2016)4.

27

(28)  Rekomendacijos CM/Rec(2016)4 dėl žurnalistikos apsaugos ir žurnalistų bei kitų žiniasklaidos veiklos vykdytojų saugumo įgyvendinimo vadovas.

28

(29)  https://www.coe.int/en/web/media-freedom. Atsižvelgiant į žemą valstybių narių aktyvumo lygį, reikia imtis tolesnių veiksmų.

29

(30)  Europos Tarybos konvencija dėl teisės susipažinti su oficialiais dokumentais, https://www.coe.int/en/web/conventions/full-list/-/conventions/treaty/205.

30

(31)  Europos naujienų žiniasklaidos forumą Komisija sukūrė pagal Žiniasklaidos bei garso ir vaizdo srities veiksmų planą, siekdama sustiprinti bendradarbiavimą su suinteresuotais subjektais su žiniasklaida susijusiais klausimais.

31

(32)  UNESCO/IAP, Guidelines for Prosecutors on Cases of Crimes against Journalists.

32

Guidelines for Prosecutors on Cases of Crimes against Journalists

(33)  COM(2020) 796 final, 2020 m. gruodžio 9 d.

33

final

(34)  Pvz., Spaudos laisvės policijos kodeksas (Press Freedom Police Codex).

34

Press Freedom Police Codex

(35)  Pvz., protokolas „Saugi žiniasklaida“ (PersVeilig) Nyderlanduose ir koordinavimo centras Italijoje, tiriantis žurnalistų bauginimo reiškinį.

35

PersVeilig

(36)  
  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos Direktyva 2012/29/ES, kuria nustatomi būtiniausi nusikaltimų aukų teisių, paramos joms ir jų apsaugos standartai ir kuria pakeičiamas Tarybos pamatinis sprendimas 2001/220/TVR (OL L 315, 2012 11 14, p. 57).

36

(37)  ES lygmeniu Komisija remia visos Europos greitojo reagavimo į spaudos ir žiniasklaidos laisvės pažeidimus mechanizmą, įgyvendindama specialų bandomąjį projektą, https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/news/pilot-project-europe-wide-response-mechanism-violation-press-and-media-freedom.

37

(38)  Venecijos komisijos ir ESBO ir Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro gairės dėl taikių susirinkimų laisvės.

38

(39)  2021 m. Teisinės valstybės principo taikymo ataskaita. Visų pirma duomenų apsaugos taisyklės gali būti naudojamos kaip pretekstas apriboti prieigą prie informacijos tam tikrose valstybėse narėse.

39

(40)  IPI, COVID-19 Press Freedom Tracker.

40

COVID-19 Press Freedom Tracker

(41)  JOIN(2020) 8 final, 2020 m. birželio 10 d.

41

final

(42)  Valstybės narės galėtų teikti paraiškas šiems mokymo moduliams gauti pagal tarptautinių organizacijų, pavyzdžiui, Europos Tarybos ar UNESCO, mokymo pasiūlymus. Valstybės narės, kurios nusprendžia pačios rengti mokymo modulius, turi užtikrinti, kad jų turinys atitiktų Europos standartus, be kita ko, semtis įkvėpimo iš tarptautinių organizacijų siūlomų mokymo modulių.

42

(43)  Pvz., UNESCO atviri masinio nuotolinio mokymo kursai teisėjams ir teismų darbuotojams apie tarptautinius saviraiškos laisvės ir žurnalistų saugumo standartus.

43

(44)  
  2019 m. lapkričio 8 d. Tarybos rekomendacija dėl darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų socialinės apsaugos galimybių 2019/C 387/01 (OL C 387, 2019 11 15, p. 1).

44

(45)  Europos Tarybos žurnalistikos apsaugos ir žurnalistų saugumo skatinimo platformos organizacijų partnerių metinė realių veiksmų žiniasklaidos laisvei apsaugoti ataskaita (Wanted! Real action for media freedom in Europe) (2021);

45

Wanted! Real action for media freedom in Europe

(46)  2021 m. Teisinės valstybės principo taikymo ataskaita.

46

(47)  Siekdama užkirsti kelią neapykantą kurstančių kalbų plitimui internete ir kovoti su šiuo reiškiniu, 2016 m. gegužės mėn. Komisija su didelėmis interneto platformomis susitarė dėl Kovos su neapykantos kurstymu internete elgesio kodekso. Komisija taip pat siekia išplėsti ES nusikaltimų sąrašą ir į jį įtraukti neapykantą kurstančią kalbą ir neapykantos nusikaltimus.

47

(48)  https://forbiddenstories.org/fr/case/le-pegasus-project/

48

(49)  
  2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (OL L 119, 2016 5 4, p. 1).

49

(50)  
  2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/680 dėl fizinių asmenų apsaugos kompetentingoms institucijoms tvarkant asmens duomenis nusikalstamų veikų prevencijos, tyrimo, atskleidimo ar baudžiamojo persekiojimo už jas arba bausmių vykdymo tikslais ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo, ir kuriuo panaikinamas Tarybos pamatinis sprendimas 2008/977/TVR (OL L 119, 2016 5 4, p. 89).

50

(51)  Kaip numatyta Europos demokratijos veiksmų plane, Komisija taip pat įsipareigojo skatinti tvarų finansavimą projektams, kuriuose daugiausia dėmesio skiriama teisinei ir praktinei pagalbai žurnalistams ES ir kitose šalyse, įskaitant žurnalistų mokymą saugumo ir kibernetinio saugumo klausimais ir diplomatinę paramą.

51

(52)  Pvz. Europos Tarybos žurnalistikos apsaugos ir žurnalistų saugumo skatinimo platformos organizacijų partnerių metinė ataskaita (2021), https://rm.coe.int/final-version-annual-report-2021-en-wanted-real-action-for-media-freed/1680a2440e; Online violence against women journalists: a global snapshot of incidence and impacts, UNESCO (2020) https://unesdoc.unesco.org/ark:/48223/pf0000375136; Resource Guide on the Safety of Female Journalists Online, OSCE (2020), https://www.osce.org/representative-on-freedom-of-media/468861.

52

Online violence against women journalists

a global snapshot of incidence and impacts

Resource Guide on the Safety of Female Journalists Online

(53)  ICFJ-UNESCO Global Study: Online violence Against Women Journalists ir 2021 m. Žiniasklaidos pliuralizmo observatorijos ataskaita, žr. https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/.

53

Global Study

Online violence Against Women Journalists

(54)  IPI, Newsroom Best Practices for Addressing Online Violence against Journalists.

54

Newsroom Best Practices for Addressing Online Violence against Journalists

(55)  UNESCO, The Chilling: Global trends in online violence against women journalists.

55

The Chilling: Global trends in online violence against women journalists

(56)  Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra (FRA), Smurtas prieš moteris.
  ES masto tyrimas (2014). FRA, Nusikalstamumas, saugumas ir aukų teisės (2021).

56

Smurtas prieš moteris.

ES masto tyrimas

Nusikalstamumas, saugumas ir aukų teisės

(57)  2020 ir 2021 m. Žiniasklaidos pliuralizmo observatorija pagal socialinės įtraukties rodiklį praneša apie didelę riziką, susijusią su moterų galimybėmis naudotis žiniasklaidos priemonėmis.

57

(58)  Rengiamos UNESCO gairės ir rekomendacijos naujienų tarnyboms, kaip užkirsti kelią smurtui prieš žurnalistes ir kovoti su juo, ir 2019 m. Tarptautinės darbo organizacijos konvencija dėl smurto ir priekabiavimo C190, kurioje daugiausia dėmesio skiriama smurtui ir priekabiavimui darbo aplinkoje.

58

(59)  Tarptautinių organizacijų ir įstaigų, pavyzdžiui, Europos Tarybos ir Venecijos komisijos, parengtos ataskaitos ar nuomonės.

59

---