# Euroopa Liidu L 398/2021

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 398 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 64. aastakäik11. november 2021 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 398

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

64. aastakäik11. november 2021

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1947, 10. november 2021, mis käsitleb liikmesriikide geograafiliste territooriumide määratlust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/516 (kogurahvatulu turuhindades arvutamise ühtlustamise kohta (kogurahvatulu määrus)) kohaldamiseks ning millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 91/450/EMÜ, Euratom ja komisjoni määrus (EÜ) nr 109/2005 (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1948, 10. november 2021, mis käsitleb mittemaksukohustuslastele ja maksukohustuslastele nende käibemaksust vabastatud tegevuse puhul tehtavate käibemaksutagastuste käsitlemist Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/516 (kogurahvatulu turuhindades arvutamise ühtlustamise kohta (kogurahvatulu määrus)) kohaldamiseks ning millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 1999/622/EÜ, Euratom ja komisjoni määrus (EÜ, Euratom) nr 116/2005 (
  1
  ) | 4 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1949, 10. november 2021, mis käsitleb eluasemeteenuste hindamise põhimõtteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/516 (kogurahvatulu turuhindades arvutamise ühtlustamise kohta (kogurahvatulu määrus)) kohaldamiseks ning millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 95/309/EÜ, Euratom ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1722/2005 (
  1
  ) | 6 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/1950, 10. november 2021, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/81/EÜ seoses asjade, teenuste ja ehitustööde hankelepingute suhtes kohaldatavate piirmääradega (
  1
  ) | 19 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/1951, 10. november 2021, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/23/EL seoses kontsessioonilepingute suhtes kohaldatavate piirmääradega (
  1
  ) | 21 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/1952, 10. november 2021, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/24/EL seoses asjade, teenuste ja ehitustööde hankelepingute ning ideekonkursside suhtes kohaldatavate piirmääradega (
  1
  ) | 23 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/1953, 10. november 2021, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/25/EL seoses asjade, teenuste ja ehitustööde hankelepingute ning ideekonkursside suhtes kohaldatavate piirmääradega (
  1
  ) | 25 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2021/1954, 9. november 2021, millega nimetatakse ametisse Belgia Kuningriigi esitatud Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liige | 27 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2021/1955, 9. november 2021, millega nimetatakse ametisse Austria Vabariigi esitatud Regioonide Komitee liige | 28 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1947, 10. november 2021, mis käsitleb liikmesriikide geograafiliste territooriumide määratlust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/516 (kogurahvatulu turuhindades arvutamise ühtlustamise kohta (kogurahvatulu määrus)) kohaldamiseks ning millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 91/450/EMÜ, Euratom ja komisjoni määrus (EÜ) nr 109/2005 (
  1
  )

1

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1948, 10. november 2021, mis käsitleb mittemaksukohustuslastele ja maksukohustuslastele nende käibemaksust vabastatud tegevuse puhul tehtavate käibemaksutagastuste käsitlemist Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/516 (kogurahvatulu turuhindades arvutamise ühtlustamise kohta (kogurahvatulu määrus)) kohaldamiseks ning millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 1999/622/EÜ, Euratom ja komisjoni määrus (EÜ, Euratom) nr 116/2005 (
  1
  )

1

4

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1949, 10. november 2021, mis käsitleb eluasemeteenuste hindamise põhimõtteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/516 (kogurahvatulu turuhindades arvutamise ühtlustamise kohta (kogurahvatulu määrus)) kohaldamiseks ning millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 95/309/EÜ, Euratom ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1722/2005 (
  1
  )

1

6

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/1950, 10. november 2021, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/81/EÜ seoses asjade, teenuste ja ehitustööde hankelepingute suhtes kohaldatavate piirmääradega (
  1
  )

1

19

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/1951, 10. november 2021, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/23/EL seoses kontsessioonilepingute suhtes kohaldatavate piirmääradega (
  1
  )

1

21

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/1952, 10. november 2021, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/24/EL seoses asjade, teenuste ja ehitustööde hankelepingute ning ideekonkursside suhtes kohaldatavate piirmääradega (
  1
  )

1

23

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/1953, 10. november 2021, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/25/EL seoses asjade, teenuste ja ehitustööde hankelepingute ning ideekonkursside suhtes kohaldatavate piirmääradega (
  1
  )

1

25

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2021/1954, 9. november 2021, millega nimetatakse ametisse Belgia Kuningriigi esitatud Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liige

27

*

Nõukogu otsus (EL) 2021/1955, 9. november 2021, millega nimetatakse ametisse Austria Vabariigi esitatud Regioonide Komitee liige

28

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta määruse (EL) 2019/2144 (mis käsitleb mootorsõidukite ja nende haagiste ning mootorsõidukite jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse nõudeid seoses nende üldise ohutuse ning sõitjate ja vähekaitstud liiklejate kaitsega, ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2018/858 ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 78/2009, (EÜ) nr 79/2009 ja (EÜ) nr 661/2009 ning komisjoni määrused (EÜ) nr 631/2009, (EL) nr 406/2010, (EL) nr 672/2010, (EL) nr 1003/2010, (EL) nr 1005/2010, (EL) nr 1008/2010, (EL) nr 1009/2010, (EL) nr 19/2011, (EL) nr 109/2011, (EL) nr 458/2011, (EL) nr 65/2012, (EL) nr 130/2012, (EL) nr 347/2012, (EL) nr 351/2012, (EL) nr 1230/2012 ja (EL) 2015/166) parandus ( ELT L 325, 16.12.2019 ) | 29 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta määruse (EL) 2019/876 (millega muudetakse määrust (EL) nr 575/2013 seoses finantsvõimenduse määra, stabiilse netorahastamise kordaja, omavahendite ja kõlblike kohustuste nõuete, vastaspoole krediidiriski, tururiski, kesksetes vastaspooltes olevate positsioonide, ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjates olevate riskipositsioonide, riskide kontsentreerumise, aruandlus- ja avalikustamisnõuetega ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012) parandus ( ELT L 150, 7.6.2019 ) | 32 |
| | * | Komisjoni 27. mai 2021. aasta rakendusmääruse (EL) 2021/955 (millega sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/1156 kohaldamiseks seoses turustamiseeskirjade ja tasude avaldamise ja nendest teatamise vormide, menetluste ja tehnilise korraga, ning millega määratakse kindlaks AIFide ja eurofondide piiriülese turustamise keskandmebaasi loomiseks ja haldamiseks esitatav teave ning selle teabe esitamise vormid ja menetlused) parandus ( ELT L 211, 15.6.2021 ) | 54 |
| | * | Komisjoni 17. augusti 2021. aasta määruse (EL) 2021/1372 (millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 999/2001 IV lisa seoses keeluga sööta mittemäletsejalisi põllumajandusloomi, välja arvatud karusloomad, loomadelt saadud valkudega) parandus ( ELT L 295, 18.8.2021 ) | 56 |

Parandused

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta määruse (EL) 2019/2144 (mis käsitleb mootorsõidukite ja nende haagiste ning mootorsõidukite jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse nõudeid seoses nende üldise ohutuse ning sõitjate ja vähekaitstud liiklejate kaitsega, ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2018/858 ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 78/2009, (EÜ) nr 79/2009 ja (EÜ) nr 661/2009 ning komisjoni määrused (EÜ) nr 631/2009, (EL) nr 406/2010, (EL) nr 672/2010, (EL) nr 1003/2010, (EL) nr 1005/2010, (EL) nr 1008/2010, (EL) nr 1009/2010, (EL) nr 19/2011, (EL) nr 109/2011, (EL) nr 458/2011, (EL) nr 65/2012, (EL) nr 130/2012, (EL) nr 347/2012, (EL) nr 351/2012, (EL) nr 1230/2012 ja (EL) 2015/166) parandus ( ELT L 325, 16.12.2019 )

( ELT L 325, 16.12.2019 )

29

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta määruse (EL) 2019/876 (millega muudetakse määrust (EL) nr 575/2013 seoses finantsvõimenduse määra, stabiilse netorahastamise kordaja, omavahendite ja kõlblike kohustuste nõuete, vastaspoole krediidiriski, tururiski, kesksetes vastaspooltes olevate positsioonide, ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjates olevate riskipositsioonide, riskide kontsentreerumise, aruandlus- ja avalikustamisnõuetega ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012) parandus ( ELT L 150, 7.6.2019 )

( ELT L 150, 7.6.2019 )

32

*

Komisjoni 27. mai 2021. aasta rakendusmääruse (EL) 2021/955 (millega sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/1156 kohaldamiseks seoses turustamiseeskirjade ja tasude avaldamise ja nendest teatamise vormide, menetluste ja tehnilise korraga, ning millega määratakse kindlaks AIFide ja eurofondide piiriülese turustamise keskandmebaasi loomiseks ja haldamiseks esitatav teave ning selle teabe esitamise vormid ja menetlused) parandus ( ELT L 211, 15.6.2021 )

( ELT L 211, 15.6.2021 )

54

*

Komisjoni 17. augusti 2021. aasta määruse (EL) 2021/1372 (millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 999/2001 IV lisa seoses keeluga sööta mittemäletsejalisi põllumajandusloomi, välja arvatud karusloomad, loomadelt saadud valkudega) parandus ( ELT L 295, 18.8.2021 )

( ELT L 295, 18.8.2021 )

56

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 11.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 398/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 398/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/1947,

10. november 2021,

mis käsitleb liikmesriikide geograafiliste territooriumide määratlust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/516 (kogurahvatulu turuhindades arvutamise ühtlustamise kohta (kogurahvatulu määrus)) kohaldamiseks ning millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 91/450/EMÜ, Euratom ja komisjoni määrus (EÜ) nr 109/2005

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2019. aasta määrust (EL) 2019/516 kogurahvatulu turuhindades arvutamise ühtlustamise kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 89/130/EMÜ, Euratom ja nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1287/2003 (kogurahvatulu määrus), (1) eriti selle artikli 5 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Geograafiliste territooriumide määratlus on üks küsimustest, mis on määratud kindlaks komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2020/2147, (2) milles esitatakse loetelu küsimustest, mida tuleb käsitleda igas kontrollitsüklis, et tagada kogurahvatulu turuhindades arvutamise andmete usaldusväärsus, ammendavus ja võrreldavus. |
| --- | --- |

(1)

Geograafiliste territooriumide määratlus on üks küsimustest, mis on määratud kindlaks komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2020/2147, (2) milles esitatakse loetelu küsimustest, mida tuleb käsitleda igas kontrollitsüklis, et tagada kogurahvatulu turuhindades arvutamise andmete usaldusväärsus, ammendavus ja võrreldavus.

| (2) | Selleks et kogurahvatulu andmed oleksid usaldusväärsed, ammendavad ja võrreldavad, tuleb selgitada liikmesriikide geograafiliste territooriumide määratlust. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et kogurahvatulu andmed oleksid usaldusväärsed, ammendavad ja võrreldavad, tuleb selgitada liikmesriikide geograafiliste territooriumide määratlust.

| (3) | Kogurahvatulu koondnäitajad ja nende komponendid peaksid olema liikmesriikides võrreldavad ning vastama Euroopa arvepidamise süsteemi 2010 („ESA 2010“) (3) mõistetele ja arvepidamisreeglitele. |
| --- | --- |

(3)

Kogurahvatulu koondnäitajad ja nende komponendid peaksid olema liikmesriikides võrreldavad ning vastama Euroopa arvepidamise süsteemi 2010 („ESA 2010“) (3) mõistetele ja arvepidamisreeglitele.

| (4) | Komisjoni otsus 91/450/EMÜ, Euratom (4) ja komisjoni määrus (EÜ) nr 109/2005 (5) tuleks seega kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni otsus 91/450/EMÜ, Euratom (4) ja komisjoni määrus (EÜ) nr 109/2005 (5) tuleks seega kehtetuks tunnistada.

| (5) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2019/516 artiklis 8 osutatud Euroopa statistikasüsteemi komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2019/516 artiklis 8 osutatud Euroopa statistikasüsteemi komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) 2019/516 kohaldamisel on terminil „majandusterritoorium“ tähendus, mis on sellele antud määruse (EL) nr 549/2013 A lisa 2. peatüki punktides 2.05 ja 2.06, ning kõnealustes punktides kasutatud termini „geograafiline territoorium“ all mõistetakse liikmesriikide territooriume, mis on loetletud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Otsus 91/450/EMÜ, Euratom ja määrus (EÜ) nr 109/2005 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. november 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 91, 29.3.2019, lk 19.

1

(2)  Komisjoni 8. oktoobri 2020. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/2147, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2019/516, määrates kindlaks igas kontrollitsüklis käsitletavate küsimuste loetelu (ELT L 428, 18.12.2020, lk 9).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrus (EL) nr 549/2013 Euroopa Liidus kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta (ELT L 174, 26.6.2013, lk 1).

3

(4)  Komisjoni 26. juuli 1991. aasta otsus 91/450/EMÜ, Euratom, millega määratletakse liikmesriikide territoorium rahvusliku koguprodukti turuhindades arvutamise ühtlustamist käsitleva nõukogu direktiivi 89/130/EMÜ, Euratom artikli 1 rakendamiseks (EÜT L 240, 29.8.1991, lk 36).

4

(5)  Komisjoni 24. jaanuari 2005. aasta määrus (EÜ) nr 109/2005 liikmesriikide majandusterritooriumi määratluse kohta nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1287/2003 (rahvamajanduse kogutulu ühtlustamise kohta turuhindades) kohaldamise eesmärgil (ELT L 21, 25.1.2005, lk 3).

5

---

LISA

Liikmesriikide territoorium:

| — | Belgia Kuningriigi territoorium, |
| --- | --- |

—

Belgia Kuningriigi territoorium,

| — | Bulgaaria Vabariigi territoorium, |
| --- | --- |

—

Bulgaaria Vabariigi territoorium,

| — | Tšehhi Vabariigi territoorium, |
| --- | --- |

—

Tšehhi Vabariigi territoorium,

| — | Taani Kuningriigi territoorium, välja arvatud Fääri saared ja Gröönimaa, |
| --- | --- |

—

Taani Kuningriigi territoorium, välja arvatud Fääri saared ja Gröönimaa,

| — | Saksamaa Liitvabariigi territoorium, |
| --- | --- |

—

Saksamaa Liitvabariigi territoorium,

| — | Eesti Vabariigi territoorium, |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariigi territoorium,

| — | Iirimaa territoorium, |
| --- | --- |

—

Iirimaa territoorium,

| — | Kreeka Vabariigi territoorium, |
| --- | --- |

—

Kreeka Vabariigi territoorium,

| — | Hispaania Kuningriigi territoorium, |
| --- | --- |

—

Hispaania Kuningriigi territoorium,

| — | Prantsuse Vabariigi territoorium, välja arvatud Euroopa Liidu toimimise lepingu II lisas määratletud ülemeremaad ja -territooriumid, mille suhtes tal on suveräänsed õigused, |
| --- | --- |

—

Prantsuse Vabariigi territoorium, välja arvatud Euroopa Liidu toimimise lepingu II lisas määratletud ülemeremaad ja -territooriumid, mille suhtes tal on suveräänsed õigused,

| — | Horvaatia Vabariigi territoorium, |
| --- | --- |

—

Horvaatia Vabariigi territoorium,

| — | Itaalia Vabariigi territoorium, |
| --- | --- |

—

Itaalia Vabariigi territoorium,

| — | Küprose Vabariigi territoorium, |
| --- | --- |

—

Küprose Vabariigi territoorium,

| — | Läti Vabariigi territoorium, |
| --- | --- |

—

Läti Vabariigi territoorium,

| — | Leedu Vabariigi territoorium, |
| --- | --- |

—

Leedu Vabariigi territoorium,

| — | Luksemburgi Suurhertsogiriigi territoorium, |
| --- | --- |

—

Luksemburgi Suurhertsogiriigi territoorium,

| — | Ungari territoorium, |
| --- | --- |

—

Ungari territoorium,

| — | Malta Vabariigi territoorium, |
| --- | --- |

—

Malta Vabariigi territoorium,

| — | Madalmaade Kuningriigi territoorium, välja arvatud Euroopa Liidu toimimise lepingu II lisas määratletud ülemeremaad ja -territooriumid, mille suhtes tal on suveräänsed õigused, |
| --- | --- |

—

Madalmaade Kuningriigi territoorium, välja arvatud Euroopa Liidu toimimise lepingu II lisas määratletud ülemeremaad ja -territooriumid, mille suhtes tal on suveräänsed õigused,

| — | Austria Vabariigi territoorium, |
| --- | --- |

—

Austria Vabariigi territoorium,

| — | Poola Vabariigi territoorium, |
| --- | --- |

—

Poola Vabariigi territoorium,

| — | Portugali Vabariigi territoorium, |
| --- | --- |

—

Portugali Vabariigi territoorium,

| — | Rumeenia territoorium, |
| --- | --- |

—

Rumeenia territoorium,

| — | Sloveenia Vabariigi territoorium, |
| --- | --- |

—

Sloveenia Vabariigi territoorium,

| — | Slovaki Vabariigi territoorium, |
| --- | --- |

—

Slovaki Vabariigi territoorium,

| — | Soome Vabariigi territoorium, |
| --- | --- |

—

Soome Vabariigi territoorium,

| — | Rootsi Kuningriigi territoorium. |
| --- | --- |

—

Rootsi Kuningriigi territoorium.

---

| 11.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 398/4 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 398/4

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/1948,

10. november 2021,

mis käsitleb mittemaksukohustuslastele ja maksukohustuslastele nende käibemaksust vabastatud tegevuse puhul tehtavate käibemaksutagastuste käsitlemist Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/516 (kogurahvatulu turuhindades arvutamise ühtlustamise kohta (kogurahvatulu määrus)) kohaldamiseks ning millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 1999/622/EÜ, Euratom ja komisjoni määrus (EÜ, Euratom) nr 116/2005

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2019. aasta määrust (EL) 2019/516 kogurahvatulu turuhindades arvutamise ühtlustamise kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 89/130/EMÜ, Euratom ja nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1287/2003 (kogurahvatulu määrus), (1) eriti selle artikli 5 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Käibemaksu tagasimaksete käsitlemine on üks küsimustest, mis on määratud kindlaks komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2020/2147, (2) milles esitatakse loetelu küsimustest, mida tuleb käsitleda igas kontrollitsüklis, et tagada kogurahvatulu turuhindades arvutamise andmete usaldusväärsus, ammendavus ja võrreldavus. |
| --- | --- |

(1)

Käibemaksu tagasimaksete käsitlemine on üks küsimustest, mis on määratud kindlaks komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2020/2147, (2) milles esitatakse loetelu küsimustest, mida tuleb käsitleda igas kontrollitsüklis, et tagada kogurahvatulu turuhindades arvutamise andmete usaldusväärsus, ammendavus ja võrreldavus.

| (2) | Selleks et kogurahvatulu andmed oleksid usaldusväärsed, ammendavad ja võrreldavad, tuleb mittemaksukohustuslastele ja maksukohustuslastele nende käibemaksust vabastatud tegevuse puhul tehtavate käibemaksutagastuste käsitlemise määratlust selgitada. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et kogurahvatulu andmed oleksid usaldusväärsed, ammendavad ja võrreldavad, tuleb mittemaksukohustuslastele ja maksukohustuslastele nende käibemaksust vabastatud tegevuse puhul tehtavate käibemaksutagastuste käsitlemise määratlust selgitada.

| (3) | Kogurahvatulu koondnäitajad ja nende komponendid peaksid olema liikmesriikides võrreldavad ning vastama Euroopa arvepidamise süsteemi 2010 („ESA 2010“) (3) mõistetele ja arvepidamisreeglitele. |
| --- | --- |

(3)

Kogurahvatulu koondnäitajad ja nende komponendid peaksid olema liikmesriikides võrreldavad ning vastama Euroopa arvepidamise süsteemi 2010 („ESA 2010“) (3) mõistetele ja arvepidamisreeglitele.

| (4) | Komisjoni otsus 1999/622/EÜ, Euratom (4) ja komisjoni määrus (EÜ, Euratom) nr 116/2005 (5) tuleks seega kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni otsus 1999/622/EÜ, Euratom (4) ja komisjoni määrus (EÜ, Euratom) nr 116/2005 (5) tuleks seega kehtetuks tunnistada.

| (5) | Nõukogu direktiivis 2006/112/EÜ (6) kasutatakse maksukohustuslaste, mittemaksukohustuslaste ja käibemaksust vabastatud tegevuse mõisteid, mida tuleks kasutada ka käesoleva õigusakti otstarbel. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu direktiivis 2006/112/EÜ (6) kasutatakse maksukohustuslaste, mittemaksukohustuslaste ja käibemaksust vabastatud tegevuse mõisteid, mida tuleks kasutada ka käesoleva õigusakti otstarbel.

| (6) | ESA 2010-s ei ole sõnaselgelt täpsustatud mittemaksukohustuslastele ja maksukohustuslastele nende käibemaksust vabastatud tegevuse puhul tehtavate käibemaksutagastuste käsitlemist. |
| --- | --- |

(6)

ESA 2010-s ei ole sõnaselgelt täpsustatud mittemaksukohustuslastele ja maksukohustuslastele nende käibemaksust vabastatud tegevuse puhul tehtavate käibemaksutagastuste käsitlemist.

| (7) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2019/516 artiklis 8 osutatud Euroopa statistikasüsteemi komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2019/516 artiklis 8 osutatud Euroopa statistikasüsteemi komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Rahvamajanduse arvepidamise koondnäitajate koostamisel määruse (EL) 2019/516 kohaldamiseks käsitletakse ostudelt tasutud käibemaksu tagastusi mittemaksukohustuslastele või maksukohustuslastele nende käibemaksust vabastatud tegevuse puhul ESA 2010-s muude jooksvate siiretena (D.7) või kapitalisiiretena (D.9), mitte mahaarvamisele kuuluva käibemaksuna.

2.   Lõike 1 kohaldamisel on terminil „maksukohustuslane“ sellele direktiivi 2006/112/EÜ artiklitega 9–13 antud tähendus ning käibemaksust vabastatud tegevust käsitatakse kõnealuse direktiivi artiklites 132–137 loetletud tegevustena.

Artikkel 2

Otsus 1999/622/EÜ, Euratom ja määrus (EÜ, Euratom) nr 116/2005 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. november 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 91, 29.3.2019, lk 19.

1

(2)  Komisjoni 8. oktoobri 2020. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/2147, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2019/516, määrates kindlaks igas kontrollitsüklis käsitletavate küsimuste loetelu (ELT L 428, 18.12.2020, lk 9).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrus (EL) nr 549/2013 Euroopa Liidus kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta (ELT L 174, 26.6.2013, lk 1).

3

(4)  Komisjoni 8. septembri 1999. aasta otsus 1999/622/EÜ, Euratom selle kohta, kuidas käsitleda käibemaksu tagasimaksmist mittemaksukohustuslastele ja maksukohustuslastele nende käibemaksust vabastatud tegevuse puhul, selleks et rakendada nõukogu direktiivi 89/130/EMÜ, Euratom rahvamajanduse kogutoodangu turuhindadesse arvutamise ühtlustamise kohta (EÜT L 245, 17.9.1999, lk 51).

4

(5)  Komisjoni 26. jaanuari 2005. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 116/2005 mittemaksukohustuslastele ja maksukohustuslastele nende käibemaksust vabastatud tegevuse puhul käibemaksu tagasimaksmiste käsitluse kohta nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1287/2003 (rahvamajanduse kogutoodangu turuhindadesse arvutamise ühtlustamise kohta) kohaldamisel (ELT L 24, 27.1.2005, lk 6).

5

(6)  Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiiv 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (ELT L 347, 11.12.2006, lk 1).

6

---

| 11.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 398/6 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 398/6

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/1949,

10. november 2021,

mis käsitleb eluasemeteenuste hindamise põhimõtteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/516 (kogurahvatulu turuhindades arvutamise ühtlustamise kohta (kogurahvatulu määrus)) kohaldamiseks ning millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 95/309/EÜ, Euratom ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1722/2005

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2019. aasta määrust (EL) 2019/516 kogurahvatulu turuhindades arvutamise ühtlustamise kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 89/130/EMÜ, Euratom ja nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1287/2003 (kogurahvatulu määrus), (1) eriti selle artikli 5 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Eluasemeteenuste hindamise põhimõtted on üks küsimustest, mis on määratud kindlaks komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2020/2147, (2) milles esitatakse loetelu küsimustest, mida tuleb käsitleda igas kontrollitsüklis, et tagada kogurahvatulu turuhindades arvutamise andmete usaldusväärsus, ammendavus ja võrreldavus. |
| --- | --- |

(1)

Eluasemeteenuste hindamise põhimõtted on üks küsimustest, mis on määratud kindlaks komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2020/2147, (2) milles esitatakse loetelu küsimustest, mida tuleb käsitleda igas kontrollitsüklis, et tagada kogurahvatulu turuhindades arvutamise andmete usaldusväärsus, ammendavus ja võrreldavus.

| (2) | Selleks et kogurahvatulu andmed oleksid usaldusväärsed, ammendavad ja võrreldavad, tuleb selgitada eluasemeteenuste hindamise põhimõtteid. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et kogurahvatulu andmed oleksid usaldusväärsed, ammendavad ja võrreldavad, tuleb selgitada eluasemeteenuste hindamise põhimõtteid.

| (3) | Kogurahvatulu koondnäitajad ja nende komponendid peaksid olema liikmesriikides võrreldavad ning vastama Euroopa arvepidamise süsteemi 2010 („ESA 2010“) (3) mõistetele ja arvepidamisreeglitele. |
| --- | --- |

(3)

Kogurahvatulu koondnäitajad ja nende komponendid peaksid olema liikmesriikides võrreldavad ning vastama Euroopa arvepidamise süsteemi 2010 („ESA 2010“) (3) mõistetele ja arvepidamisreeglitele.

| (4) | Komisjoni otsus 95/309/EÜ, Euratom (4) ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1722/2005 (5) tuleks seega kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni otsus 95/309/EÜ, Euratom (4) ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1722/2005 (5) tuleks seega kehtetuks tunnistada.

| (5) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2019/516 artiklis 8 osutatud Euroopa statistikasüsteemi komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2019/516 artiklis 8 osutatud Euroopa statistikasüsteemi komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) 2019/516 kohaldamisel kasutatakse eluasemeteenuste hindamisel käesolevas määruses sätestatud põhimõtteid.

Artikkel 2

1.   Eluasemeteenuste toodangu leidmiseks kohaldavad liikmesriigid tegelikel üüridel põhinevat kihitusmeetodit.

Liikmesriigid kasutavad oluliste kihitusaluste leidmiseks tabelanalüüse või statistilisi meetodeid.

2.   Liikmesriigid peavad kaudsete üüride leidmiseks kasutama eraomandis olevate möbleerimata eluruumidega seotud lepingutest tulenevaid tegelikke üüre.

Kasutada võib ka möbleeritud eluruumide üüre, kui neid vähendatakse mööbli kasutamise tasu võrra.

Liikmesriikides, kus eraomandis olevate üüritavate eluruumide hulk on väike, võib kaudsete üüride arvutamise aluse laiendamiseks erandkorras kasutada asjakohaselt laiendatud avaliku sektori üüre.

Artikkel 3

Põhjendatud erandjuhtudel võivad liikmesriigid kasutada muid objektiivseid meetodeid, nt kasutusmaksumuse meetodit.

Omanike kasutuses olevatest eluruumidest tuleneva toodangu leidmiseks ei ole vaja kasutusmaksumuse meetodi kasutamist põhjendada, eeldusel et järgmised tingimused on täidetud:

| a) | eraomandis olevate üüritavate eluruumide osakaal on alla 10 % eluruumide üldkogumist ning |
| --- | --- |

a)

eraomandis olevate üüritavate eluruumide osakaal on alla 10 % eluruumide üldkogumist ning

| b) | kui punkti a nõuded on täidetud ning kõigi turul ja turuväliselt üüritavate eluruumide osakaal kõigist eluruumidest ületab 10 %, siis peab turul ja turuväliselt makstavate üüride vahel olema rohkem kui kolmekordne erinevus. |
| --- | --- |

b)

kui punkti a nõuded on täidetud ning kõigi turul ja turuväliselt üüritavate eluruumide osakaal kõigist eluruumidest ületab 10 %, siis peab turul ja turuväliselt makstavate üüride vahel olema rohkem kui kolmekordne erinevus.

Artikkel 4

Liikmesriigid, kes kasutavad baasaastal põhinevat lähenemist, võivad teatava baasaasta näitaja ekstrapoleerida, kasutades sobivaid koguse-, hinna- ja kvaliteedinäitajaid.

Artikkel 5

Liikmesriigid kasutavad eluasemeteenustega seotud toodangu, vahetarbimise ja välismaailmaga tehtavate tehingute hindamiseks lisas märgitud üksikasjalikke põhimõtteid.

Artikkel 6

Otsus 95/309/EÜ, Euratom ja määrus (EÜ) nr 1722/2005 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 7

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. november 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 91, 29.3.2019, lk 19.

1

(2)  Komisjoni 8. oktoobri 2020. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/2147, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2019/516, määrates kindlaks igas kontrollitsüklis käsitletavate küsimuste loetelu (ELT L 428, 18.12.2020, lk 9).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrus (EL) nr 549/2013 Euroopa Liidus kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta (ELT L 174, 26.6.2013, lk 1).

3

(4)  Komisjoni 18. juuli 1995. aasta otsus 95/309/EÜ, Euratom, millega piiritletakse eluasemeteenuste arvestamise põhimõtted rahvamajanduse kogutoodangu turuhindades arvutamise ühtlustamist käsitleva nõukogu direktiivi 89/130/EMÜ, Euratom artikli 1 rakendamiseks (ELT L 186, 5.8.1995, lk 59).

4

(5)  Komisjoni 20. oktoobri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1722/2005 eluasemeteenuste hindamise põhimõtete kohta, nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1287/2003 (rahvamajanduse kogutulu ühtlustamise kohta turuhindades) kohaldamiseks (ELT L 276, 21.10.2005, lk 5).

5

---

LISA

Põhimõtted, mida liikmesriigid peavad kohaldama eluasemeteenustega seotud toodangu, vahetarbimise ning välismaailmaga tehtavate tehingute hindamisel

1.   ELUASEMETEENUSTE TOODANG

1.1.   Põhimeetodid

Tavapäraselt ei hõlma eluasemeteenuste toodang rahvamajanduse arvepidamises mitte üksnes üüritavate eluruumidega toodetavaid teenuseid, vaid ka omanike kasutuses olevate eluruumidega toodetavaid teenuseid. Eluasemeteenuste toodangu hindamiseks sätestatakse määrusega (EL) nr 549/2013 loodud Euroopa arvepidamise süsteemi („ESA 2010“) A lisa punktis 3.75: „Omaniku kasutuses olevate eluruumide eluasemeteenuste toodangu väärtus hinnatakse arvestusliku üüri (1) alusel, mida üürnik maksaks samasuguse majutuse eest, võttes lisaks eluruumide endi suurusele ja kvaliteedile arvesse ka selliseid tegureid nagu asukoht, ümbruskonnas pakutavad avalikud teenused jne.“ Põhimõtteliselt on olemas mitmeid meetodeid, mille järgi hinnatakse omanike kasutuses olevate eluruumide poolt toodetud teenuste väärtust:

| — | tegelikel üüridel põhinev kihitusmeetod, mis ühendab endas teavet eluruumide üldkogumi kohta, mis on jaotatud mitmesugusteks kihtideks, ja teavet igas kihis makstavate tegelike üüride kohta; |
| --- | --- |

—

tegelikel üüridel põhinev kihitusmeetod, mis ühendab endas teavet eluruumide üldkogumi kohta, mis on jaotatud mitmesugusteks kihtideks, ja teavet igas kihis makstavate tegelike üüride kohta;

| — | kasutusmaksumuse meetod, kus hinnatakse eraldi vahetarbimist, põhivara kulumit, muid makse, millest on maha arvatud toomissubsiidiumid, ja tegevuse netoülejääki. Eluasemeteenuste toodang on nende komponentide summa; |
| --- | --- |

—

kasutusmaksumuse meetod, kus hinnatakse eraldi vahetarbimist, põhivara kulumit, muid makse, millest on maha arvatud toomissubsiidiumid, ja tegevuse netoülejääki. Eluasemeteenuste toodang on nende komponentide summa;

| — | omahinnangu meetod, mille puhul palutakse omanikel hinnata oma vara võimalikku üürimisväärtust; |
| --- | --- |

—

omahinnangu meetod, mille puhul palutakse omanikel hinnata oma vara võimalikku üürimisväärtust;

| — | halduslikud hindamismeetodid, mille puhul määravad võimaliku üüri kindlaks kolmandad isikud, nt valitsus maksustamise eesmärgil. |
| --- | --- |

—

halduslikud hindamismeetodid, mille puhul määravad võimaliku üüri kindlaks kolmandad isikud, nt valitsus maksustamise eesmärgil.

Eelistatav on tegelikel üüridel põhinev kihitusmeetod. Nimetatud meetodit saab kasutada ka kõikide tegelike üüriväärtuste hindamiseks tegelike üüride valimi põhjal ja eluasemeteenuste väärtuse hindamiseks nullüüri või madalate üüride puhul (vt täpsemalt osa 1.4.1).

Kasutusmaksumuse meetodit tuleks rakendada ainult teatud tingimustel ning vaid selliste eluruumide üldkogumi kihtide puhul, mille kohta teave tegelikest üüridest puudub või ei ole statistiliselt usaldusväärne.

Omahinnangu meetodit ei tohiks kasutada, kuna sellel on suur subjektiivne mõju hinnangule, mille tulemuseks on tulemuste oluline ebamäärasus.

Halduslik hindamismeetod, eriti maksustamisega seotuna, võib anda vildakaid tulemusi. Mõnede kihtide kohta võib leiduda objektiivsete hindamismeetodite abil saadud andmeid. Neid andmeid võib kasutada, kui suudetakse näidata meetodi objektiivsust ja tulemuste võrreldavust.

Kihitusmeetodis kasutatakse teavet üüritavate eluruumide tegelike üüride kohta, et leida eluruumide üldkogumi arvestuslik üürimisväärtus. Seda võib tõlgendada „kogus korrutatud hinnaga“ lähenemisviisil põhineva brutosumma arvutamise menetlusena. Eluruumide üldkogum on vaja kihitada, et saada usaldusväärne hinnang ja võtta suhtelisi hinnaerinevusi õigesti arvesse. Seejärel kohaldatakse kihi tegelikku keskmist üüri kõikide eluruumide suhtes selles kihis. Kui andmed saadakse valikvaatluste abil, hõlmab brutosumma arvutamine osa üüritavatest eluruumidest ja kõiki omanike kasutuses olevaid eluruume. Teatava kihi üüri määramise üksikasjalikku menetlust kohaldatakse tavaliselt baasaasta suhtes ja saadud tulemus ekstrapoleeritakse seejärel jooksvatele aastatele.

Kihitusmeetodi puhul omanike kasutuses olevate eluruumide suhtes kohaldatav üür on määratluse kohaselt üür, mis tuleb maksta eraturul pakutavate möbleerimata eluruumide kasutamise õiguse eest. Kaudsete üüride määramiseks tuleks kasutada kõigist eraomandis olevate möbleerimata eluasemete lepingutest tulenevaid üüre. Sellesse tuleks kaasata ka eraturu üürid, mis on madalad valitsuse regulatiivse sekkumise tõttu.

Kui teabeallikaks on üürnik, võib vajalikuks osutuda vaadeldud üüri korrigeerimine, lisades sellele asjakohase üüritoetuse, mida makstakse otse üürileandjale. Kui eespool määratletud vaadeldud üüride valim ei ole piisavalt suur, võib kaudsete üüride arvestamisel kasutada ka möbleeritud eluruumide vaadeldud üüre, eeldusel, et neid kohandatakse mööbli olemasolu arvessevõtmiseks. Erandkorras võib kasutada ka avaliku sektori omanduses olevate eluruumide kõrgendatud üüre. Sugulastele või töötajatele üüritud eluruumide madalaid üüre ei tohiks kasutada (vt täpsemalt osad 1.2.3 ja 1.4.1).

Kihitusmeetodit võib kasutada kõikide üüritud eluruumide brutosumma arvutamiseks. Eespool kirjeldatud keskmised arvestuslikud üürid ei pruugi olla sobilikud kõigi üüriturusegmentide jaoks. Näiteks möbleeritud eluruumide vähendatud üürid või avaliku sektori kõrgendatud üürid ei ole tegelike üüritud eluruumide puhul ilmselt asjakohased. Eelkõige tegelike üüritud möbleeritud eluruumide puhul on mööbli kulu faktiliselt üüri osa ning seda tuleks toodangu arvutamisel arvesse võtta. Probleemi saab lahendada eraldi kihtide loomisega tegelikult üüritud möbleeritud eluruumidele ja sotsiaaleluruumidele koos asjakohaste keskmiste üüridega.

Põhimõtteliselt ei peaks üürid sisaldama tasusid kütte, vee, elektri jms eest. Kui teabeallikad seda ei võimalda, tuleb tagada vastavus üüride ja vahetarbimise vahel (vt täpsemalt osa 2).

Kui omaniku kasutuses olevate eluruumide teatavates kihtides representatiivsed tegelikud üürid puuduvad, siis enamikul juhtudel on lahenduseks ekstrapoleerimis- ja regressioonimeetodite kasutamine.

Üks alternatiive standardsele kihitusmeetodile, kus kihtide keskmised üürid ekstrapoleeritakse, on hedooniliste regressioonimeetodite kasutamine. Lühidalt selgitades kasutavad sellised meetodid üüritavate eluruumide valimi andmeid, et leida eluruumi iga tunnuse hind (suurus, asukoht, rõdu olemasolu jne). Toodangu saamiseks korrutatakse eluruumide üldkogumi (representatiivse valimi) iga tunnus vastava tunnuse hedoonilise hinnaga. Regressioonimeetodid võimaldavad arvestada suuremat hulka muutujaid ning see meetod võib osutuda ülimalt tõhusaks, kui osade kihtide puhul vaadeldud üürid puuduvad.

Siiski ei lahenda see äärmuslikke juhtumeid, kus kõik eluruumid on omanike kasutuses või arenenud üüriturg puudub. Sellistel juhtudel võib erapooletu hinnangu saamiseks rakendada kasutusmaksumuse meetodit. Kasutusmaksumuse meetodit tuleks rakendada ainult omanike kasutuses olevate eluruumide puhul.

Kasutusmaksumuse meetodi üksikasjad

Kasutusmaksumuse meetodit tuleks kasutada ainult juhul, kui tegelikel üüridel põhinevat kihitusmeetodit ei saa kasutada, kuna üüriturg ei ole representatiivne.

Üldiselt on olukord selline juhul, kui on täidetud järgmised tingimused: 1) eraomandis olevate üüritavate eluruumide mahu näitaja (eluruumide arv või eluruumide ruutmeetrite arv) on alla 10 % eluruumide mahu (eluruumide arv või eluruumide ruutmeetrite arv) kogunäitajast ning 2) kui alapunkti 1 nõuded on täidetud ning kõigi turul ja turuväliselt üüritavate eluruumide osakaal kõigist eluruumidest ületab 10 %, siis on turul ja turuväliselt makstavate üüride vahel rohkem kui kolmekordne erinevus. Isegi kui mõlemad tingimused on täidetud, võib liikmesriik siiski valida kihitusmeetodi, eeldusel et tulemused on piisavalt kvaliteetsed. Kui tingimused on täitmata, tuleks kasutada kihitusmeetodit, välja arvatud juhul, kui on võimalik tõendada, et märkimisväärse osa kohta eluruumide üldkogumist ei ole saadaval representatiivseid turul üüritavaid eluruume ning kasutusmaksumuse meetodi abil saab paremini võrreldavaid tulemusi. Kui see on põhjendatud, siis võib kogu eluruumide üldkogumi või selle osade puhul kasutada kasutusmaksumuse meetodit. Kui tehakse otsus eluruumide üldkogumi osadeks jaotamise kohta, mille puhul kasutatakse kasutusmaksumuse või kihitusmeetodit, siis tuleb arvesse võtta selliseid tegureid nagu andmepiirangud ja riigi eriomane olukord.

Kasutusmaksumuse meetodi puhul on eluasemeteenuste toodang vahetarbimise, põhivara kulumi, muude maksude, millest on maha arvatud tootmissubsiidiumid, ja tegevuse netoülejäägi summa. Omanike kasutuses olevate eluruumide puhul ei peeta omanike tehtavat tööd töösisendiks (2). Kogemuste põhjal on kaks suurimat artiklit põhivara kulum ja tegevuse netoülejääk, mis annavad kumbki 30–40 % toodangust.

Põhivara kulum tuleb arvestada pideva inventariseerimise mudeli (PIM) või mõne muu heaks kiidetud meetodi abil. Omanike kasutuses olevate elamute kohta peaks olema saadaval eraldiseisev hinnang.

Tegevuse netoülejääk tuleb arvutada, rakendades konstantset 2,5 % tegelikku aastatootlust omanike kasutuses olevate eluruumide netoväärtusele jooksvate hindadega (asendushinnad). 2,5 % tegelikku aastatootlust kohaldatakse eluruumide üldkogumi jooksvate hindade suhtes, sest eluruumide jooksva väärtuse suurenemist on juba arvestatud pideva inventariseerimise mudeli (PIM) puhul. Sama tootlust tuleb kasutada ka selle maa väärtuse suhtes (mõõdetuna jooksvates hindades), kus omanike kasutuses olevad eluruumid asuvad.

Maa väärtust jooksvates hindades on raske mõõta igal aastal. Maa väärtuse suhte ehitiste väärtusesse erinevates kihtides võib tuletada uute majade ja nendega seotud maa hindade analüüsi abil.

1. põhimõte:

eluasemeteenuste toodangu leidmiseks kohaldavad liikmesriigid tegelikel üüridel põhinevat kihitusmeetodit kas otsese ekstrapoleerimise või ökonomeetrilise regressiooni abil. Omanike kasutuses olevate eluruumide puhul tähendab see samalaadsete üüritavate eluruumide tegelike üüride kasutamist. Põhjendatud erandjuhtudel, kui tegelikud üürid puuduvad või need on statistiliselt ebausaldusväärsed, võib kasutada muid objektiivseid meetodeid, nagu kasutusmaksumuse meetod. Kui kasutusmaksumuse meetodit kasutatakse omanike kasutuses olevatest eluruumidest tuleneva toodangu leidmiseks, ei ole seda vaja täiendavalt põhjendada, eeldusel et täidetud on kaks järgmist tingimust: 1) eraomandis olevate üüritavate eluruumide osakaal on alla 10 % eluruumide üldkogumist ning 2) kui alapunkti 1 nõuded on täidetud ning kõigi turul ja turuväliselt üüritavate eluruumide osakaal kõigist eluruumidest ületab 10 %, siis on turul ja turuväliselt makstavate üüride vahel rohkem kui kolmekordne erinevus.

1.2.   Eluruumide üldkogumi kihitamine

1.2.1.   Üüritaset mõjutavad tegurid

Esimene muutujate kogum, mis määrab üüride taseme, on seotud eluruumi ja hoonet iseloomustavate tunnustega. Kõigepealt on tähtis eluruumi suurus nii pindala kui ka tubade arvu poolest. Mida suurem on eluruum, seda kõrgem on üür. Samas on ruutmeetriüür seda väiksem, mida suurem on eluruum. Siiski võib mõnede eluruumikategooriate puhul (nt korterid suurlinnades) olla ruutmeetrihinna ja eluruumi suuruse vahel U-kujuline suhe. Teine oluline tegur on seotud eluruumi mugavustega. Need võivad hõlmata selliseid muutujaid nagu vannituba, rõdu/terrass, eriline põranda- või seinakate, kamin, keskküte, kliimaseade, erilised aknaklaasid ja muud mürasummutus- või soojusisolatsioonivahendid; samuti on oluline eluruumi plaan. Mõju võivad avaldada ka teatavad hoonega seotud tegurid, nagu garaaž, lift, bassein, (katuse)aed või eluruumi paigutus hoones. Üüri võib mõjutada hoone liik (üksikmaja, paarismaja, korterelamu), arhitektuur, vanus või eluruumide arv hoones.

Teine muutujate kogum on seotud keskkonnatunnustega. Tuntud tegur on linnas ja kõrvalises maakohas asuvate võrreldavate eluruumide üüride erinevus. Samuti võivad olulised tegurid olla kaugus majanduskeskusest või maastikuvorm (lauskmaa, mägine maa). Lisaks sellele mõjutavad üüri tavaliselt ka ümbruskonnategurid, nagu vaade, ümbritsevad haljasalad, transpordivõimalused, infrastruktuur, poed ja koolid või linnaosa maine ja turvalisus.

Sotsiaal-majanduslikest teguritest saab moodustada veel ühe muutujate kogumi. Näiteks mõjutab enamikus liikmesriikidest üüre valitsemissektori regulatiivne sekkumine, nagu üüripiirangud või üüritoetused. Lisaks sellele võib mõju avaldada ka üürilepingu kestus, lepinguliik (ajutine, alaline), elanike arv eluruumis (kaasüürilised), omaniku liik (avalik sektor, elamuühistu, erasektor, tööandja) või üürileandja üüripoliitika.

Loomulikult võib üüre mõjutada hulk lisamuutujaid. Kuid kui koguda kõiki eespool nimetatud tegureid, võivad tulemuseks olla ülekoormatud küsimustikud. Seetõttu võib kihitamisel kaaluda kapitalimaksumuse kasutamist. Eluruumi kapitalimaksumuse kasutamine põhineb asjaolul, et see peegeldab kõiki eluruumile olulisi tunnuseid. Kapitalimaksumust saab seega käsitleda kaudse kihitustegurina. Kapitalimaksumuse ja tegeliku üüri vahelise suhte kasutamist võib käsitleda otstarbeka lähenemisviisina eelkõige nendes liikmesriikides, kus üüritavad eluruumid moodustavad eluruumide üldkogumist väikese osa. Kui suhe on muutumatu, võimaldab see meetod määrata selliste eluruumide üürimisväärtuse, mida leidub üksnes omanike kasutuses olevate eluruumide hulgas. Lisaks sellele ei välista kapitalimaksumus „füüsiliste“ kihitusaluste kasutamist; need võib ühendada. Sel juhul eeldatakse, et kapitalimaksumus kajastab puuduvaid „füüsilisi“ kihitusaluseid. Igal juhul peab üüride arvutamisel kasutatav kapitalimaksumus põhinema ajakohase vaatlusaasta suhtes koostatud erapooletul hinnangul.

Tegelikult erineb kihitamine liikmesriigiti nii kihtide arvu kui ka nende täpsete määratlusaluste osas. Kuigi esmapilgul võib see tekitada raskusi, tuleb rõhutada, et teatavaid põhialuseid, nagu eluruumi suurus ja (geograafiline) asukoht, kasutatakse pea kõikjal. Lisaks erineb muude omaduste asjakohasus liikmesriigiti ning liikmesriigid võivad ise kõige paremini määrata olulised kriteeriumid.

2. põhimõte:

kihitamisel kasutavad liikmesriigid eluruumide olulisi tunnuseid. Need võivad olla seotud eluruumi ja hoonet iseloomustavate tunnuste, keskkonnatunnuste või sotsiaal-majanduslike tunnustega. Samuti võib kihitamisel kasutada ajakohast kapitalimaksumust, kui see põhineb erapooletul hinnangul.

1.2.2.   Kihitusaluste valik

Arvestades erinevaid eluruumi üüri mõjutavaid tunnuseid, on esimene ülesanne uurida olulise mõjuga muutujaid. Üks oluliste muutujate kindlakstegemise viis on olemasolevate statistiliste andmete tabelanalüüs. Objektiivse hindamisaluse saamiseks võib kasu olla tegelike üüride dispersioonist kihis. See soodustaks võimalikke parandusi kihitamises ja kihtide sellist valikut, et dispersioon oleks kihis võimalikult väike. Seetõttu on soovitatav iga kihi dispersioon arvutada vähemalt nendel juhtudel, mil kihitamine mõjutab nii tegelike kui ka kaudsete üüride taset.

Täiustatud statistilised meetodid võimaldavad keerukamat lähenemisviisi, nagu (mitme muutujaga) regressioonanalüüs. See võte võimaldab hinnata üksikute muutujate mõju, et leida üüride erinevust põhjustavad tunnused. Lühidalt öeldes saab muutuja eristusväärtust mõõta korrelatsioonikordaja abil. Samuti võimaldab see seada tunnuseid tähtsuse järjekorda. See aitab kindlaks teha kohad, kus tuleb üksikasjalikumalt kihitada. Tähtsaimate muutujate kombineerimine mitme muutujaga regressiooni abil näitab nende üldist eristusväärtust. Täiustatud statistiliste meetodite kasutamine tähtsate muutujate valimiseks on tõhus moodus kihitada eluruumide üldkogumit. Lisaks võib regressioonanalüüsi kasutada otseseks üüride hindamiseks, näiteks hedooniliste mudelite puhul. Neid võtteid saab kasutada ka kihi keskmise üüri hindamisel siis, kui üüritavate eluruumide kohta vastavad andmed puuduvad (tühi kiht).

Valimine kihitusaluste täiustatud statistiliste meetodite põhjal annab ka selle eelise, et kõikidele liikmesriikidele ei ole vaja kehtestada ühtseid aluseid. Võrreldava tulemuse saamiseks piisab tähtsaimate aluste järjestamisest igas liikmesriigis ja vajaliku eristusväärtuse üldtaseme kehtestamisest. Loomulikult sõltub selline regressioonanalüüs suuresti olemasolevatest statistilistest andmetest. Siiski võib see soodustada edasisi täiustusi isegi piiratud statistiliste andmete korral.

Arvestades, et teave erinevate üüre mõjutavate muutujate kohta sõltub peamiselt põhistatistika arengust, võivad täiustatud statistiliste meetodite kasutamise võimalused olla hetkel piiratud. Seetõttu soovitatakse tavameetodit, s.o liikmesriigid kasutavad kõiki tabelanalüüsidega saadavaid olulisi aluseid. Eluruumide üldkogumi kihitamisel tuleb kasutada vähemalt eluruumi suurust, asukohta ja veel vähemalt ühte tähtsat tegurit; sellise kihitamise tulemuseks peaks olema vähemalt 30 kihti. Eluruumide üldkogumi jaotus peab olema otstarbekas ja esindama tervet eluruumide üldkogumit. Kihtide valimiseks kasutatava(te) tähtsa(te) selgitava(te) muutuja(te) määramiseks võib kasutada täiustatud statistilist meetodit.

Tegelikult võib liikmesriik eelistada väiksema hulga muutujate või muude kui tavameetodiga ettenähtud muutujate kasutamist. See on lubatav, kui (mitme muutujaga) regressioonanalüüs näitab, et vastuvõetav eristusväärtus on saavutatud. Võrreldavate tulemuste tagamiseks peaks korrelatsioonikordaja olema vähemalt 70 %. See piirväärtus on vastuvõetav suure valimi puhul, kui null- ja madalaid üüre ning ilmseid vaatlusvigu ei arvestata.

3. põhimõte:

liikmesriigid kasutavad oluliste kihitusaluste leidmiseks tabelanalüüse või statistilisi meetodeid. Kasutada tuleb vähemalt eluruumi suurust, asukohta ja veel vähemalt ühte tähtsat tegurit. Tulemuseks peab olema vähemalt 30 kihti, kusjuures eristatakse vähemalt kolme suurusklassi ja kahte asukohaliiki. Väiksema hulga muutujate kasutamine on vastuvõetav, kui eelnevalt on tõestatud, et (mitme muutujaga) korrelatsioonikordaja on vähemalt 70 %.

1.2.3.   Tegelik ja kaudne üür

Kaudseid üüre arvestatakse vaadeldud tegelike üüride põhjal. Kaudsete üüride puhul on üür määratluse kohaselt möbleerimata eluruumi kasutusõiguse hind. Võib juhtuda, et vaadeldud üüre tuleb kohandada, et need vastaks määratlusele.

Kütte-, vee-, elektri- jm tasud tuleks üürist välja arvata, kuigi vahel on neid tegelikkuses raske eraldada. ESA 2010 väärtusemääramisreeglite järgi peaks eluasemeteenuste toodang olema baashindades.

Vaadeldud üüride puhul omavad tõenäoliselt tähtsust ka teatavad riiklikud toetused. Näiteks tarbijana on teataval leibkonnal õigus valitsemissektori tulusiirdele (nt üüritoetus), kuid halduslikel põhjustel makstakse see otse üürileandjale. Vaadeldud üür võib olenevalt teabeallikast erineda. Kui teabeallikaks on üürnik, võib vajalikuks osutuda vaadeldud üüri korrigeerimine, lisades sellele asjakohase üüritoetuse.

Lisaks sellele eeldab tegelike üüride kasutamine kaudsete üüride leidmiseks mitme andmete ühtlustamist mõjutava põhiküsimuse selgitamist. Esimene punkt on seotud küsimusega, kas kaudsete üüride leidmisel tuleks kasutada kõiki või üksnes uutest lepingutest tulenevaid tegelikke üüre. Olenevalt otstarbest saab esitada erinevaid teoreetilisi väiteid, mis toetavad uute lepingute, ehitusaastal sõlmitud lepingute või „keskmiste“ lepingute alusel tegelikult makstud üüre. Üldreegli kohaldamisel, s.o samalaadsete eluruumide üüride kasutamisel, ei tundu uutest lepingutest tulenevate üüridega piirdumine kaudsete üüride leidmisel vastuvõetav. Arvestades, et üüritavate eluruumide puhul kasutatakse „keskmisi“ üüre, tuleks omanike kasutuses olevate eluruumidega toimida samamoodi. Lisaks sellele tekitaks muu lahendusviis paljudes liikmesriikides suuri raskusi, kui kasutatakse kihitusmeetodit. Lühidalt öeldes järeldub, et kaudsete üüride leidmisel tuleks kasutada kõikidest lepingutest tulenevaid keskmisi tegelikke üüre. Järelikult tuleks keskmiste üüride arvutamisel võtta arvesse ka eraturu üüre, mis on madalad valitsuse regulatiivse sekkumise tõttu.

Teine küsimus on seotud sellega, kas kaudsete üüride leidmiseks saab kasutada avaliku sektori eluruumide üüre. Kuna omanike kasutuses olevad eluruumid on tavaliselt eraomandis, tuleks kaudsete üüride leidmiseks kasutada põhimõtteliselt üksnes erasektori tegelikke üüre. Kui eraomandis olevate eluruumide tegelike üüride kohta ei ole kaudsete üüride leidmiseks piisavalt andmeid, võib erandkorras siiski kasutada avaliku sektori eluruumide üüre tingimusel, et neid suurendatakse nii, et nad võiks erasektori üüre asendada.

Veel üks küsimus on möbleeritud eluruumide üüride kasutamine kaudsete üüride arvutamise aluse suurendamiseks. Põhimõtteliselt on omanike kasutuses olevate eluruumide üürimisväärtuse arvestamise aluseks möbleerimata eluruumide üürid. Seetõttu ei saa möbleeritud eluruumide üüre otse kasutada. Ebaõige üüritaseme arvestamise vältimiseks tuleks neid vähendada mööbli kasutamise tasu võrra.

4. põhimõte:

kaudsete üüride arvestamisel mõistetakse üüri all üüri, mida tuleb maksta õiguse eest kasutada möbleerimata eluruumi. Kui teabeallikaks on üürnik, võib vajalikuks osutuda vaadeldud üüri korrigeerimine, lisades sellele asjakohase üüritoetuse, mida makstakse halduslikel põhjustel otse üürileandjale. Kaudsete üüride leidmiseks kasutatakse kõikidest eraomandis olevate möbleerimata eluruumidega seotud lepingutest tulenevaid tegelikke üüre. Kui statistilistel põhjustel on vaja, võib erandkorras kasutada avaliku sektori eluruumide üüre tingimusel, et neid suurendatakse nii, et nad võiks erasektori üüre asendada. Samamoodi võidakse kaudsete üüride leidmisel võtta arvesse ka möbleeritud eluruumide üüre, kui neist on maha arvatud möbleeritud ja möbleerimata eluruumide üürivahe.

1.3.   Baasaasta näitaja allikad ja ekstrapoleerimismeetodid

1.3.1.   Eluruumide üldkogum

Kihitusmeetodi kohase arvestuse oluline tegur on teave eluruumide üldkogumi kohta. See teave on ekstrapoleerimisel võrdluskogumiks. Üldiselt koosneb eluruumide üldkogum kõikidest eluruumidena kasutatavatest hoonetest või nende osadest. Üksikasjalikum selgitus on esitatud eriküsimusi käsitlevas punktis. Eluruumide üldkogumi määramiseks kasutatakse põhiallikana eluruumide loendusi, riiklikke hooneregistreid või rahvaloendusi. Seejärel ajakohastatakse baasaasta näitajat, et saada hinnang jooksva aasta kohta.

Baasaasta eluruumide üldkogumi määramisel tundub kõige vähem raskusi tekitav ja kõige täielikum olevat eluruumide loendus, eriti kui seda tehakse koos rahvaloendusega. Riiklikud hooneregistrid sõltuvad suuresti õiguslikest menetlustest, mis võivad põhjustada ebakindlust, näiteks eluruumide juurdeehituste, täienduste, ümberehituste ja lammutuste õige ülesmärkimise osas. Rahvaloenduse käigus leibkondade antud teabe kasutamine eluruumide üldkogumi alusena võib põhjustada raskusi, sest tulemustes alahinnatakse lisaeluasemeid, mis ei ole loenduspäeval asustatud.

5. põhimõte:

baasaasta eluruumide üldkogumi määramisel kasutavad liikmesriigid esialgse alusena eluruumide loendust või rahvaloendust või riiklikku hooneregistrit. Kuna eluruumide loendus on tavaliselt kõige täielikum, tuleb riiklike hooneregistrite ja rahvaloenduste kasutamise korral tulemusi intensiivselt ja põhjalikult kontrollida, et saada ammendavaid andmeid.

1.3.2.   Tegelikud üürid

Eluasemeteenuste toodangu arvutamisel kihitusmeetodi kohaselt on teiseks oluliseks teguriks üüritavate eluruumide eest tegelikult makstavad üürid. Baasaasta tegelike üüride kohta saadakse teavet kas loenduse (nt rahvaloendus) või valikvaatlusega, nagu leibkonna eelarve uuring või spetsiaalne üüriuuring. Esimesel juhul on tegelikud üürid ilmselt täies ulatuses hõlmatud ja arvutused saavad mõjutada üksnes kaudsete üüride taset. Valikvaatluste puhul mõjutavad arvutused nii tegelike kui ka kaudsete üüride taset. Loomulikult loob loendus ulatusliku aluse usaldusväärsele teabele. Kuid ka leibkonna eelarve uuringuid peetakse tavaliselt piisavalt usaldusväärseks, eelkõige hädavajalike kaupade puhul. Samas on teada, et seda liiki uuringute põhiliseks ebakohaks on eristavad vastamiskaod. Kui eluaset peetakse pigem luksuskaubaks kui esmatarbekaubaks, on sellel probleemil ebasoovitav mõju üüriarvutuste tulemustele, mida tuleks tasakaalustada. Leibkonna eelarve uuringute teiseks ebakohaks on vähemalt mõnes liikmesriigis valimi väiksus, mis võib raskendada üüride kihitamist. Igal juhul tuleks võimalikult palju kasutada olemasolevaid lisaallikaid. Seda võib teha näiteks liikmesriikides, kus suurt osa eluruumidest kontrollib avalik sektor ja eluruumide vahendajad peavad esitama aruanded. Lisaks sellele tuleks tulemuste parandamiseks pidevalt uurida muid allikaid, nagu spetsiaalsed üüriuuringud.

6. põhimõte:

liikmesriigid kasutavad kihi tegelike üüride saamiseks kõige ulatuslikumaid ja usaldusväärsemaid allikaid, näiteks rahvaloendusi või leibkondade uuringuid. Muid allikaid tuleks hinnata, et parandada usaldusväärsust ja ammendavust ning eelkõige kihitamist.

1.3.3.   Baasaasta tulemuste ekstrapoleerimine

Üksnes vähestel liikmesriikidel on olemas aastaandmed, mida on vaja, et igal aastal uuesti täielikult arvutada omanike kasutuses olevatest eluruumidest tulenevat toodangut. Enamikus liikmesriikides võetakse aluseks teatava aasta tulemused ja ajakohastatakse neid uute näitajate abil, et leida jooksva aasta näitaja. Ajakohastamine võib toimuda baasaasta (kogu)toodangu ühendatud näitajate abil või eluruumide üldkogumi ja iga kihi üüri eraldi ekstrapoleerimise abil. Kuigi üldiselt võib oodata samalaadseid tulemusi, võivad struktuurimuutused, nt üüritavate ja omanike kasutuses olevate eluruumide vahelise suhte muutus, põhjustada erinevusi. Lisaks sellele võimaldab eraldi arvutamine kontrollida usaldusväärsust.

Kasutatavate näitajate puhul tuletatakse koguseindeks tavaliselt ehitustööstuse toodangust. Samas põhineb hinnanäitaja tihtipeale makstud üüri hinnaindeksil, mis saadakse tarbijahinnaindeksist. See võib põhjustada moonutusi, kui eeldus, et kaudsed üürid liiguvad samas suunas kui kõik üürid, ei ole põhjendatud, näiteks riikliku üürikorralduse tõttu. Kaudsete üüride ekstrapoleerimisel tuleks seetõttu, nagu baasaastalgi, eelistada eraomandis olevate üüritavate eluruumidega seotud muutusi kajastavat hinnaindeksit. Lisaks sellele tuleks tähelepanu pöörata asjaolule, et hinnaindeksid ei hõlma tavaliselt kvaliteedimuutustest tulenevaid hinnatõuse. Seetõttu tuleb hinnaindekseid täiendada parenemist kajastava kvaliteedinäitajaga.

Lõpetuseks tundub otstarbekas vähendada struktuurimuutuste mõju tulemustele, piirates ekstrapoleerimisperioodi. Võttes selles suhtes arvesse asjakohaste lähteandmete perioodilisust, tundub asjakohane määrata eluruumide üldkogumi suurus iga 10 aasta tagant, mis on tavaline ajavahemik rahvaloenduste vahel. Lisaks sellele tuleks hinnategur (iga kihi üür) määrata vähemalt iga viie aasta tagant, mis on tavaline ajavahemik leibkonna eelarve uuringute vahel.

7. põhimõte:

kui eluasemeteenuste toodangu väärtust ei ole võimalik igal aastal täielikult uuesti määrata, võivad liikmesriigid teatava baasaasta näitaja ekstrapoleerida, kasutades sobivaid koguse-, hinna- ja kvaliteedinäitajaid. Eluruumide üldkogum ja keskmine üür ekstrapoleeritakse iga kihi puhul eraldi. Ekstrapoleerimisel eristatakse tegelike ja kaudsete üüride arvutamist. Vajaduse korral võib ekstrapoleerimisel kasutatavate kihtide arv olla väiksem kui baasaasta arvutuses kasutatav. Omanike kasutuses olevate eluruumide kaudsete üüride leidmiseks kasutatakse üldiselt eraomandis olevate eluruumide üüre kajastavat hinnaindeksit. Igal juhul ei tohiks eluruumide üldkogumit määrata harvem kui 10 aasta tagant ja hinnategurit harvem kui viie aasta tagant või tuleks andmete sarnane kvaliteet saavutada muude asjakohaste meetodite abil.

1.4.   Eriküsimused

1.4.1.   Üürita ja odava üüriga eluruumid

Tegelike üüride kohta andmeid kogudes täheldatakse mõnikord nullväärtusi või väga väikesi väärtusi. Üürita eluruumide puhul tekib imelik olukord, et eluasemeteenust tegelikult osutatakse, kuid (nähtavat) tasu ei saada. Sel juhul tundub asjakohane kasutada lahendusena vaadeldud tegeliku nullüüri korrigeerimist. Sarnane lahendus tundub mõistlik ka odavate eluruumide puhul.

Lisaks valitsemissektori sekkumistele on muidki põhjuseid, miks võidakse täheldada üürita või odavaid eluruume. Üks näide on töötaja, kes elab tööandja omandis olevas alandatud üüriga või nullüüriga eluruumis. See näide võib hõlmata igasuguseid töötajaid, sealhulgas majapidajaid või valvureid. Sel juhul tuleb tegelikku üüri korrigeerida ning tegeliku ja võrreldava üüri vahet käsitletakse mitterahalise tasuna (vt ESA 2010 A lisa punkte 4.04–4.06). Teine võimalus on, et eluruume antakse nullüüri või odava üüri eest üürile sugulastele või sõpradele. Sel juhul saab korrektsiooni teha nii, et lihtsalt liigitatakse need eluruumid ümber – üüritavatest eluruumidest saavad omanike kasutuses olevad eluruumid. Lisaks sellele tundub samalaadne korrektsioon asjakohane, kui üürnikud teevad ühekordse makse, s.o üürnik maksab üüri ette tavalisest pikema aja eest.

8. põhimõte:

üürita ja odavate eluruumide puhul vaadeldud tegelikku üüri korrigeeritakse nii, et see sisaldab eluasemeteenust täies ulatuses. Kaudsete üüride arvutamisel ei kasutata nullüüre ega madalaid üüre korrigeerimata kujul. Seega tuleks korrigeerida nii tegelike kui ka kaudsete üüride arvutusi, et toodangu väärtus kajastaks kogu osutatud eluasemeteenust.

1.4.2.   Puhkemajad

Puhkemajad hõlmavad igasuguseid selliseid vabal ajal kasutatavaid eluruume nagu lähedal asuvad nädalalõpumajad, mida kasutatakse lühikest aega palju kordi aastas, või kaugemal puhkekeskuses asuvad puhkemajad, mida kasutatakse pikemat aega, kuid vähe kordi aastas. Esmapilgul ei tundu üüritavate puhkemajadega seonduvat mingeid raskusi, sest toodangut mõõdetakse tegelikult makstud üüriga. Kui tegelikke üüre nõutakse sisse siiski kuu kaupa, võib nende ekstrapoleerimine aasta üldnäitajasse põhjustada ülehindamist, kui ei võeta arvesse täiendavaid andmeid keskmise kasutusaja kohta.

Omanike kasutuses olevate puhkemajade kaudse üüri arvutamisel on kõige mõistlikum lähenemisviis kihitada see kinnisvara ja kohaldada samalaadse tegelikult üüritud eluruumi keskmist aastaüüri. Aastaüür kajastab kaudselt keskmist kasutusaega. Raskuste korral võib kasutada asendusmeetodit, s.o koguda teavet ühe kihi puhkemajade kohta ja kohaldada tegelikult üüritud puhkemajade keskmist aastaüüri omanike kasutuses olevate puhkemajade suhtes. Kolmandaks on vastuvõetav, et kasutatakse sama asukohakihi tavaliste eluruumide aastast koguüüri, kui puhkemajad moodustavad eluruumide üldkogumist väga väikese osa või neid ei saa muudest eluruumidest eraldada. Isegi puhkekeskuses asuvate puhkemajade puhul tundub selline teguviis mõistlik, võttes arvesse asjaolu, et need on alati omanike käsutuses ja omanike sõbrad või sugulased kasutavad neid samuti tasuta.

Erandjuhtudel, kui teatavates puhkemajade kihtides andmed tegelike üüride kohta puuduvad või on statistiliselt ebausaldusväärsed, võib kasutada muid objektiivseid meetodeid, nagu kasutusmaksumuse meetod. Kui selle eluruumiliigi puhul kasutatakse ainsa otstarbeka meetodina kasutusmaksumuse meetodit, siis tuleb võrreldavuse tagamiseks kasutada põhjendatud eeldust keskmise kasutusaja kohta, välja arvatud juhul, kui võib arvestada, et puhkemaja on kogu aasta jooksul omanikule kättesaadav. Kui keskmise kasutusaja eeldus on põhjendatud, siis tuleb juhtida tähelepanu vajadusele tagada usutavad tulemused, mis tähendab, et kõik kulud on kasutusmaksumuse meetodi alusel toodanguga kaetud. Seda on võimalik saavutada, kui teha korrektsioon, et kajastada keskmist kasutusaega ainult lähtuvalt tegevuse netoülejäägist.

9. põhimõte:

puhkemajad hõlmavad igasuguseid vabal ajal kasutatavaid eluruume, nagu lähedal asuvad nädalalõpumajad või kaugemal puhkekeskuses asuvad puhkemajad. Puhkemajadest tuleneva toodangu väärtuse määramiseks on soovitatav kasutada samalaadse majutuse eest keskmiselt võetavaid aastaüüre. Aastaüür kajastab kaudselt keskmist kasutusaega. Kuigi kihitamine oleks soovitav, võib puhkemajad rühmitada ühte kihti. Kui puhkemajad moodustavad väga väikese osa eluruumide üldkogumist, võib kasutada sama asukohakihi tavaliste eluruumide aastast koguüüri. Põhjendatud erandjuhtudel, kui teatavates puhkemajade kihtides andmed tegelike üüride kohta puuduvad või on statistiliselt ebausaldusväärsed, võib kasutada muid objektiivseid meetodeid, nagu kasutusmaksumuse meetod.

1.4.3.   Osaajakasutusõigusega eluruumid

Osaajakasutusõiguse puhul müüb kinnisvaravahendaja õiguse veeta igal aastal kindel ajavahemik teatavas eluruumis, mis asub turismipiirkonnas, ja korraldab selle kinnisvara haldamist. Selle õiguse tagab tunnistus, mis väljastatakse pärast esimest makset. Seda tunnistust võib müüa turuhinnaga. Halduskulude katmiseks tuleb edaspidi teha korrapäraseid makseid.

Sellest kirjeldusest tuleneb, et esimest makset tuleks käsitada investeeringuna, sest tunnistus sarnaneb aktsiaga. Seda käsitust toetab asjaolu, et vähemalt ühe liikmesriigi õiguse kohaselt läheb ostjale üle asjaõigus. Seetõttu oleks mõistlik märkida esimene makse rahvamajanduse arvepidamises immateriaalseks põhivaraks. Lisaks sellele oleks mõistlik käsitleda üürita majutusteenust kinnisvaramaakleri poolt loonusena makstava dividendina.

Põhiline raskus on see, et tegelikult toodab osaajakasutusõigusega eluruum teenust, mida majanduse kogutoodangus ei arvestata. Mõistlikult võttes on siin vaja teha korrektsioon. Kõigepealt tähendab ettepanek võtta asendusväärtusena arvesse korrapäraseid makseid kaudselt seda, et majutusteenuse puhul korrektsiooni ei tehta, kuna korrapärane makse on seotud teistsuguse teenuse, nimelt halduskuludega. Teine teoreetiline võimalus oleks käsitada esimest makset ettemaksena osutatava teenuse eest ja jaotada see asjakohaste kasutusaegade lõikes. Lisaks selle mudeli rakendamisega seotud statistilistele raskustele tundub siin olevat õiguslik vastuolu, kuna kaudne tõlgendus on teenuse ostmine, mitte vara omandamine.

Veel üheks võimaluseks on asendusväärtuse tuletamine samalaadse (s.t kus toitlustusteenust ei pakuta) majutuse eest tegelikult võetavatest aastaüüridest. Seda lahendust toetab asjaolu, et osaajakasutusõigusega eluruumid asuvad turismipiirkondades koos tegelikult üüritavate puhkeruumidega. Raskuste korral sobivad osaajakasutusõigusega eluruumi puhul ka teised kaks puhkemajade puhul pakutud meetodit. Kaudne üür peaks põhinema netosummadel, et vältida korrapärase maksega hõlmatud kulude kahekordset arvestamist.

10. põhimõte:

osaajakasutusõigusega eluruumide suhtes kohaldatakse samu menetlusi kui puhkemajade puhul.

1.4.4.   Toa väljaüürimine

Enamikus liikmesriikides on suur hulk üliõpilasi majutatud väljaüüritud tubadesse. Tihtipeale kasutavad seda majutusvõimalust ka muud noored, aga ka inimesed, kes viibivad töö tõttu kodust eemal. Kui tuba on osa üüritavast eluruumist, s.o allüüril, ei näi olevat suuri raskusi. Allüüri võib käsitada osamaksena tegelikust põhiüürist, s.o leibkondadevahelise tulusiirdena. Kui tuba on aga osa omaniku kasutuses olevast eluruumist, oleks nii üürniku makstava üüri kui ka kogu kaudse üüri arvessevõtmine kahekordne arvestamine. Õige lahendus oleks ilmselt arvestada allüürniku tegelikult makstavat üüri tasuna eluruumi selle protsentuaalse osa eest, mida ta kasutab, ja leida ülejäänud eluruumi kaudne üür. Selle rakendamine võib siiski olla võimatu. Selle asemel võiks üüri käsitada tulusiirdena, mis on mõeldud eluruumi kulude jagamiseks. See sarnaneks esimese juhuga, niivõrd kui väljaüüritud toa tegelikku üüri käsitatakse osana kaudsest põhiüürist. Selle käsitluse tulemusena on majapidamiste rühmitamise korral vaja teha korrektsioon.

Veel üks küsimus on see, kuidas käsitada mitme toa allüürimist. Sel juhul soovitatakse mõistet „toa väljaüürimine“ kohaldada üksnes siis, kui omanik või põhiüürnik ise jätkab eluruumi kasutamist. Muul juhul tuleks allüürimist käsitada eraldi majandustegevusena (eluasemeteenus või pansionaat).

11. põhimõte:

eluruumis olevate väljaüüritud tubade eest makstud üüri käsitatakse osana põhiüürist, kui omanik või põhiüürnik ise jätkab eluruumi kasutamist.

1.4.5.   Tühjad eluruumid

Esiteks käsitatakse üüritavat eluruumi alati asustatuna, isegi kui üürnik elab mujal. Teiseks kajastab aastaüür kooskõlas puhkemajade ja osaajakasutusõigusega eluruumide puhul kokkulepitud üldlahendusega kaudselt keskmist kasutusaega. Tühjade eluruumide küsimus piirdub seega mitteüüritavate eluruumidega, mida omanik ei kasuta, s.o neid saab müüa või üürida. Sel juhul ei osutata eluasemeteenust, mistõttu tuleks märkida nullüür.

Teave, mida on vaja, et kindlaks teha, kas mitteüüritav eluruum on tühi või mitte, võib põhineda omaniku või naabrite selgitustel. Sellise teabe puudumisel võib mööbli olemasolu käsitada märgina sellest, et eluruum on asustatud. Möbleerimata eluruume võib seevastu käsitada tühjana, kuna eluasemeteenuse osutamine on ebatõenäoline. Tühjade eluruumide hulka peaksid kuuluma ka eluruumid, mis on maksmata jätmise tõttu tagasi võetud või mis on lühikest aega tühjad seetõttu, et eluruumide vahendaja ei ole kohe uut üürnikku leidnud. Piiripealseks juhtumiks on tühi eluruum, mis on täielikult möbleeritud ja mida omanik võib kohe kasutada. Siinkohal võib väita, et eluasemeteenust ei osutata nii kaua, kui omanik eluruumis tegelikult ei ela. Kuna see on võrreldav üüritava, kuid tühja eluruumiga, tundub üüri märkimine asjakohane. Seetõttu käsitatakse omaniku kasutuses olevaid möbleeritud eluruume tavaliselt asustatuna.

Tühi eluruum võib ikkagi põhjustada kulusid, nagu jooksvad hooldus- ja elektrikulud, kindlustusmaksed, maksud jne. Need tuleks märkida vahetarbimisena, muude tootmismaksudena jne. Nagu teenuseid mitteosutava ettevõtte puhul, võib see põhjustada negatiivse lisandväärtuse.

Kui kasutatakse kasutusmaksumuse meetodit, siis tuleks tühjasid eluruume õigesti eristada ülejäänud eluruumidest, et toodangu väärtuse arvutamisel ei tekiks kaudset mõju, võttes arvesse kõiki kulukomponente, näiteks põhivara kulumit ja tegevuse netoülejääki. Esmapilgul või tühjade sotsiaaleluruumide küsimus tunduda problemaatiline, kuna toodangule tekib kulude summa meetodit kasutades sarnane kaudne mõju, mis on asjakohane sotsiaaleluruume pakkuvate turuväliste sektorite puhul. Mõju on sel juhul siiski eeldatavasti väga väike. Lisaks sellele võib tühjasid eluruume sotsiaaleluruumide kontekstis alati käsitada kasutuses olevate eluruumidena, kuna need on omanikule (valitsemissektor või leibkondi teenindavad mittetulundusühingud) saadaval, et kasutada neid sotsiaalkaitse pakkumiseks.

12. põhimõte:

mitteüüritava eluruumi puhul, mida saab müüa või üürida, märgitakse nullüür. Omaniku kasutuses olevat möbleeritud eluruumi käsitatakse üldiselt asustatud eluruumina.

1.4.6.   Garaažid

Kuna garaažid on osa kapitali kogumahutusest põhivarasse, tundub asjakohane, et lisaks üüritavate garaažide teenuste arvamisele majanduse kogutoodangusse leitakse ka omanike kasutuses olevatest garaažidest tulenev arvestuslik toodang. Mõlemal juhul on garaaž osaks eluruumi mugavustest, nagu mis tahes muu tegur. See peaks hõlmama ka varjualuseid ja muid parkimiskohti, sest nendel on tõenäoliselt sama eesmärk.

ESA 2010 A lisa punktis 3.75 on sätestatud: „Samalaadne arvestus tuleb teha ka eluruumidest eraldi asetsevate garaažide kohta, mida omanik kasutab lõpptarbimise otstarbel koos eluruumidega.“

Enamasti on garaažiga eluruumide hulgas rohkem omanike kasutuses olevaid eluruume kui üüritavaid eluruume. Selle struktuurierinevuse õigeks arvessevõtmiseks on kõige parem kasutada garaaži olemasolu kihitusalusena.

13. põhimõte:

garaažid ja parkimiskohad, mida kasutatakse lõpptarbimiseks, toodavad eluasemeteenuste hulka kuuluvaid teenuseid.

2.   VAHETARBIMINE

Vahetarbimine peab olema toodanguga kooskõlas. Vastavalt eratarbimise liigitusele kuluartiklite kaupa (COICOP) tuleb tasud kütte, vee, elektri jms eest, samuti eluruumide hooldus- ja remondikulud märkida eraldi ning neid ei pea arvestama eluasemeteenuste toodangu hulka.

Praktikas võib mitmesuguseid tasusid, samuti hooldus- ja remondikulusid pidada siiski üüriteenuse osaks põhjusel, et neid ei saa sellest eraldada. See ei tohiks kogurahvatulu taset mõjutada, kui vahetarbimist ja toodangut käsitletakse järjekindlalt brutona.

Hoolduse ja remondi valdkonnas tuleks eristada kolme kategooriat. Esiteks: olemasoleva põhivara parendusi, mis selgelt ületavad tavapärast hooldust ja remonti, käsitatakse kapitali kogumahutusena põhivarasse (ESA 2010 A lisa punkt 3.129).

Teiseks: tavalisi hooldus- ja remondikulusid, mida omanik peab tegema eluruumi siseviimistluseks, hoolduseks ja remondiks ja mida üürnik tavaliselt ei tee, käsitatakse vahetarbimisena eluasemeteenuste tootmisel (ESA 2010 A lisa punkt 3.96).

Kolmandaks: toodangu hulka ei loeta eluruumide koristamist, siseviimistlust ja hooldust, niivõrd kui nende tegevustega tegelevad tavaliselt ka üürnikud (ESA 2010 A lisa punkt 3.09). Nende tegevustega seotud kulud tuleb kirjendada otse leibkonna lõpptarbimisena. ESA 2010 A lisa punktis 3.95 on sätestatud, et leibkonna lõpptarbimiskulutuste hulka kuuluvad materjalid eluruumide väiksemateks remonditöödeks ja siseviimistluseks, mida tavaliselt teevad nii üürnikud kui ka omanikud.

See tähendab, et omanike kasutuses olevate eluruumide puhul peab vahetarbimine hõlmama sama tüüpi tavapärast hooldust ja remonti, mida üürileandja käsitleks sarnastes üüritavates eluruumides vahetarbimisena. Kulutusi sellist tüüpi remonditöödele ja hooldusele, mida enamasti teevad pigem üürnikud, mitte üürileandjad, tuleb nii üürnike kui ka endale kuuluvates eluruumides elavate omanike puhul käsitada leibkonna lõpptarbimiskulutusena.

Omanike kasutuses olevate eluruumide korralisest hooldusest ja remondist tuleneva vahetarbimise võib tuletada sellistest otsestest statistilistest allikatest nagu leibkondade eelarve uuringud. Kui omanike kasutuses olevate eluruumide vahetarbimise ja toodangu suhe on väga erinev üürisektori vastavast suhtest, siis tuleb selle põhjuseid uurida. Kui erinevused on tingitud kvaliteedist, nt erineval tasemel tavapärane hooldus muus osas sarnaste eluruumide jaoks, siis tuleb kaudseid üüre vastavalt kohandada.

Vahetarbimine peaks sisaldama kaudselt mõõdetavaid finantsvahendusteenuseid vastavalt ESA 2010 A lisa 14. peatükile. Siia kuulub leibkondade vahetarbimine seoses eluruumi omanikuna saadud laenudega

Nagu punktis 1.4.5 mainitud, võivad tühjad eluruumid tekitada vahetarbimist. Üldiselt tuleb rõhutada, et tööandja omanduses olevate eluruumide puhul tuleks vältida vahetarbimise topeltarvestamist.

14. põhimõte:

vahetarbimine peab olema kooskõlas eluasemeteenuste toodangu määratlusega. Üldiselt peaksid mõlemast välja jääma tasud kütte, vee, elektri jms eest. Kui praktilistel põhjustel kasutatakse muid meetodeid, siis on see aktsepteeritav, kui see ei mõjuta SKPd ja kogurahvatulu.

3.   TEHINGUD VÄLISMAAILMAGA

ESA 2010 kohaselt (A lisa punktid 1.63 ja 2.29) käsitatakse mitteresidentidest üksusi tinglike residentidest üksustena siis, kui nad on riigi majandusterritooriumil oleva maa või ehitise omanikud, kuid üksnes sellise maa või ehitisega seotud tehingute puhul.

See tähendab, et mitteresidendi omandis oleva eluruumi toodetav teenus arvatakse majanduse kogutoodangusse seal, kus eluruum asub. Mitteresidentidele kuuluvate omaniku kasutuses olevate eluruumide puhul kirjendatakse eluasemeteenused ekspordina ja vastav tegevuse netoülejääk välismaailmale makstud esmase tuluna (ESA 2010 A lisa punktid 3.173 ja 4.60).

Residentide kohta, kes omavad eluruume välisriikides, on ESA 2010 A lisa punktis 3.75 märgitud: „Välismaal asuvate omaniku kasutuses olevate eluruumide, näiteks suvilate üüriväärtust ei kirjendata kodumaise tootmise osana, vaid teenuste impordina ja vastav tegevuse netoülejääk välismaailmast saadud esmase tuluna.“

Üldiselt ei teki raskusi, kui mitteresidendi omandis olev kinnisvara üüritakse tegelikult residendile, sest rahavoogu võetakse arvesse ja see märgitakse maksebilanssi. Välisriigi residendi omandis ja kasutuses olevad eluruumid tuleb kindlaks teha eraldi. Omaniku kodakondsus ei ole piisav, eristamaks residenti mitteresidendist. Välismaalastest residentide omandis olevad puhkemajad on selles suhtes tõenäoliselt tähtsaimad ning oleks kasulik, kui vastavad liikmesriigid jõuaksid kokkuleppele mitteresidentidest omanike arvu suhtes. Endale kuuluvaid eluruume kasutavate mitteresidentidest omanike kohta on üldiselt vähe teavet. Veel vähem on teavet residentide kohta, kes omavad välisriikides puhkemaju. Ebakõlade vältimiseks peaksid liikmesriigid, kes vähendavad esmaseid tulusid mitteresidentidest omanike kasutuses olevate eluruumide võrra, lisama samal ajal esmased tulud residentide omandis ja kasutuses olevate välisriikides asuvate eluruumide võrra.

Siinkohal on eriküsimuseks osaajakasutusõigusega eluruumid. Kuna samal aruandeperioodil võivad sellist eluruumi kasutada eri riikide residendid, tundub otsene liigitamine päritoluriikide kaupa pea võimatu. Võrreldavaid tulemusi võib saada otstarbekama lähenemisviisi abil. Kõigepealt määratakse osaajakasutusõigusega eluruumidest tulenev (arvestuslik) lisandväärtus omanikust äriühingu päritoluriigile. Seejärel võib omanikust äriühingut paluda esitada teave osaajakasutusõiguse omanike päritoluriigi kohta, mida võib kasutada jaotamise alusena.

15. põhimõte:

ESA 2010 kohaselt arvestatakse liikmesriigi SKPsse kõik tema majandusterritooriumil asuvad eluruumid. Tegevuse netoülejääk, mida mitteresidendid saavad maa ja ehitiste omanikena selles liikmesriigis, tuleb märkida välismaailma omandituluks ja seetõttu arvata SKPst maha kogurahvatulule üleminekul (ja vastupidi). Tegevuse netoülejäägina käsitatakse eluruumide tegeliku ja kaudse üürimise netoülejääki. Liikmesriik, kes vähendab omanditulu mitteresidentidest omanike kasutuses olevate eluruumide võrra, peab samas lisama omanditulu residentidest omanike kasutuses olevate välismaal asuvate eluruumide võrra.

---

(1)  Et tagada järjepidevus ESA 2010ga kasutatakse kogu käesolevas tekstis mõistet „üürimine“.

(2)  On võimalik, et omanikud palkavad individuaalselt või kollektiivselt majahoidja, ilma et kaasataks muid statistilisi üksusi nagu korteriühistud või haldusfirmad. Sellisel juhul peab kasutusmaksumuse meetodi abil arvestatav toodang sisaldama töötajate töötasusid.

---

| 11.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 398/19 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 398/19

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2021/1950,

10. november 2021,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/81/EÜ seoses asjade, teenuste ja ehitustööde hankelepingute suhtes kohaldatavate piirmääradega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiivi 2009/81/EÜ, millega kooskõlastatakse teatavate kaitse- ja julgeolekuvaldkonnas ostjate poolt sõlmitavate ehitustööde ning asjade ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise kord ja muudetakse direktiive 2004/17/EÜ ja 2004/18/EÜ (1), eriti selle artikli 68 lõike 1 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu kiitis otsusega 2014/115/EL (2) heaks Maailma Kaubandusorganisatsiooni raames sõlmitud riigihankelepingu (3) muutmise protokolli. Muudetud riigihankeleping (edaspidi „leping“) on mitmepoolne kokkulepe, mille kohaselt avavad kokkuleppe osalised üksteisele oma riigihanketuru. Lepingut kohaldatakse kõigi riigihangete suhtes, mille väärtus vastab selles sätestatud summale (edaspidi „piirmäärad“), mis on väljendatud eriarveldusühikutes, või ületab seda summat. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu kiitis otsusega 2014/115/EL (2) heaks Maailma Kaubandusorganisatsiooni raames sõlmitud riigihankelepingu (3) muutmise protokolli. Muudetud riigihankeleping (edaspidi „leping“) on mitmepoolne kokkulepe, mille kohaselt avavad kokkuleppe osalised üksteisele oma riigihanketuru. Lepingut kohaldatakse kõigi riigihangete suhtes, mille väärtus vastab selles sätestatud summale (edaspidi „piirmäärad“), mis on väljendatud eriarveldusühikutes, või ületab seda summat.

| (2) | Üks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/25/EL (4) eesmärkidest on võimaldada hankijatel järgida direktiivide kohaldamisel ka kokkuleppes sätestatud kohustusi. Direktiivi 2014/25/EL artikli 17 kohaselt kontrollib komisjon iga kahe aasta tagant, kas kõnealuse direktiivi artikli 15 punktides a ja b kehtestatud piirmäärad vastavad lepingus sätestatud piirmääradele, ning vajaduse korral muudab neid. |
| --- | --- |

(2)

Üks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/25/EL (4) eesmärkidest on võimaldada hankijatel järgida direktiivide kohaldamisel ka kokkuleppes sätestatud kohustusi. Direktiivi 2014/25/EL artikli 17 kohaselt kontrollib komisjon iga kahe aasta tagant, kas kõnealuse direktiivi artikli 15 punktides a ja b kehtestatud piirmäärad vastavad lepingus sätestatud piirmääradele, ning vajaduse korral muudab neid.

| (3) | Direktiivis 2014/25/EL sätestatud piirmäärad on läbi vaadatud. Direktiivi 2009/81/EÜ artikli 68 lõikes 1 sätestatud piirmäärad tuleb ühtlustada direktiivis 2014/25/EL sätestatud läbivaadatud piirmääradega. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivis 2014/25/EL sätestatud piirmäärad on läbi vaadatud. Direktiivi 2009/81/EÜ artikli 68 lõikes 1 sätestatud piirmäärad tuleb ühtlustada direktiivis 2014/25/EL sätestatud läbivaadatud piirmääradega.

| (4) | Direktiivi 2009/81/EÜ artikli 68 lõike 1 kohaselt vaatab komisjon läbi ka kõnealuse direktiivi artiklis 8 sätestatud piirmäärad samaaegselt direktiivis 2004/17/EÜ (5) sätestatud piirmäärade läbivaatamisega. Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/17/EÜ kehtetuks tunnistanud direktiivi 2014/25/EL artikli 17 lõikes 1 on sätestatud, et komisjon vaatab piirmäärad läbi iga kahe aasta järel, nii et muutus jõustub alates 1. jaanuarist. Seega tuleks 2022.–2023. aasta piirmäärasid kohaldada alates 1. jaanuarist 2022. |
| --- | --- |

(4)

Direktiivi 2009/81/EÜ artikli 68 lõike 1 kohaselt vaatab komisjon läbi ka kõnealuse direktiivi artiklis 8 sätestatud piirmäärad samaaegselt direktiivis 2004/17/EÜ (5) sätestatud piirmäärade läbivaatamisega. Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/17/EÜ kehtetuks tunnistanud direktiivi 2014/25/EL artikli 17 lõikes 1 on sätestatud, et komisjon vaatab piirmäärad läbi iga kahe aasta järel, nii et muutus jõustub alates 1. jaanuarist. Seega tuleks 2022.–2023. aasta piirmäärasid kohaldada alates 1. jaanuarist 2022.

| (5) | Seega tuleks direktiivi 2009/81/EÜ vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(5)

Seega tuleks direktiivi 2009/81/EÜ vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Direktiivi 2009/81/EÜ artiklit 8 muudetakse järgmiselt:

| (1) | punktis a asendatakse summa 428 000 eurot summaga 431 000 eurot; |
| --- | --- |

(1)

punktis a asendatakse summa 428 000 eurot summaga 431 000 eurot;

| (2) | punktis b asendatakse summa 5 350 000 eurot summaga 5 382 000 eurot. |
| --- | --- |

(2)

punktis b asendatakse summa 5 350 000 eurot summaga 5 382 000 eurot.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2022.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. november 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 216, 20.8.2009, lk 76.

1

(2)  Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta otsus 2014/115/EL riigihankelepingu muutmise protokolli sõlmimise kohta (ELT L 68, 7.3.2014, lk 1).

2

(3)  
  ELT L 68, 7.3.2014, lk 2.

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/25/EL, milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste riigihankeid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/17/EÜ (ELT L 94, 28.3.2014, lk 243).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiiv 2004/17/EÜ, millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused (ELT L 134, 30.4.2004, lk 1).

5

---

| 11.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 398/21 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 398/21

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2021/1951,

10. november 2021,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/23/EL seoses kontsessioonilepingute suhtes kohaldatavate piirmääradega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiivi 2014/23/EL kontsessioonilepingute sõlmimise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 4 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu kiitis otsusega 2014/115/EL (2) heaks Maailma Kaubandusorganisatsiooni raames sõlmitud riigihankelepingu (3) muutmise protokolli. Muudetud riigihankeleping (edaspidi „leping“) on mitmepoolne kokkulepe, mille kohaselt avavad kokkuleppe osalised üksteisele oma riigihanketuru. Lepingut kohaldatakse kõigi riigihangete suhtes, mille väärtus vastab kokkuleppes sätestatud summale (edaspidi „piirmäärad“), mis on väljendatud eriarveldusühikutes, või ületab seda summat. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu kiitis otsusega 2014/115/EL (2) heaks Maailma Kaubandusorganisatsiooni raames sõlmitud riigihankelepingu (3) muutmise protokolli. Muudetud riigihankeleping (edaspidi „leping“) on mitmepoolne kokkulepe, mille kohaselt avavad kokkuleppe osalised üksteisele oma riigihanketuru. Lepingut kohaldatakse kõigi riigihangete suhtes, mille väärtus vastab kokkuleppes sätestatud summale (edaspidi „piirmäärad“), mis on väljendatud eriarveldusühikutes, või ületab seda summat.

| (2) | Üks direktiivi 2014/23/EL eesmärkidest on võimaldada hankijatel järgida direktiivi kohaldamisel ka kokkuleppes sätestatud kohustusi. Selleks et tagada direktiivi 2014/23/EL artikli 8 lõikes 1 sätestatud kontsessiooni piirmäära vastavus lepingus sätestatud kontsessioonide piirmääradele, on vaja kõnealuses direktiivis sätestatud piirmäär läbi vaadata. |
| --- | --- |

(2)

Üks direktiivi 2014/23/EL eesmärkidest on võimaldada hankijatel järgida direktiivi kohaldamisel ka kokkuleppes sätestatud kohustusi. Selleks et tagada direktiivi 2014/23/EL artikli 8 lõikes 1 sätestatud kontsessiooni piirmäära vastavus lepingus sätestatud kontsessioonide piirmääradele, on vaja kõnealuses direktiivis sätestatud piirmäär läbi vaadata.

| (3) | Direktiivi 2014/23/EL artikli 9 lõikes 1 on sätestatud, et komisjon vaatab piirmäärad läbi iga kahe aasta järel ning läbivaatamine jõustub alates 1. jaanuarist. Seega tuleks 2022.–2023. aasta piirmäärasid kohaldada alates 1. jaanuarist 2022. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivi 2014/23/EL artikli 9 lõikes 1 on sätestatud, et komisjon vaatab piirmäärad läbi iga kahe aasta järel ning läbivaatamine jõustub alates 1. jaanuarist. Seega tuleks 2022.–2023. aasta piirmäärasid kohaldada alates 1. jaanuarist 2022.

| (4) | Seepärast tuleks direktiivi 2014/23/EL vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks direktiivi 2014/23/EL vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Direktiivi 2014/23/EL artikli 8 lõikes 1 asendatakse summa 5 350 000 eurot summaga 5 382 000 eurot.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2022.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. november 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 94, 28.3.2014, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta otsus 2014/115/EL riigihankelepingu muutmise protokolli sõlmimise kohta (ELT L 68, 7.3.2014, lk 1).

2

(3)  
  ELT L 68, 7.3.2014, lk 2.

3

---

| 11.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 398/23 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 398/23

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2021/1952,

10. november 2021,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/24/EL seoses asjade, teenuste ja ehitustööde hankelepingute ning ideekonkursside suhtes kohaldatavate piirmääradega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiivi 2014/24/EL riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ (1) kehtetuks tunnistamise kohta, eriti selle artikli 6 lõike 5 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu kiitis otsusega 2014/115/EL (2) heaks Maailma Kaubandusorganisatsiooni raames sõlmitud riigihankelepingu (3) muutmise protokolli. Muudetud riigihankeleping on mitmepoolne kokkulepe (edaspidi „leping“), mille kohaselt avavad kokkuleppe osalised üksteisele oma riigihanketuru. Lepingut kohaldatakse kõigi riigihangete suhtes, mille väärtus vastab kokkuleppes sätestatud summale (edaspidi „piirmäärad“), mis on väljendatud eriarveldusühikutes, või ületab seda summat. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu kiitis otsusega 2014/115/EL (2) heaks Maailma Kaubandusorganisatsiooni raames sõlmitud riigihankelepingu (3) muutmise protokolli. Muudetud riigihankeleping on mitmepoolne kokkulepe (edaspidi „leping“), mille kohaselt avavad kokkuleppe osalised üksteisele oma riigihanketuru. Lepingut kohaldatakse kõigi riigihangete suhtes, mille väärtus vastab kokkuleppes sätestatud summale (edaspidi „piirmäärad“), mis on väljendatud eriarveldusühikutes, või ületab seda summat.

| (2) | Üks direktiivi 2014/24/EL eesmärkidest on võimaldada hankijatel järgida selle direktiivi kohaldamisel ka kokkuleppes sätestatud kohustusi. Selleks et tagada direktiivi 2014/24/EL artikli 4 punktides a, b ja c sätestatud piirmäärade vastavus lepingus sätestatud piirmääradele, on vaja kõnealuses direktiivis sätestatud piirmäär läbi vaadata. Direktiivi 2014/24/EL artikli 6 lõike 2 kohaselt viiakse kõnealuse direktiivi artiklis 13 sätestatud piirmäärad vastavusse direktiivi artikli 4 punktides a ja c sätestatud piirmääraga. |
| --- | --- |

(2)

Üks direktiivi 2014/24/EL eesmärkidest on võimaldada hankijatel järgida selle direktiivi kohaldamisel ka kokkuleppes sätestatud kohustusi. Selleks et tagada direktiivi 2014/24/EL artikli 4 punktides a, b ja c sätestatud piirmäärade vastavus lepingus sätestatud piirmääradele, on vaja kõnealuses direktiivis sätestatud piirmäär läbi vaadata. Direktiivi 2014/24/EL artikli 6 lõike 2 kohaselt viiakse kõnealuse direktiivi artiklis 13 sätestatud piirmäärad vastavusse direktiivi artikli 4 punktides a ja c sätestatud piirmääraga.

| (3) | Direktiivi 2014/24/EL artikli 6 lõikes 1 on nõutud, et komisjon vaatab piirmäärad läbi iga kahe aasta järel ning läbivaatamine jõustub alates 1. jaanuarist. Seega tuleks 2022.–2023. aasta piirmäärasid kohaldada alates 1. jaanuarist 2022. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivi 2014/24/EL artikli 6 lõikes 1 on nõutud, et komisjon vaatab piirmäärad läbi iga kahe aasta järel ning läbivaatamine jõustub alates 1. jaanuarist. Seega tuleks 2022.–2023. aasta piirmäärasid kohaldada alates 1. jaanuarist 2022.

| (4) | Seepärast tuleks direktiivi 2014/24/EL vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks direktiivi 2014/24/EL vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Direktiivi 2014/24/EL muudetakse järgmiselt:

| (1) | Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:






  a) | punktis a asendatakse summa 5 350 000 eurot summaga 5 382 000 eurot, |
| --- | --- | --- |

(1)

Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:

a)

punktis a asendatakse summa 5 350 000 eurot summaga 5 382 000 eurot,

| b) | punktis b asendatakse summa 139 000 eurot summaga 140 000 eurot, |
| --- | --- |

b)

punktis b asendatakse summa 139 000 eurot summaga 140 000 eurot,

| c) | punktis c asendatakse summa 214 000 eurot summaga 215 000 eurot. |
| --- | --- |

c)

punktis c asendatakse summa 214 000 eurot summaga 215 000 eurot.

| (2) | Artikli 13 esimest lõiku muudetakse järgmiselt:






  a) | punktis a asendatakse summa 5 350 000 eurot summaga 5 382 000 eurot, |
| --- | --- | --- |

(2)

Artikli 13 esimest lõiku muudetakse järgmiselt:

a)

punktis a asendatakse summa 5 350 000 eurot summaga 5 382 000 eurot,

| b) | punktis b asendatakse summa 214 000 eurot summaga 215 000 eurot. |
| --- | --- |

b)

punktis b asendatakse summa 214 000 eurot summaga 215 000 eurot.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2022.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. november 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 94, 28.3.2014, lk 65.

1

(2)  Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta otsus 2014/115/EL riigihankelepingu muutmise protokolli sõlmimise kohta (ELT L 68, 7.3.2014, lk 1).

2

(3)  
  ELT L 68, 7.3.2014, lk 2.

3

---

| 11.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 398/25 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 398/25

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2021/1953,

10. november 2021,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/25/EL seoses asjade, teenuste ja ehitustööde hankelepingute ning ideekonkursside suhtes kohaldatavate piirmääradega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiivi 2014/25/EL, milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste riigihankeid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/17/EÜ, (1) eriti selle artikli 17 lõike 4 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu kiitis otsusega 2014/115/EL (2) heaks Maailma Kaubandusorganisatsiooni raames sõlmitud riigihankelepingu (3) muutmise protokolli. Muudetud riigihankeleping (edaspidi „leping“) on mitmepoolne kokkulepe, mille kohaselt avavad kokkuleppe osalised üksteisele oma riigihanketuru. Lepingut kohaldatakse kõigi riigihangete suhtes, mille väärtus vastab kokkuleppes sätestatud summale (edaspidi „piirmäärad“), mis on väljendatud eriarveldusühikutes, või ületab seda summat. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu kiitis otsusega 2014/115/EL (2) heaks Maailma Kaubandusorganisatsiooni raames sõlmitud riigihankelepingu (3) muutmise protokolli. Muudetud riigihankeleping (edaspidi „leping“) on mitmepoolne kokkulepe, mille kohaselt avavad kokkuleppe osalised üksteisele oma riigihanketuru. Lepingut kohaldatakse kõigi riigihangete suhtes, mille väärtus vastab kokkuleppes sätestatud summale (edaspidi „piirmäärad“), mis on väljendatud eriarveldusühikutes, või ületab seda summat.

| (2) | Üks direktiivi 2014/25/EL eesmärkidest on võimaldada hankijatel järgida selle direktiivi kohaldamisel ka kokkuleppes sätestatud kohustusi. Direktiivi 2014/25/EL artikli 17 lõike 1 kohaselt kontrollib komisjon iga kahe aasta tagant, kas kõnealuse direktiivi artikli 15 punktides a ja b asjade, teenuste ja ehitustööde hankelepingutele ja ideekonkurssidele kehtestatud piirmäärad vastavad lepingus sätestatud piirmääradele. Kuna direktiivi 2014/25/EL artikli 17 lõike 1 alusel arvutatud piirmäärade väärtus erineb kõnealuse direktiivi artikli 15 punktides a ja b sätestatud piirmäärade väärtusest, tuleb neid piirmäärasid muuta. |
| --- | --- |

(2)

Üks direktiivi 2014/25/EL eesmärkidest on võimaldada hankijatel järgida selle direktiivi kohaldamisel ka kokkuleppes sätestatud kohustusi. Direktiivi 2014/25/EL artikli 17 lõike 1 kohaselt kontrollib komisjon iga kahe aasta tagant, kas kõnealuse direktiivi artikli 15 punktides a ja b asjade, teenuste ja ehitustööde hankelepingutele ja ideekonkurssidele kehtestatud piirmäärad vastavad lepingus sätestatud piirmääradele. Kuna direktiivi 2014/25/EL artikli 17 lõike 1 alusel arvutatud piirmäärade väärtus erineb kõnealuse direktiivi artikli 15 punktides a ja b sätestatud piirmäärade väärtusest, tuleb neid piirmäärasid muuta.

| (3) | Direktiivi 2014/25/EL artikli 17 lõikes 1 on nõutud, et komisjon vaatab piirmäärad läbi iga kahe aasta järel ning muutus jõustub alates 1. jaanuarist. Seega tuleks 2022.–2023. aasta piirmäärasid kohaldada alates 1. jaanuarist 2022. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivi 2014/25/EL artikli 17 lõikes 1 on nõutud, et komisjon vaatab piirmäärad läbi iga kahe aasta järel ning muutus jõustub alates 1. jaanuarist. Seega tuleks 2022.–2023. aasta piirmäärasid kohaldada alates 1. jaanuarist 2022.

| (4) | Seepärast tuleks direktiivi 2014/25/EL vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks direktiivi 2014/25/EL vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Direktiivi 2014/25/EL artiklit 15 muudetakse järgmiselt:

| 1) | punktis a asendatakse summa 428 000 eurot summaga 431 000 eurot; |
| --- | --- |

1)

punktis a asendatakse summa 428 000 eurot summaga 431 000 eurot;

| 2) | punktis b asendatakse summa 5 350 000 eurot summaga 5 382 000 eurot. |
| --- | --- |

2)

punktis b asendatakse summa 5 350 000 eurot summaga 5 382 000 eurot.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2022.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. november 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 94, 28.3.2014, lk 243.

1

(2)  Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta otsus 2014/115/EL riigihankelepingu muutmise protokolli sõlmimise kohta (ELT L 68, 7.3.2014, lk 1).

2

(3)  
  ELT L 68, 7.3.2014, lk 2.

3

---

OTSUSED

| 11.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 398/27 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 398/27

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2021/1954,

9. november 2021,

millega nimetatakse ametisse Belgia Kuningriigi esitatud Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liige

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 302,

võttes arvesse nõukogu 21. mai 2019. aasta otsust (EL) 2019/853, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee koosseis (1),

võttes arvesse Belgia valitsuse ettepanekut,

pärast konsulteerimist Euroopa Komisjoniga

ning arvestades järgmist:

| (1) | ELi toimimise lepingu artikli 300 lõike 2 kohaselt koosneb majandus- ja sotsiaalkomitee tööandjate organisatsioonide esindajatest ja töötajate organisatsioonide esindajatest ning muudest kodanikuühiskonna esindajatest, eelkõige majandus- ja ühiskonnaelu, kodanikutegevuse, kutsetegevuse ja kultuuri alal. |
| --- | --- |

(1)

ELi toimimise lepingu artikli 300 lõike 2 kohaselt koosneb majandus- ja sotsiaalkomitee tööandjate organisatsioonide esindajatest ja töötajate organisatsioonide esindajatest ning muudest kodanikuühiskonna esindajatest, eelkõige majandus- ja ühiskonnaelu, kodanikutegevuse, kutsetegevuse ja kultuuri alal.

| (2) | Nõukogu võttis 2. oktoobril 2020 vastu otsuse (EL) 2020/1392, (2) millega nimetatakse ametisse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmed ajavahemikuks 21. septembrist 2020 kuni 20. septembrini 2025. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 2. oktoobril 2020 vastu otsuse (EL) 2020/1392, (2) millega nimetatakse ametisse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmed ajavahemikuks 21. septembrist 2020 kuni 20. septembrini 2025.

| (3) | Seoses Sophie GRENADE tagasiastumisega on Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitees vabanenud liikmekoht. |
| --- | --- |

(3)

Seoses Sophie GRENADE tagasiastumisega on Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitees vabanenud liikmekoht.

| (4) | Belgia valitsus tegi ettepaneku nimetada Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmeks järelejäänud ametiajaks kuni 20. septembrini 2025 Miranda ULENS, Secrétaire générale de l’ABVV-FGTB, Federation Générale du Travail de Belgique (ametiühingu ABVV-FGTB peasekretär), |
| --- | --- |

(4)

Belgia valitsus tegi ettepaneku nimetada Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmeks järelejäänud ametiajaks kuni 20. septembrini 2025 Miranda ULENS, Secrétaire générale de l’ABVV-FGTB, Federation Générale du Travail de Belgique (ametiühingu ABVV-FGTB peasekretär),

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmeks nimetatakse järelejäänud ametiajaks kuni 20. septembrini 2025 Miranda ULENS, Secrétaire générale de l’ABVV-FGTB, Federation Générale du Travail de Belgique (ametiühingu ABVV-FGTB peasekretär).

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 9. november 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

A. ŠIRCELJ

---

(1)  
  ELT L 139, 27.5.2019, lk 15.

1

(2)  Nõukogu 2. oktoobri 2020. aasta otsus (EL) 2020/1392, millega nimetatakse ametisse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmed ajavahemikuks 21. septembrist 2020 kuni 20. septembrini 2025 ning tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse nõukogu 18. septembril 2020 vastuvõetud otsus, millega nimetatakse ametisse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmed ajavahemikuks 21. septembrist 2020 kuni 20. septembrini 2025 (ELT L 322, 5.10.2020, lk 1).

2

---

| 11.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 398/28 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 398/28

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2021/1955,

9. november 2021,

millega nimetatakse ametisse Austria Vabariigi esitatud Regioonide Komitee liige

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 305,

võttes arvesse nõukogu 21. mai 2019. aasta otsust (EL) 2019/852, millega määratakse kindlaks Regioonide Komitee koosseis, (1)

võttes arvesse Austria valitsuse ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Aluslepingu artikli 300 lõike 3 kohaselt koosneb Regioonide Komitee piirkondlike ja kohalike organite esindajatest, kellel on piirkondlike või kohalike organite valimistel saadud mandaat või kes kannavad poliitilist vastutust valitud kogu ees. |
| --- | --- |

(1)

Aluslepingu artikli 300 lõike 3 kohaselt koosneb Regioonide Komitee piirkondlike ja kohalike organite esindajatest, kellel on piirkondlike või kohalike organite valimistel saadud mandaat või kes kannavad poliitilist vastutust valitud kogu ees.

| (2) | Nõukogu võttis 10. detsembril 2019 vastu otsuse (EL) 2019/2157, (2) millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 26. jaanuarist 2020 kuni 25. jaanuarini 2025. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 10. detsembril 2019 vastu otsuse (EL) 2019/2157, (2) millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 26. jaanuarist 2020 kuni 25. jaanuarini 2025.

| (3) | Seoses riiklike volituste lõppemisega, mille põhjal Markus LINHART liikmeks esitati, on Regioonide Komitees vabanenud liikmekoht. |
| --- | --- |

(3)

Seoses riiklike volituste lõppemisega, mille põhjal Markus LINHART liikmeks esitati, on Regioonide Komitees vabanenud liikmekoht.

| (4) | Austria valitsus tegi ettepaneku nimetada Regioonide Komitee liikmeks järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2025 piirkondliku või kohaliku organi esindaja Bernhard BAIER, kellel on kohalikel valimistel saadud mandaat, Gemeinderat der Stadt Linz (Linzi linnavolikogu), |
| --- | --- |

(4)

Austria valitsus tegi ettepaneku nimetada Regioonide Komitee liikmeks järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2025 piirkondliku või kohaliku organi esindaja Bernhard BAIER, kellel on kohalikel valimistel saadud mandaat, Gemeinderat der Stadt Linz (Linzi linnavolikogu),

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Regioonide Komitee liikmeks nimetatakse järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2025 piirkondliku või kohaliku organi esindaja Bernhard BAIER, kellel on valimistel saadud mandaat, Gemeinderat der Stadt Linz (Linzi linnavolikogu).

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 9. november 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

A. ŠIRCELJ

---

(1)  
  ELT L 139, 27.5.2019, lk 13.

1

(2)  Nõukogu 10. detsembri 2019. aasta otsus (EL) 2019/2157, millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 26. jaanuarist 2020 kuni 25. jaanuarini 2025 (ELT L 327, 17.12.2019, lk 78).

2

---

Parandused

| 11.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 398/29 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 398/29

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta määruse (EL) 2019/2144 (mis käsitleb mootorsõidukite ja nende haagiste ning mootorsõidukite jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse nõudeid seoses nende üldise ohutuse ning sõitjate ja vähekaitstud liiklejate kaitsega, ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2018/858 ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 78/2009, (EÜ) nr 79/2009 ja (EÜ) nr 661/2009 ning komisjoni määrused (EÜ) nr 631/2009, (EL) nr 406/2010, (EL) nr 672/2010, (EL) nr 1003/2010, (EL) nr 1005/2010, (EL) nr 1008/2010, (EL) nr 1009/2010, (EL) nr 19/2011, (EL) nr 109/2011, (EL) nr 458/2011, (EL) nr 65/2012, (EL) nr 130/2012, (EL) nr 347/2012, (EL) nr 351/2012, (EL) nr 1230/2012 ja (EL) 2015/166) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 325, 16. detsember 2019
  )

| 1. | Leheküljel 3 põhjenduse 12 viimases lauses |
| --- | --- |

1.

Leheküljel 3 põhjenduse 12 viimases lauses

asendatakse

| „(12) | ... ÜRO eeskirja muutmise tulemusel tehnika arengu arvesse võtmiseks on alates 1. septembrist 2019 uute mootorsõidukitüüpide puhul ja alates 1. septembrist 2021 kõigi uute mootorsõidukite puhul kohustuslik turvavöö kinnitamise meeldetuletuse süsteemide paigaldamine ka kõigile M1- ja N1 -kategooria sõidukite esi- ja tagaistmetele ning kõigile N2-, N3-, M2- ja M3-kategooria sõidukite esiistmetele.“ |
| --- | --- |

„(12)

järgmisega:

| „(12) | ... ÜRO eeskirja muutmise tulemusel tehnika arengu arvesse võtmiseks on alates 1. septembrist 2019 uute mootorsõidukitüüpide puhul ja alates 1. septembrist 2021 kõigi uute mootorsõidukite puhul kohustuslik turvavöö kinnitamise meeldetuletuse süsteemide paigaldamine ka kõigile M1- ja N1 -kategooria sõidukite esi- ja tagaistmetele ning kõigile N2-, N3-, M2- ja M3-kategooria sõidukite esiistmetele.“ |
| --- | --- |

„(12)

| 2. | Leheküljel 19 I lisa tabeli veeru „Teema“ ÜRO eeskirja numbrit tähistavas reas nr 48 |
| --- | --- |

2.

Leheküljel 19 I lisa tabeli veeru „Teema“ ÜRO eeskirja numbrit tähistavas reas nr 48

asendatakse

„Valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamine mootorsõidukitele“

järgmisega:

„Valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamine sõidukitele“.

| 3. | Leheküljel 21 I lisa tabeli veeru „ÜRO eeskirja kohaldamisala“ ÜRO eeskirja numbrit tähistavas reas nr 114 |
| --- | --- |

3.

Leheküljel 21 I lisa tabeli veeru „ÜRO eeskirja kohaldamisala“ ÜRO eeskirja numbrit tähistavas reas nr 114

asendatakse

„M1, N1“

järgmisega:

„M1, N1
  “.

| 4. | Leheküljel 22 I lisa tabeli veeru „ÜRO eeskirja kohaldamisala“ ÜRO eeskirja numbrit tähistavas reas nr 131 |
| --- | --- |

4.

Leheküljel 22 I lisa tabeli veeru „ÜRO eeskirja kohaldamisala“ ÜRO eeskirja numbrit tähistavas reas nr 131

asendatakse

„M2, M3, N2, N3 (f)“

järgmisega:

„M2, M3, N2, N3 (f)“.

| 5. | Lehekülje 22 lõpus I lisa tabeli juurde kuuluva kasti „Märkused tabeli kohta“ kahes esimeses lauses |
| --- | --- |

5.

Lehekülje 22 lõpus I lisa tabeli juurde kuuluva kasti „Märkused tabeli kohta“ kahes esimeses lauses

asendatakse

„Euroopa Ühenduste Teatajas / Euroopa Liidu Teatajas avaldatud versiooni ega piira selliste muudatusteseeriate kohaldamist, mida järgitakse selles sätestatud üleminekusätete alusel.Tabelis osutatud muudatusteseeria kajastab selle

Vastavust muudatusteseeriale, mis võetakse vastu pärast tabelis osutatud seeriat, aktsepteeritakse alternatiivina.“

järgmisega:

„Tabelis osutatud muudatusteseeria kajastab Euroopa Ühenduste Teatajas / Euroopa Liidu Teatajas avaldatud versiooni ega piira selliste muudatusteseeriate kohaldamist, mida järgitakse selles sätestatud üleminekusätete alusel. Selle vastavust muudatusteseeriale, mis võetakse vastu pärast tabelis osutatud seeriat, aktsepteeritakse alternatiivina.“

| 6. | Leheküljel 23 I lisa joonealuses märkuses b |
| --- | --- |

6.

Leheküljel 23 I lisa joonealuses märkuses b

asendatakse

| „b) | Vastavalt ÜRO eeskirjadele on stabiilsuskontrollisüsteemi paigaldamine kohustuslik. See on siiski kohustuslik ka N1-kategooria sõidukite puhul.“ |
| --- | --- |

„b)

Vastavalt ÜRO eeskirjadele on stabiilsuskontrollisüsteemi paigaldamine kohustuslik. See on siiski kohustuslik ka N1-kategooria sõidukite puhul.“

järgmisega:

| „b) | Vastavalt ÜRO eeskirjadele on stabiilsuskontrollisüsteemi paigaldamine kohustuslik. See on siiski kohustuslik ka N1-kategooria sõidukite puhul“. |
| --- | --- |

„b)

Vastavalt ÜRO eeskirjadele on stabiilsuskontrollisüsteemi paigaldamine kohustuslik. See on siiski kohustuslik ka N1-kategooria sõidukite puhul“.

1

| 7. | Leheküljel 24 II lisa tabeli päise kahes viimases veerus |
| --- | --- |

7.

Leheküljel 24 II lisa tabeli päise kahes viimases veerus

asendatakse

| „Eraldi sead mestik
  O
  s | a“ |
| --- | --- |

„Eraldi sead mestik

O

s

a“

järgmisega:

| „Eraldi seadmestik | Osa“ |
| --- | --- |

„Eraldi seadmestik

Osa“

| 8. | Leheküljel 31 II lisa tabeli juurde kuuluva kasti „Märkused tabeli kohta“ punktides A–D |
| --- | --- |

8.

Leheküljel 31 II lisa tabeli juurde kuuluva kasti „Märkused tabeli kohta“ punktides A–D

asendatakse

| „A: | Sõidukite registreerimise ning osade ja eraldi seadmestike turule laskmise ja kasutuselevõtu keelustamise kuupäev:6. juuli 2022 |
| --- | --- |

„A:

Sõidukite registreerimise ning osade ja eraldi seadmestike turule laskmise ja kasutuselevõtu keelustamise kuupäev:6. juuli 2022

| B: | ELi tüübikinnituse andmisest keeldumise kuupäev:6. juuli 2022
  Sõidukite registreerimise ning osade ja eraldi seadmestike turule laskmise ja kasutuselevõtu keelustamise kuupäev: 7. juuli 2024 |
| --- | --- |

B:

ELi tüübikinnituse andmisest keeldumise kuupäev:6. juuli 2022

Sõidukite registreerimise ning osade ja eraldi seadmestike turule laskmise ja kasutuselevõtu keelustamise kuupäev: 7. juuli 2024

| C: | ELi tüübikinnituse andmisest keeldumise kuupäev:7. juuli 2024
  Sõidukite registreerimise ning osade ja eraldi seadmestike turule laskmise ja kasutuselevõtu keelustamise kuupäev: 7. juuli 2026 |
| --- | --- |

C:

ELi tüübikinnituse andmisest keeldumise kuupäev:7. juuli 2024

Sõidukite registreerimise ning osade ja eraldi seadmestike turule laskmise ja kasutuselevõtu keelustamise kuupäev: 7. juuli 2026

| D: | ELi tüübikinnituse andmisest keeldumise kuupäev:7. jaanuar 2026
  Sõidukite registreerimise ning osade ja eraldi seadmestike turule laskmise ja kasutuselevõtu keelustamise kuupäev: 7. jaanuar 2029
  “ |
| --- | --- |

D:

ELi tüübikinnituse andmisest keeldumise kuupäev:7. jaanuar 2026

Sõidukite registreerimise ning osade ja eraldi seadmestike turule laskmise ja kasutuselevõtu keelustamise kuupäev: 7. jaanuar 2029
  “

järgmisega:

| „A: | Sõidukite registreerimise ning osade ja eraldi seadmestike turule laskmise ja kasutuselevõtu keelustamise kuupäev: 6. juuli 2022 |
| --- | --- |

„A:

Sõidukite registreerimise ning osade ja eraldi seadmestike turule laskmise ja kasutuselevõtu keelustamise kuupäev: 6. juuli 2022

| B: | ELi tüübikinnituse andmisest keeldumise kuupäev: 6. juuli 2022
  Sõidukite registreerimise ning osade ja eraldi seadmestike turule laskmise ja kasutuselevõtu keelustamise kuupäev: 7. juuli 2024 |
| --- | --- |

B:

ELi tüübikinnituse andmisest keeldumise kuupäev: 6. juuli 2022

Sõidukite registreerimise ning osade ja eraldi seadmestike turule laskmise ja kasutuselevõtu keelustamise kuupäev: 7. juuli 2024

| C: | ELi tüübikinnituse andmisest keeldumise kuupäev: 7. juuli 2024
  Sõidukite registreerimise ning osade ja eraldi seadmestike turule laskmise ja kasutuselevõtu keelustamise kuupäev: 7. juuli 2026 |
| --- | --- |

C:

ELi tüübikinnituse andmisest keeldumise kuupäev: 7. juuli 2024

Sõidukite registreerimise ning osade ja eraldi seadmestike turule laskmise ja kasutuselevõtu keelustamise kuupäev: 7. juuli 2026

| D: | ELi tüübikinnituse andmisest keeldumise kuupäev: 7. jaanuar 2026
  Sõidukite registreerimise ning osade ja eraldi seadmestike turule laskmise ja kasutuselevõtu keelustamise kuupäev: 7. jaanuar 2029
  “. |
| --- | --- |

D:

ELi tüübikinnituse andmisest keeldumise kuupäev: 7. jaanuar 2026

Sõidukite registreerimise ning osade ja eraldi seadmestike turule laskmise ja kasutuselevõtu keelustamise kuupäev: 7. jaanuar 2029
  “.

| 9. | Leheküljel 34 III lisa punkti 2 alapunkti c alapunkti iii tabeli rea nr 63 viimase veeru esimeses lauses |
| --- | --- |

9.

Leheküljel 34 III lisa punkti 2 alapunkti c alapunkti iii tabeli rea nr 63 viimase veeru esimeses lauses

asendatakse

„Vastavus määrusele (EL) 2019/... on kohustuslik.“

järgmisega:

„Vastavus määrusele (EL) 2019/2144 on kohustuslik.

---

| 11.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 398/32 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 398/32

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta määruse (EL) 2019/876 (millega muudetakse määrust (EL) nr 575/2013 seoses finantsvõimenduse määra, stabiilse netorahastamise kordaja, omavahendite ja kõlblike kohustuste nõuete, vastaspoole krediidiriski, tururiski, kesksetes vastaspooltes olevate positsioonide, ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjates olevate riskipositsioonide, riskide kontsentreerumise, aruandlus- ja avalikustamisnõuetega ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 150, 7. juuni 2019
  )

| 1) | Kogu määruse tekstis, välja arvatud viidatud õigusaktide pealkirjades, asendatakse sõnad „krediidiasutus ja investeerimisühing“ ning „krediidiasutus või investeerimisühing“ asjaomases käändes ja arvus sõnaga „finantsinstitutsioon“ sobivas käändes ja arvus. |
| --- | --- |

1)

Kogu määruse tekstis, välja arvatud viidatud õigusaktide pealkirjades, asendatakse sõnad „krediidiasutus ja investeerimisühing“ ning „krediidiasutus või investeerimisühing“ asjaomases käändes ja arvus sõnaga „finantsinstitutsioon“ sobivas käändes ja arvus.

| 2) | Kogu määruse tekstis asendatakse sõnad „konsolideeritud järelevalvet teostav asutus“ asjaomases käändes ja arvus sõnadega „konsolideeritud järelevalvet tegev asutus“ sobivas käändes ja arvus. |
| --- | --- |

2)

Kogu määruse tekstis asendatakse sõnad „konsolideeritud järelevalvet teostav asutus“ asjaomases käändes ja arvus sõnadega „konsolideeritud järelevalvet tegev asutus“ sobivas käändes ja arvus.

| 3) | Kogu määruse tekstis asendatakse sõnad „väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud“ asjaomases käändes sõnadega „väärtpaberitega finantseerimise tehingud“. |
| --- | --- |

3)

Kogu määruse tekstis asendatakse sõnad „väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud“ asjaomases käändes sõnadega „väärtpaberitega finantseerimise tehingud“.

| 4) | Leheküljel 1 põhjenduses 1 |
| --- | --- |

4)

Leheküljel 1 põhjenduses 1

asendatakse

„... vastuvõtmine, millega tugevdati krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõudeid.“

järgmisega:

„... vastuvõtmine, millega tugevdati krediidiasutuste ja investeerimisühingute (edaspidi „finantsinstitutsioonid“) usaldatavusnõudeid.“

| 5) | Leheküljel 18 artikli 6 uue lõike 1a esimeses lõigus |
| --- | --- |

5)

Leheküljel 18 artikli 6 uue lõike 1a esimeses lõigus

asendatakse

„1a.   Erandina käesoleva artikli lõikest 1 täidavad artiklis 92a sätestatud nõuet individuaalselt ainult krediidiasutused ja investeerimisühingud, keda käsitatakse kriisilahendussubjektidena, kes on ühtlasi globaalsed süsteemselt olulised ettevõtjad või globaalse süsteemselt olulise ettevõtja osa ja kellel ei ole tütarettevõtjaid.“

järgmisega:

„1a.   Erandina käesoleva artikli lõikest 1 täidavad artiklis 92a sätestatud nõudeid individuaalselt ainult finantsinstitutsioonid, kes on liigitatud kriisilahendussubjektiks, kes on ühtlasi globaalse süsteemselt olulise ettevõtja üksused ja kellel ei ole tütarettevõtjaid.“

| 6) | Leheküljel 20 artikli 11 uue lõike 3a esimeses lõigus |
| --- | --- |

6)

Leheküljel 20 artikli 11 uue lõike 3a esimeses lõigus

asendatakse

„3a.   Erandina käesoleva artikli lõikest 1 täidavad käesoleva määruse artikli 92a nõudeid konsolideeritud alusel käesoleva määruse artiklis 18 sätestatud määral ja viisil üksnes need emaettevõtjana tegutsevad krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes on liigitatud kriisilahendussubjektiks, kes on globaalne süsteemselt oluline ettevõtja või selle osa või kolmanda riigi globaalse süsteemselt olulise ettevõtja osa.“

järgmisega:

„3a.   Erandina käesoleva artikli lõikest 1 täidavad käesoleva määruse artikli 92a nõudeid konsolideeritud alusel käesoleva määruse artiklis 18 sätestatud määral ja viisil üksnes need emaettevõtjana tegutsevad finantsinstitutsioonid, kes on liigitatud kriisilahendussubjektiks, kes on globaalse süsteemselt olulise ettevõtja üksused.“

| 7) | Leheküljel 21 uue artikli 12a teises ja kolmandas lõigus |
| --- | --- |

7)

Leheküljel 21 uue artikli 12a teises ja kolmandas lõigus

asendatakse

„Kui käesoleva artikli esimese lõigu kohaselt arvutatud summa on väiksem kõikide selle globaalse süsteemselt olulise ettevõtja alla kuuluvate kriisilahendussubjektide käesoleva määruse artikli 92a lõike 1 punktis a osutatud omavahendite ja kõlblike kohustuste summast, toimivad kriisilahendusasutused direktiivi 2014/59/EL artikli 45d lõike 3 ja artikli 45h lõike 2 kohaselt.

Kui käesoleva artikli esimese lõigu kohaselt arvutatud summa on suurem kõikide selle globaalse süsteemselt olulise ettevõtja alla kuuluvate kriisilahendussubjektide käesoleva määruse artikli 92a lõike 1 punktis a osutatud omavahendite ja kõlblike kohustuste summast, võivad kriisilahendusasutused toimida direktiivi 2014/59/EL artikli 45d lõike 3 ja artikli 45h lõike 2 kohaselt.“

järgmisega:

„Kui käesoleva artikli esimese lõigu kohaselt arvutatud summa on väiksem kõikide selle globaalse süsteemselt olulise ettevõtja alla kuuluvate kriisilahendussubjektide käesoleva määruse artikli 92a lõike 1 punktis a osutatud omavahendite ja kõlblike kohustuste summast, toimivad kriisilahendusasutused direktiivi 2014/59/EL artikli 45d lõike 4 ja artikli 45h lõike 2 kohaselt.

Kui käesoleva artikli esimese lõigu kohaselt arvutatud summa on suurem kõikide selle globaalse süsteemselt olulise ettevõtja alla kuuluvate kriisilahendussubjektide käesoleva määruse artikli 92a lõike 1 punktis a osutatud omavahendite ja kõlblike kohustuste summast, võivad kriisilahendusasutused toimida direktiivi 2014/59/EL artikli 45d lõike 4 ja artikli 45h lõike 2 kohaselt.“

| 8) | Leheküljel 21 asendatud artikli 13 lõikes 2 |
| --- | --- |

8)

Leheküljel 21 asendatud artikli 13 lõikes 2

asendatakse

„2.   Kriisilahendussubjektiks liigitatud krediidiasutus või investeerimisühing, kes on globaalne süsteemselt oluline ettevõtja või globaalse süsteemselt olulise ettevõtja osa, täidab artikli 437a ja artikli 447 punkti h nõudeid oma kriisilahenduse konsolideerimisgrupi konsolideeritud olukorra alusel.“

järgmisega:

„2.   Kriisilahendussubjektiks liigitatud finantsinstitutsioon, kes on globaalse süsteemselt olulise ettevõtja üksus, täidab artikli 437a ja artikli 447 punkti h nõudeid oma kriisilahenduse konsolideerimisgrupi konsolideeritud olukorra alusel.“

| 9) | Leheküljel 23 asendatud artiklis 22 |
| --- | --- |

9)

Leheküljel 23 asendatud artiklis 22

asendatakse

„Artikkel 22

Allkonsolideerimine kolmandate riikide üksuste puhul

1.   Tütarettevõtjast krediidiasutused ja investeerimisühingud kohaldavad artiklites 89, 90 ja 91 ning III, IV ja VII osas sätestatud nõudeid ning VIIA osas sätestatud seonduvaid aruandlusnõudeid oma allkonsolideeritud olukorra alusel, kui kõnealustel krediidiasutustel ja investeerimisühingutel on kolmandas riigis tütarettevõtja, kes on krediidiasutus või investeerimisühing või finantseerimisasutus, või kui neil on sellises ettevõtjas osalus.

2.   Erandina käesoleva artikli lõikest 1 võivad tütarettevõtjast krediidiasutused ja investeerimisühingud loobuda artiklites 89, 90 ja 91 ning III, IV ja VII osas sätestatud nõuete ning VIIA osas sätestatud seonduvate aruandlusnõuete kohaldamisest oma allkonsolideeritud olukorra alusel, kui nende kolmandates riikides asuvate tütarettevõtjate ja nende osalusega ettevõtjate koguvarad ja bilansivälised kirjed moodustavad vähem kui 10 % tütarettevõtjast krediidiasutuse või investeerimisühingu koguvaradest ja bilansivälistest kirjetest.“

järgmisega:

„Artikkel 22

Allkonsolideerimine kolmandate riikide üksuste puhul

1.   Tütarettevõtjast finantsinstitutsioonid kohaldavad artiklites 89, 90 ja 91 ning III, IV ja VII osas sätestatud nõudeid ning VIIA osas sätestatud seonduvaid aruandlusnõudeid oma allkonsolideeritud olukorra alusel, kui kõnealustel finantsinstitutsioonidel või nende emaettevõtjal, kui emaettevõtja on finantsvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja, on kolmandas riigis tütarettevõtja, kes on finantsinstitutsioon või finantseerimisasutus, või kui neil on sellises ettevõtjas osalus.

2.   Erandina käesoleva artikli lõikest 1 võivad tütarettevõtjast finantsinstitutsioonid loobuda artiklites 89, 90 ja 91 ning III, IV ja VII osas sätestatud nõuete ning VIIA osas sätestatud seonduvate aruandlusnõuete kohaldamisest oma allkonsolideeritud olukorra alusel, kui kolmandates riikides asuvate tütarettevõtjate ja osalusega ettevõtjate koguvarad ja bilansivälised kirjed moodustavad vähem kui 10 % tütarettevõtjast finantsinstitutsiooni koguvaradest ja bilansivälistest kirjetest.“

| 10) | Leheküljel 34 uue artikli 72e lõike 4 esimese lõigu mõistetes |
| --- | --- |

10)

Leheküljel 34 uue artikli 72e lõike 4 esimese lõigu mõistetes

asendatakse

| „LPi | = | tütarettevõtja i emiteeritud ja emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavate kõlblike kohustuste kirjete summa; |
| --- | --- | --- |
| β | = | tütarettevõtja i emiteeritud ja emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavate omavahenditesse kuuluvate instrumentide ja kõlblike kohustuste kirjete protsendimäär; |
| Oi | = | tütarettevõtja i omavahendite summa, võtmata arvesse käesoleva lõike kohaselt arvutatud mahaarvatud summat; |
| Li | = | tütarettevõtja i kõlblike kohustuste summa, võtmata arvesse käesoleva lõike kohaselt arvutatud mahaarvatud summat; |
| ri | = | tütarettevõtja i suhtes tema kriisilahenduse konsolideerimisgrupi tasandil kohaldatav suhtarv vastavalt käesoleva määruse artikli 92a lõike 1 punktile a ja direktiivi 2014/59/EL artiklile 45d ning“ |

„LPi

=

tütarettevõtja i emiteeritud ja emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavate kõlblike kohustuste kirjete summa;

β

=

tütarettevõtja i emiteeritud ja emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavate omavahenditesse kuuluvate instrumentide ja kõlblike kohustuste kirjete protsendimäär;

Oi

=

tütarettevõtja i omavahendite summa, võtmata arvesse käesoleva lõike kohaselt arvutatud mahaarvatud summat;

Li

=

tütarettevõtja i kõlblike kohustuste summa, võtmata arvesse käesoleva lõike kohaselt arvutatud mahaarvatud summat;

ri

=

tütarettevõtja i suhtes tema kriisilahenduse konsolideerimisgrupi tasandil kohaldatav suhtarv vastavalt käesoleva määruse artikli 92a lõike 1 punktile a ja direktiivi 2014/59/EL artiklile 45d ning“

järgmisega:

| „LPi | = | tütarettevõtja i emiteeritud ja emaettevõtjana tegutseva finantsinstitutsiooni hoitavate kõlblike kohustuste instrumentide summa; |
| --- | --- | --- |
| β | = | tütarettevõtja i emiteeritud ja emaettevõtjana tegutseva finantsinstitutsiooni hoitavate omavahenditesse kuuluvate instrumentide ja kõlblike kohustuste instrumentide protsendimäär, mis arvutatakse järgmiselt: |
| Oi | = | tütarettevõtja i omavahendite summa, võtmata arvesse käesoleva lõike kohaselt arvutatud mahaarvatud summat; |
| Li | = | tütarettevõtja i kõlblike kohustuste summa, võtmata arvesse käesoleva lõike kohaselt arvutatud mahaarvatud summat; |
| ri | = | tütarettevõtja i suhtes tema kriisilahenduse konsolideerimisgrupi tasandil kohaldatav suhtarv vastavalt käesoleva määruse artikli 92a lõike 1 punktile a ja direktiivi 2014/59/EL artikli 45c lõike 3 esimese lõigu punktile a ning“. |

„LPi

=

tütarettevõtja i emiteeritud ja emaettevõtjana tegutseva finantsinstitutsiooni hoitavate kõlblike kohustuste instrumentide summa;

β

=

tütarettevõtja i emiteeritud ja emaettevõtjana tegutseva finantsinstitutsiooni hoitavate omavahenditesse kuuluvate instrumentide ja kõlblike kohustuste instrumentide protsendimäär, mis arvutatakse järgmiselt:

Image 1

Oi

=

tütarettevõtja i omavahendite summa, võtmata arvesse käesoleva lõike kohaselt arvutatud mahaarvatud summat;

Li

=

tütarettevõtja i kõlblike kohustuste summa, võtmata arvesse käesoleva lõike kohaselt arvutatud mahaarvatud summat;

ri

=

tütarettevõtja i suhtes tema kriisilahenduse konsolideerimisgrupi tasandil kohaldatav suhtarv vastavalt käesoleva määruse artikli 92a lõike 1 punktile a ja direktiivi 2014/59/EL artikli 45c lõike 3 esimese lõigu punktile a ning“.

| 11) | Leheküljel 37 artikli 1 punktis 35 |
| --- | --- |

11)

Leheküljel 37 artikli 1 punktis 35

asendatakse

| „35) | Artikli 76 lõiked 1, 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

  „1.   Artikli 42 punkti a, artikli 45 punkti a, artikli 57 punkti a, artikli 59 punkti a, artikli 67 punkti a, artikli 69 punkti a ja artikli 72h punkti a kohaldamisel võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud kapitaliinstrumendis oleva pika positsiooni summat vähendada indeksi selle osa võrra, mis põhineb samal aluspositsioonil, mille riski maandatakse, kui on täidetud kõik järgmised tingimused: | (...) |
| --- | --- | --- |

„35)

Artikli 76 lõiked 1, 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

„1.   Artikli 42 punkti a, artikli 45 punkti a, artikli 57 punkti a, artikli 59 punkti a, artikli 67 punkti a, artikli 69 punkti a ja artikli 72h punkti a kohaldamisel võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud kapitaliinstrumendis oleva pika positsiooni summat vähendada indeksi selle osa võrra, mis põhineb samal aluspositsioonil, mille riski maandatakse, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:

(...)

2.   Kui pädev asutus on andnud selleks eelneva loa, võib krediidiasutus või investeerimisühing kasutada krediidiasutuse või investeerimisühingu indeksite koosseisu kuuluvate instrumentide aluspositsiooni konservatiivset hinnangut alternatiivse võimalusena sellele, et krediidiasutus või investeerimisühing arvutab oma riskipositsiooni seoses ühes või mitmes järgnevas punktis osutatud kirjetega:

| | (...).“
  “ |
| --- | --- |

(...).“
  “

järgmisega:

| „35) | Artikli 76 pealkiri, lõiked 1, 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 76
  Kapitaliinstrumentide ja kohustuste indeksipõhised osalused

  1.   Artikli 42 punkti a, artikli 45 punkti a, artikli 57 punkti a, artikli 59 punkti a, artikli 67 punkti a, artikli 69 punkti a, artikli 72f punkti a ja artikli 72h punkti a kohaldamisel võivad finantsinstitutsioonid kapitaliinstrumendis või kohustuses oleva pika positsiooni summat vähendada indeksi selle osa võrra, mis põhineb samal aluspositsioonil, mille riski maandatakse, kui on täidetud kõik järgmised tingimused: | (...) |
| --- | --- | --- |

„35)

Artikli 76 pealkiri, lõiked 1, 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 76

Kapitaliinstrumentide ja kohustuste indeksipõhised osalused

1.   Artikli 42 punkti a, artikli 45 punkti a, artikli 57 punkti a, artikli 59 punkti a, artikli 67 punkti a, artikli 69 punkti a, artikli 72f punkti a ja artikli 72h punkti a kohaldamisel võivad finantsinstitutsioonid kapitaliinstrumendis või kohustuses oleva pika positsiooni summat vähendada indeksi selle osa võrra, mis põhineb samal aluspositsioonil, mille riski maandatakse, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:

(...)

2.   Kui pädev asutus on andnud selleks eelneva loa, võib finantsinstitutsioon kasutada finantsinstitutsiooni indeksite koosseisu kuuluvate kapitaliinstrumentide või kohustuste aluspositsiooni konservatiivset hinnangut alternatiivse võimalusena sellele, et finantsinstitutsioon arvutab oma riskipositsiooni seoses ühes või mitmes järgnevas punktis osutatud kirjetega:

| | (...).“
  “ |
| --- | --- |

(...).“
  “

| 12) | Leheküljel 38 asendatud artikli 78 lõike 1 teise lõigu neljandas lauses |
| --- | --- |

12)

Leheküljel 38 asendatud artikli 78 lõike 1 teise lõigu neljandas lauses

asendatakse

„Esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide puhul ei tohi see eelnevalt kindlaksmääratud summa ületada 3 % asjaomasest emissioonist ega 10 % summast, mille võrra esimese taseme põhiomavahendid ületavad esimese taseme põhiomavahendite suhtes käesolevas määruses ning direktiivides 2013/36/EL ja 2014/59/EL kehtestatud kapitalinõudeid määral, mida pädev asutus peab vajalikuks.“

järgmisega:

„Esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide puhul ei tohi see eelnevalt kindlaksmääratud summa ületada 3 % asjaomasest emissioonist ega 10 % summast, mille võrra esimese taseme põhiomavahendid ületavad esimese taseme põhiomavahendite suhtes käesolevas määruses ning direktiivides 2013/36/EL ja 2014/59/EL kehtestatud kapitalinõudeid ning määra, mida pädev asutus peab vajalikuks.“

| 13) | Leheküljel 42 asendatud artiklis 82 |
| --- | --- |

13)

Leheküljel 42 asendatud artiklis 82

asendatakse

„„Artikkel 82

Kvalifitseeruvad täiendavad esimese taseme omavahendid, esimese taseme omavahendid, teise taseme omavahendid ning kvalifitseeruvad omavahendid

Kvalifitseeruvad täiendavad esimese taseme omavahendid, esimese taseme omavahendid, teise taseme omavahendid ja kvalifitseeruvad omavahendid hõlmavad vastavalt kas tütarettevõtja vähemusosalusi ja tema täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse või teise taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente ning nendega seotud jaotamata kasumit ja ülekurssi, kui täidetud on järgmised tingimused:

| | (...) |
| --- | --- |

(...)

| c) | kõnealuseid instrumente omab muu isik kui I osa II jaotise 2. peatüki kohase konsolideerimise alla kuuluv ettevõtja.““ |
| --- | --- |

c)

kõnealuseid instrumente omab muu isik kui I osa II jaotise 2. peatüki kohase konsolideerimise alla kuuluv ettevõtja.““

järgmisega:

„„Artikkel 82

Kvalifitseeruvad täiendavad esimese taseme omavahendid, esimese taseme omavahendid, teise taseme omavahendid ning kvalifitseeruvad omavahendid

Kvalifitseeruvad täiendavad esimese taseme omavahendid, esimese taseme omavahendid, teise taseme omavahendid ja kvalifitseeruvad omavahendid hõlmavad vastavalt kas tütarettevõtja vähemusosalusi ja tema täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse või teise taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente ning nendega seotud ülekurssi, kui täidetud on järgmised tingimused:

| | (...) |
| --- | --- |

(...)

| c) | käesoleva lõigu sissejuhatavas osas osutatud esimese taseme põhiomavahendite kirjeid, täiendavate esimese taseme omavahendite kirjeid ja teise taseme omavahendite kirjeid omab muu isik kui I osa II jaotise 2. peatüki kohase konsolideerimise alla kuuluv ettevõtja.““ |
| --- | --- |

c)

käesoleva lõigu sissejuhatavas osas osutatud esimese taseme põhiomavahendite kirjeid, täiendavate esimese taseme omavahendite kirjeid ja teise taseme omavahendite kirjeid omab muu isik kui I osa II jaotise 2. peatüki kohase konsolideerimise alla kuuluv ettevõtja.““

| 14) | Leheküljel 43 uue artikli 92a lõike 1 sissejuhatavas osas |
| --- | --- |

14)

Leheküljel 43 uue artikli 92a lõike 1 sissejuhatavas osas

asendatakse

„1.   Vastavalt artiklitele 93 ja 94 ning käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud eranditele peab krediidiasutus või investeerimisühing, keda käsitatakse kriisilahendussubjektina ja kes on globaalne süsteemselt oluline ettevõtja või globaalse süsteemselt olulise ettevõtja osa, igal ajal täitma järgmisi omavahendite ja kõlblike kohustuste nõudeid:“

järgmisega:

„1.   Vastavalt artiklitele 93 ja 94 ning käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud eranditele peab finantsinstitutsioon, kes on liigitatud kriisilahendussubjektiks ja kes on globaalse süsteemselt olulise ettevõtja üksus, igal ajal täitma järgmisi omavahendite ja kõlblike kohustuste nõudeid:“.

| 15) | Leheküljel 44 uue artikli 92a lõikes 3 |
| --- | --- |

15)

Leheküljel 44 uue artikli 92a lõikes 3

asendatakse

„3.   Kui sama globaalse süsteemselt olulise ettevõtja iga kriisilahendussubjekti puhul ületab käesoleva artikli lõike 1 punktis a kehtestatud nõude kohaldamisest tulenev kogusumma käesoleva määruse artikli 12a kohaselt arvutatud omavahendite ja kõlblike kohustuste nõuet, võib ELis emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu kriisilahendusasutus pärast konsulteerimist teiste asjaomaste kriisilahendusasutustega toimida direktiivi 2014/59/EL artikli 45d lõike 4 või artikli 45h lõike 1 kohaselt.“

järgmisega:

„3.   Kui sama globaalse süsteemselt olulise ettevõtja iga kriisilahendussubjekti puhul ületab käesoleva artikli lõike 1 punktis a kehtestatud nõude kohaldamisest tulenev kogusumma käesoleva määruse artikli 12a kohaselt arvutatud omavahendite ja kõlblike kohustuste nõuet, võib ELis emaettevõtjana tegutseva finantsinstitutsiooni kriisilahendusasutus pärast konsulteerimist teiste asjaomaste kriisilahendusasutustega toimida direktiivi 2014/59/EL artikli 45d lõike 4 või artikli 45h lõike 2 kohaselt.“

| 16) | Leheküljel 68 uue artikli 279a lõike 1 punkti a mõistetes |
| --- | --- |

16)

Leheküljel 68 uue artikli 279a lõike 1 punkti a mõistetes

asendatakse

| „T | = | optsiooni lõpptähtaeg; optsioonide puhul, mida saab täita ainult ühel tulevikku jääval kuupäeval, on lõpptähtaeg võrdne selle kuupäevaga; optsioonide puhul, mida saab täita mitmel tulevikku jääval kuupäeval, on lõpptähtaeg võrdne nendest kuupäevadest kõige hilisemaga; lõpptähtaeg väljendatakse aastates, kasutades asjaomast tööpäevade kindlaksmääramise kokkulepet, ning“ |
| --- | --- | --- |

„T

=

optsiooni lõpptähtaeg; optsioonide puhul, mida saab täita ainult ühel tulevikku jääval kuupäeval, on lõpptähtaeg võrdne selle kuupäevaga; optsioonide puhul, mida saab täita mitmel tulevikku jääval kuupäeval, on lõpptähtaeg võrdne nendest kuupäevadest kõige hilisemaga; lõpptähtaeg väljendatakse aastates, kasutades asjaomast tööpäevade kindlaksmääramise kokkulepet, ning“

järgmisega:

| „T | = | optsiooni lõpptähtaja (Texp) ja aruandekuupäeva vaheline periood; optsioonide puhul, mida saab täita ainult ühel tulevikku jääval kuupäeval, on Texp võrdne selle kuupäevaga; optsioonide puhul, mida saab täita mitmel tulevikku jääval kuupäeval, on Texp võrdne nendest kuupäevadest kõige hilisemaga; T väljendatakse aastates, kasutades asjaomast tööpäevade kindlaksmääramise kokkulepet, ning“. |
| --- | --- | --- |

„T

=

optsiooni lõpptähtaja (Texp) ja aruandekuupäeva vaheline periood; optsioonide puhul, mida saab täita ainult ühel tulevikku jääval kuupäeval, on Texp võrdne selle kuupäevaga; optsioonide puhul, mida saab täita mitmel tulevikku jääval kuupäeval, on Texp võrdne nendest kuupäevadest kõige hilisemaga; T väljendatakse aastates, kasutades asjaomast tööpäevade kindlaksmääramise kokkulepet, ning“.

| 17) | Leheküljel 70 uue artikli 279b lõike 1 punkti a valemis |
| --- | --- |

17)

Leheküljel 70 uue artikli 279b lõike 1 punkti a valemis

asendatakse

| „a) | intressiriski või krediidiriski kategooriasse määratud tehingute puhul arvutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud korrigeeritud tingliku väärtuse tuletislepingu tingliku väärtuse ja järelevalve kestuse teguri korrutisena, mis arvutatakse järgmiselt:





  kus:







  R | = | järelevalveline diskontomäär; R = 5 %; |
| --- | --- | --- | --- |
| S | = | tehingu alguskuupäeva ja aruandekuupäeva vaheline periood, mis väljendatakse aastates, kasutades asjaomast tööpäevade kindlaksmääramise kokkulepet, ning |
| E | = | tehingu lõppkuupäeva ja aruandekuupäeva vaheline periood, mis väljendatakse aastates, kasutades asjaomast tööpäevade kindlaksmääramise kokkulepet.“ |

„a)

intressiriski või krediidiriski kategooriasse määratud tehingute puhul arvutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud korrigeeritud tingliku väärtuse tuletislepingu tingliku väärtuse ja järelevalve kestuse teguri korrutisena, mis arvutatakse järgmiselt:

Image 2

kus:

R

=

järelevalveline diskontomäär; R = 5 %;

S

=

tehingu alguskuupäeva ja aruandekuupäeva vaheline periood, mis väljendatakse aastates, kasutades asjaomast tööpäevade kindlaksmääramise kokkulepet, ning

E

=

tehingu lõppkuupäeva ja aruandekuupäeva vaheline periood, mis väljendatakse aastates, kasutades asjaomast tööpäevade kindlaksmääramise kokkulepet.“

järgmisega:

| „a) | intressiriski või krediidiriski kategooriasse määratud tehingute puhul arvutavad finantsinstitutsioonid korrigeeritud tingliku väärtuse tuletislepingu tingliku väärtuse ja järelevalvelise kestuse teguri korrutisena, mis arvutatakse järgmiselt:





  kus:







  R | = | järelevalveline diskontomäär; R = 5 %; |
| --- | --- | --- | --- |
| S | = | tehingu alguskuupäeva ja aruandekuupäeva vaheline periood, mis väljendatakse aastates, kasutades asjaomast tööpäevade kindlaksmääramise kokkulepet; |
| E | = | tehingu lõppkuupäeva ja aruandekuupäeva vaheline periood, mis väljendatakse aastates, kasutades asjaomast tööpäevade kindlaksmääramise kokkulepet, ning |
| OneBusinessYear | = | üks aasta väljendatuna tööpäevades, kasutades asjaomast tööpäevade kindlaksmääramise kokkulepet.“ |

„a)

intressiriski või krediidiriski kategooriasse määratud tehingute puhul arvutavad finantsinstitutsioonid korrigeeritud tingliku väärtuse tuletislepingu tingliku väärtuse ja järelevalvelise kestuse teguri korrutisena, mis arvutatakse järgmiselt:

Image 3

kus:

R

=

järelevalveline diskontomäär; R = 5 %;

S

=

tehingu alguskuupäeva ja aruandekuupäeva vaheline periood, mis väljendatakse aastates, kasutades asjaomast tööpäevade kindlaksmääramise kokkulepet;

E

=

tehingu lõppkuupäeva ja aruandekuupäeva vaheline periood, mis väljendatakse aastates, kasutades asjaomast tööpäevade kindlaksmääramise kokkulepet, ning

OneBusinessYear

=

üks aasta väljendatuna tööpäevades, kasutades asjaomast tööpäevade kindlaksmääramise kokkulepet.“

| 18) | Leheküljel 73 uue artikli 280a lõike 3 valemis |
| --- | --- |

18)

Leheküljel 73 uue artikli 280a lõike 3 valemis

asendatakse

„

  Image 4

  “

järgmisega:

„

  Image 5

  “.

| 19) | Leheküljel 75 uue artikli 280c lõike 3 valemis |
| --- | --- |

19)

Leheküljel 75 uue artikli 280c lõike 3 valemis

asendatakse

„

  Image 6

  “

järgmisega:

„

  Image 7

  “.

| 20) | Leheküljel 77 uue artikli 280d lõike 3 valemis |
| --- | --- |

20)

Leheküljel 77 uue artikli 280d lõike 3 valemis

asendatakse

„

  Image 8

  “

järgmisega:

„

  Image 9

  “ .

| 21) | Leheküljel 77 uue artikli 280d lõike 4 valemis |
| --- | --- |

21)

Leheküljel 77 uue artikli 280d lõike 4 valemis

asendatakse

„

  Image 10

  “

järgmisega:

„

  Image 11

  “.

| 22) | Leheküljel 78 uue artikli 280e lõike 1 valemis |
| --- | --- |

22)

Leheküljel 78 uue artikli 280e lõike 1 valemis

asendatakse

„

  Image 12

  “

järgmisega:

„

  Image 13

  “.

| 23) | Leheküljel 78 uue artikli 280e lõike 4 valemis |
| --- | --- |

23)

Leheküljel 78 uue artikli 280e lõike 4 valemis

asendatakse

„

  Image 14

  “

järgmisega:

„

  Image 15

  “.

| 24) | Leheküljel 78 uue artikli 280e lõike 5 mõistetes |
| --- | --- |

24)

Leheküljel 78 uue artikli 280e lõike 5 mõistetes

asendatakse

| „ | = | aluseks oleva kauba liigi k suhtes kohaldatav järelevalveline tegur; kui aluseks oleva kauba liik k on vastavuses tehingutega, mis on määratud artikli 277a lõike 1 punkti e alapunktis i osutatud maandatud positsioonide kogumisse, välja arvatud elektrienergiaga seonduvad tehingud, siis



  = 18 %; elektrienergiaga seonduvate tehingute puhul



  = 40 %, ning“ |
| --- | --- | --- |

Image 16

=

Image 17

Image 18

järgmisega:

| „ | = | aluseks oleva kauba liigi k suhtes kohaldatav järelevalveline tegur; kui aluseks oleva kauba liik k on vastavuses tehingutega, mis on määratud artikli 277a lõike 1 punktis e osutatud maandatud positsioonide kogumisse, välja arvatud elektrienergiaga seonduvad tehingud, siis



  =18 %; elektrienergiaga seonduvate tehingute puhul



  =40 %, ning“. |
| --- | --- | --- |

Image 19

=

Image 20

Image 21

| 25) | Leheküljel 80 uue artikli 281 lõike 2 punktis h |
| --- | --- |

25)

Leheküljel 80 uue artikli 281 lõike 2 punktis h

asendatakse

| „h) | artikli 279b lõike 1 punktis a osutatud valem, mida kasutatakse järelevalve kestuse teguri arvutamiseks, on järgmine: | järelevalve kestuse tegur = E – S “ |
| --- | --- | --- |

„h)

artikli 279b lõike 1 punktis a osutatud valem, mida kasutatakse järelevalve kestuse teguri arvutamiseks, on järgmine:

järelevalve kestuse tegur = E – S “

järgmisega:

| „h) | artikli 279b lõike 1 punktis a osutatud valem, mida kasutatakse järelevalvelise kestuse teguri arvutamiseks, on järgmine: | järelevalvelise kestuse tegur = E – S “. |
| --- | --- | --- |

„h)

artikli 279b lõike 1 punktis a osutatud valem, mida kasutatakse järelevalvelise kestuse teguri arvutamiseks, on järgmine:

järelevalvelise kestuse tegur = E – S “.

| 26) | Leheküljel 89 uue artikli 325a lõike 2 punktis c |
| --- | --- |

26)

Leheküljel 89 uue artikli 325a lõike 2 punktis c

asendatakse

| „c) | kõik positsioonid hinnatakse nende selle kuupäeva turuväärtuses, välja arvatud punktis b osutatud positsioonid; kui positsiooni turuväärtus kõnealuse kuupäeva kohta ei ole kättesaadav, kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud selle positsiooni õiglast väärtust asjaomasel kuupäeval; kui positsiooni õiglane väärtus ja turuväärtus kõnealuse kuupäeva kohta ei ole kättesaadav, kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud selle positsiooni kõige hilisemat turuväärtust või õiglast väärtust;“ |
| --- | --- |

„c)

kõik positsioonid hinnatakse nende selle kuupäeva turuväärtuses, välja arvatud punktis b osutatud positsioonid; kui positsiooni turuväärtus kõnealuse kuupäeva kohta ei ole kättesaadav, kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud selle positsiooni õiglast väärtust asjaomasel kuupäeval; kui positsiooni õiglane väärtus ja turuväärtus kõnealuse kuupäeva kohta ei ole kättesaadav, kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud selle positsiooni kõige hilisemat turuväärtust või õiglast väärtust;“

järgmisega:

| „c) | kõik positsioonid hinnatakse nende selle kuupäeva turuväärtuses, välja arvatud punktis b osutatud positsioonid; kui kauplemisportfelli kuuluva positsiooni turuväärtus kõnealuse kuupäeva kohta ei ole kättesaadav, kasutavad finantsinstitutsioonid sellesse kauplemisportfelli kuuluva positsiooni õiglast väärtust asjaomasel kuupäeval; kui kauplemisportfelli kuuluva positsiooni õiglane väärtus ja turuväärtus kõnealuse kuupäeva kohta ei ole kättesaadav, kasutavad finantsinstitutsioonid selle positsiooni kõige hilisemat turuväärtust või õiglast väärtust;“. |
| --- | --- |

„c)

kõik positsioonid hinnatakse nende selle kuupäeva turuväärtuses, välja arvatud punktis b osutatud positsioonid; kui kauplemisportfelli kuuluva positsiooni turuväärtus kõnealuse kuupäeva kohta ei ole kättesaadav, kasutavad finantsinstitutsioonid sellesse kauplemisportfelli kuuluva positsiooni õiglast väärtust asjaomasel kuupäeval; kui kauplemisportfelli kuuluva positsiooni õiglane väärtus ja turuväärtus kõnealuse kuupäeva kohta ei ole kättesaadav, kasutavad finantsinstitutsioonid selle positsiooni kõige hilisemat turuväärtust või õiglast väärtust;“.

| 27) | Leheküljel 93 uue artikli 325f lõike 8 valemis ja mõistetes |
| --- | --- |

27)

Leheküljel 93 uue artikli 325f lõike 8 valemis ja mõistetes

asendatakse

„

  Image 22

kus:

| | Sb = ∑k WSk kõikide riskitegurite puhul rühmas b ja Sb = ∑k WSk rühmas c; kui Sb ja Sc väärtused annavad

  kogusummaks negatiivse arvu, arvutab krediidiasutus või investeerimisühing riskiklassile spetsiifilised delta- või vegariski omavahendite nõuded, kasutades alternatiivset spetsifikatsiooni, mille puhul |
| --- | --- |

Sb = ∑k WSk kõikide riskitegurite puhul rühmas b ja Sb = ∑k WSk rühmas c; kui Sb ja Sc väärtused annavad
  Image 23
  kogusummaks negatiivse arvu, arvutab krediidiasutus või investeerimisühing riskiklassile spetsiifilised delta- või vegariski omavahendite nõuded, kasutades alternatiivset spetsifikatsiooni, mille puhul

b

k

k

b

k

k

b

c

| | Sb = max [min (∑k WSk, Kb), – Kb kõikide riskitegurite puhul rühmas b ja |
| --- | --- |

Sb = max [min (∑k WSk, Kb), – Kb kõikide riskitegurite puhul rühmas b ja

b

k

k

b

b

| | Sc = max [min (∑k WSk, Kb), – Kc kõikide riskitegurite puhul rühmas c.“ |
| --- | --- |

Sc = max [min (∑k WSk, Kb), – Kc kõikide riskitegurite puhul rühmas c.“

c

k

k

b

c

järgmisega:

„

  Image 24

kus:

| | Sb = ∑k WSk kõikide riskitegurite puhul rühmas b ja Sb = ∑k WSk rühmas c; kui Sb ja Sc väärtused annavad

  kogusummaks negatiivse arvu, arvutab |
| --- | --- |

Sb = ∑k WSk kõikide riskitegurite puhul rühmas b ja Sb = ∑k WSk rühmas c; kui Sb ja Sc väärtused annavad
  Image 25
  kogusummaks negatiivse arvu, arvutab

b

k

k

b

k

k

b

c

| | krediidiasutus või investeerimisühing riskiklassile spetsiifilised delta- või vegariski omavahendite nõuded, kasutades alternatiivset spetsifikatsiooni, mille puhul |
| --- | --- |

krediidiasutus või investeerimisühing riskiklassile spetsiifilised delta- või vegariski omavahendite nõuded, kasutades alternatiivset spetsifikatsiooni, mille puhul

| | Sb = max [min (∑k WSk, Kb), – Kb] kõikide riskitegurite puhul rühmas b ja |
| --- | --- |

Sb = max [min (∑k WSk, Kb), – Kb] kõikide riskitegurite puhul rühmas b ja

b

k

k

b

b

| | Sc = max [min (∑k WSk, Kb), – Kc] kõikide riskitegurite puhul rühmas c.“ |
| --- | --- |

Sc = max [min (∑k WSk, Kb), – Kc] kõikide riskitegurite puhul rühmas c.“

c

k

k

b

c

| 28) | Leheküljel 99 uue artikli 325r lõike 1 punkti a mõistetes |
| --- | --- |

28)

Leheküljel 99 uue artikli 325r lõike 1 punkti a mõistetes

asendatakse

| „ | = | tundlikkus riskitegurite suhtes, mis koosnevad riskivabadest intressimääradest“ |
| --- | --- | --- |

Image 26

=

tundlikkus riskitegurite suhtes, mis koosnevad riskivabadest intressimääradest“

järgmisega:

| „ | = | tundlikkus riskitegurite suhtes, mis koosnevad riskivabadest intressimääradest;“. |
| --- | --- | --- |

Image 27

=

tundlikkus riskitegurite suhtes, mis koosnevad riskivabadest intressimääradest;“.

| 29) | Leheküljel 99 uue artikli 325r lõike 2 mõistetes |
| --- | --- |

29)

Leheküljel 99 uue artikli 325r lõike 2 mõistetes

asendatakse

„kus:

| | = | delta krediidimarginaali riski tundlikkus (...);“ |
| --- | --- | --- |

=

delta krediidimarginaali riski tundlikkus (...);“

järgmisega:

„kus:

| | = | delta krediidimarginaali riski tundlikkus (...);“. |
| --- | --- | --- |

Image 28

=

delta krediidimarginaali riski tundlikkus (...);“.

| 30) | Leheküljel 100 uue artikli 325r lõike 3 punktis b |
| --- | --- |

30)

Leheküljel 100 uue artikli 325r lõike 3 punktis b

asendatakse

| „b) | tundlikkus riskitegurite suhtes, mis koosnevad aktsia repomääradest, arvutatakse järgmiselt:





  kus: | = | tundlikkus riskitegurite suhtes, mis koosnevad aktsia repomääradest; |
| --- | --- | --- | --- |
| k | = | indeks, mis tähistab aktsiat; |
| | = | m komponentidega vektor, mis kajastab repolepingu struktuuri konkreetse aktsia k puhul, kui m on võrdne repomäärade arvuga, mis vastavad erinevatele lõpptähtaegadele, mida kasutatakse instrumendi i hinnastamismudelis; |
| | = | mõõte ühikmaatriks (1 · m); |
| Vi | = | instrumendi i hinnastamisfunktsioon ning |
| y, z | = | muud riskitegurid kui



  hinnastamisfunktsioonis Vi.“ |

„b)

tundlikkus riskitegurite suhtes, mis koosnevad aktsia repomääradest, arvutatakse järgmiselt:

Image 29

kus:

Image 30

=

tundlikkus riskitegurite suhtes, mis koosnevad aktsia repomääradest;

k

=

indeks, mis tähistab aktsiat;

=

m komponentidega vektor, mis kajastab repolepingu struktuuri konkreetse aktsia k puhul, kui m on võrdne repomäärade arvuga, mis vastavad erinevatele lõpptähtaegadele, mida kasutatakse instrumendi i hinnastamismudelis;

Image 31

=

mõõte ühikmaatriks (1 · m);

Vi

i

=

instrumendi i hinnastamisfunktsioon ning

y, z

=

Image 32

i

järgmisega:

| „b) | tundlikkus riskitegurite suhtes, mis koosnevad aktsia repomääradest, arvutatakse järgmiselt:





  kus: | = | tundlikkus riskitegurite suhtes, mis koosnevad aktsia repomääradest; |
| --- | --- | --- | --- |
| k | = | indeks, mis tähistab aktsiat; |
| | = | m komponentidega vektor, mis kajastab repolepingu struktuuri konkreetse aktsia k puhul, kui m on võrdne repomäärade arvuga, mis vastavad erinevatele lõpptähtaegadele, mida kasutatakse instrumendi i hinnastamismudelis; |
| | = | mõõte ühikmaatriks (1 · m); |
| Vi (.) | = | instrumendi i hinnastamisfunktsioon ning |
| y, z | = | muud riskitegurid kui



  hinnastamisfunktsioonis Vi.“ |

„b)

tundlikkus riskitegurite suhtes, mis koosnevad aktsia repomääradest, arvutatakse järgmiselt:

Image 33

kus:

Image 34

=

tundlikkus riskitegurite suhtes, mis koosnevad aktsia repomääradest;

k

=

indeks, mis tähistab aktsiat;

Image 35

=

m komponentidega vektor, mis kajastab repolepingu struktuuri konkreetse aktsia k puhul, kui m on võrdne repomäärade arvuga, mis vastavad erinevatele lõpptähtaegadele, mida kasutatakse instrumendi i hinnastamismudelis;

Image 36

=

mõõte ühikmaatriks (1 · m);

Vi (.)

i

=

instrumendi i hinnastamisfunktsioon ning

y, z

=

Image 37

i

| 31) | Leheküljel 100 uue artikli 325r lõike 4 valemis |
| --- | --- |

31)

Leheküljel 100 uue artikli 325r lõike 4 valemis

asendatakse

„

  Image 38

  “

järgmisega:

„

  Image 39

  “.

| 32) | Leheküljel 100 uue artikli 325r lõike 4 mõistetes |
| --- | --- |

32)

Leheküljel 100 uue artikli 325r lõike 4 mõistetes

asendatakse

| „Vi (.) | = | instrumendi i turuväärtus riskiteguri k funktsioonina ning“ |
| --- | --- | --- |

„Vi (.)

=

instrumendi i turuväärtus riskiteguri k funktsioonina ning“

järgmisega:

| „Vi (.) | = | instrumendi i hinnastamisfunktsioon ning“. |
| --- | --- | --- |

„Vi (.)

=

instrumendi i hinnastamisfunktsioon ning“.

| 33) | Leheküljel 100 uue artikli 325r lõike 5 valemis |
| --- | --- |

33)

Leheküljel 100 uue artikli 325r lõike 5 valemis

asendatakse

„

  Image 40

  “

järgmisega:

„

  Image 41

  “.

| 34) | Leheküljel 100 uue artikli 325r lõike 5 mõistetes |
| --- | --- |

34)

Leheküljel 100 uue artikli 325r lõike 5 mõistetes

asendatakse

| „Vi (.) | = | instrumendi i turuväärtus riskiteguri k funktsioonina ning“ |
| --- | --- | --- |

„Vi (.)

=

instrumendi i turuväärtus riskiteguri k funktsioonina ning“

järgmisega:

| „Vi (.) | = | instrumendi i hinnastamisfunktsioon ning“. |
| --- | --- | --- |

„Vi (.)

=

instrumendi i hinnastamisfunktsioon ning“.

| 35) | Leheküljel 101 uue artikli 325s lõike 1 valemis |
| --- | --- |

35)

Leheküljel 101 uue artikli 325s lõike 1 valemis

asendatakse

„

  Image 42

  “

järgmisega:

„

  Image 43

  “.

| 36) | Leheküljel 104 uue artikli 325w lõike 1 mõistetes |
| --- | --- |

36)

Leheküljel 104 uue artikli 325w lõike 1 mõistetes

asendatakse

| „JTDlong | = | ootamatult makseviivitusse sattumise brutosumma võlainstrumendist tuleneva pika riskipositsiooni puhul; |
| --- | --- | --- |
| Vnotional | = | instrumendi tinglik väärtus; |

„JTDlong

=

ootamatult makseviivitusse sattumise brutosumma võlainstrumendist tuleneva pika riskipositsiooni puhul;

Vnotional

=

instrumendi tinglik väärtus;

(...)

| Adjustmentlong | = | summa, mille võrra suurendatakse või vähendatakse tuletisinstrumendi struktuuri tõttu makseviivituse korral krediidiasutuse või investeerimisühingu kahju võrreldes alusinstrumendi kogu kahjuga; suurendamine märgitakse Adjustmentlong muutujas plussmärgiga ja vähendamine miinusmärgiga.“ |
| --- | --- | --- |

Adjustmentlong

=

summa, mille võrra suurendatakse või vähendatakse tuletisinstrumendi struktuuri tõttu makseviivituse korral krediidiasutuse või investeerimisühingu kahju võrreldes alusinstrumendi kogu kahjuga; suurendamine märgitakse Adjustmentlong muutujas plussmärgiga ja vähendamine miinusmärgiga.“

järgmisega:

| „JTDlong | = | ootamatult makseviivitusse sattumise brutosumma pika riskipositsiooni puhul; |
| --- | --- | --- |
| Vnotional | = | sellise instrumendi tinglik väärtus, millest riskipositsioon tuleneb; |

„JTDlong

=

ootamatult makseviivitusse sattumise brutosumma pika riskipositsiooni puhul;

Vnotional

=

sellise instrumendi tinglik väärtus, millest riskipositsioon tuleneb;

(...)

| Adjustmentlong | = | kui instrument, millest riskipositsioon tuleneb, on tuletisinstrument, siis summa, mille võrra suurendatakse või vähendatakse tuletisinstrumendi struktuuri tõttu makseviivituse korral finantsinstitutsiooni kahju võrreldes alusinstrumendi kogu kahjuga; suurendamine märgitakse valemis plussmärgiga ja vähendamine miinusmärgiga.“ |
| --- | --- | --- |

Adjustmentlong

=

kui instrument, millest riskipositsioon tuleneb, on tuletisinstrument, siis summa, mille võrra suurendatakse või vähendatakse tuletisinstrumendi struktuuri tõttu makseviivituse korral finantsinstitutsiooni kahju võrreldes alusinstrumendi kogu kahjuga; suurendamine märgitakse valemis plussmärgiga ja vähendamine miinusmärgiga.“

| 37) | Leheküljel 104 uue artikli 325w lõike 2 mõistetes |
| --- | --- |

37)

Leheküljel 104 uue artikli 325w lõike 2 mõistetes

asendatakse

| „JTDshort | = | ootamatult makseviivitusse sattumise brutosumma võlainstrumendist tuleneva lühikese riskipositsiooni puhul; |
| --- | --- | --- |
| Vnotional | = | instrumendi tinglik väärtus, mis märgitakse valemis miinusmärgiga; |

„JTDshort

=

ootamatult makseviivitusse sattumise brutosumma võlainstrumendist tuleneva lühikese riskipositsiooni puhul;

Vnotional

=

instrumendi tinglik väärtus, mis märgitakse valemis miinusmärgiga;

(...)

| Adjustmentshort | = | summa, mille võrra suurendatakse või vähendatakse tuletisinstrumendi struktuuri tõttu makseviivituse korral krediidiasutuse või investeerimisühingu kasu võrreldes alusinstrumendi kogu kahjuga; vähendamine märgitakse Adjustmentshort muutujas plussmärgiga ja suurendamine märgitakse Adjustmentshort muutujas miinusmärgiga.“ |
| --- | --- | --- |

Adjustmentshort

=

summa, mille võrra suurendatakse või vähendatakse tuletisinstrumendi struktuuri tõttu makseviivituse korral krediidiasutuse või investeerimisühingu kasu võrreldes alusinstrumendi kogu kahjuga; vähendamine märgitakse Adjustmentshort muutujas plussmärgiga ja suurendamine märgitakse Adjustmentshort muutujas miinusmärgiga.“

järgmisega:

| „JTDshort | = | ootamatult makseviivitusse sattumise brutosumma lühikese riskipositsiooni puhul; |
| --- | --- | --- |
| Vnotional | = | sellise instrumendi tinglik väärtus, millest riskipositsioon tuleneb, mis märgitakse valemis miinusmärgiga; |

„JTDshort

=

ootamatult makseviivitusse sattumise brutosumma lühikese riskipositsiooni puhul;

Vnotional

=

sellise instrumendi tinglik väärtus, millest riskipositsioon tuleneb, mis märgitakse valemis miinusmärgiga;

(...)

| Adjustmentshort | = | kui instrument, millest riskipositsioon tuleneb, on tuletisinstrument, siis summa, mille võrra suurendatakse või vähendatakse tuletisinstrumendi struktuuri tõttu makseviivituse korral finantsinstitutsiooni kasu võrreldes alusinstrumendi kogu kahjuga; vähendamine märgitakse valemis plussmärgiga ja suurendamine miinusmärgiga.“ |
| --- | --- | --- |

Adjustmentshort

=

kui instrument, millest riskipositsioon tuleneb, on tuletisinstrument, siis summa, mille võrra suurendatakse või vähendatakse tuletisinstrumendi struktuuri tõttu makseviivituse korral finantsinstitutsiooni kasu võrreldes alusinstrumendi kogu kahjuga; vähendamine märgitakse valemis plussmärgiga ja suurendamine miinusmärgiga.“

| 38) | Leheküljel 104 uue artikli 325w lõikes 4 |
| --- | --- |

38)

Leheküljel 104 uue artikli 325w lõikes 4

asendatakse

„4.   Lõigetes 1 ja 2 sätestatud arvutuste tegemiseks määratakse tinglikud väärtused kindlaks järgmiselt:

| a) | võlainstrumentide puhul on tinglik väärtus võlainstrumendi nimiväärtus; |
| --- | --- |

a)

võlainstrumentide puhul on tinglik väärtus võlainstrumendi nimiväärtus;

| b) | tuletisinstrumentide puhul, mille alusvaraks on võlaväärtpaber, on tinglik väärtus tuletisinstrumendi tinglik väärtus.“ |
| --- | --- |

b)

tuletisinstrumentide puhul, mille alusvaraks on võlaväärtpaber, on tinglik väärtus tuletisinstrumendi tinglik väärtus.“

järgmisega:

„4.   Lõigetes 1 ja 2 sätestatud arvutuste tegemiseks määratakse tinglikud väärtused kindlaks järgmiselt:

| a) | võlakirja puhul on tinglik väärtus võlakirja nimiväärtus; |
| --- | --- |

a)

võlakirja puhul on tinglik väärtus võlakirja nimiväärtus;

| b) | võlakirja müüdud müügioptsiooni puhul on tinglik väärtus optsiooni tinglik väärtus, võlakirja ostetud ostuoptsiooni puhul on tinglik väärtus null.“ |
| --- | --- |

b)

võlakirja müüdud müügioptsiooni puhul on tinglik väärtus optsiooni tinglik väärtus, võlakirja ostetud ostuoptsiooni puhul on tinglik väärtus null.“

| 39) | Leheküljel 104 uue artikli 325w lõikes 5 |
| --- | --- |

39)

Leheküljel 104 uue artikli 325w lõikes 5

asendatakse

„5.   Kapitaliinstrumentidest tulenevate riskipositsioonide puhul arvutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud ootamatult makseviivitusse sattumise brutosummad lõigetes 1 ja 2 osutatud valemite kasutamise asemel järgmiselt:

| | JTDlong = max {LGD · V + P&Llong + Adjustmentlong; 0} |
| --- | --- |

JTDlong = max {LGD · V + P&Llong + Adjustmentlong; 0}

| | JTDshort = min {LGD · V + P&Lshort + Adjustmentshort; 0} |
| --- | --- |

JTDshort = min {LGD · V + P&Lshort + Adjustmentshort; 0}

kus:

| JTDlong | = | ootamatult makseviivitusse sattumise brutosumma võlainstrumendist tuleneva pika riskipositsiooni puhul; |
| --- | --- | --- |
| JTDshort | = | ootamatult makseviivitusse sattumise brutosumma võlainstrumendist tuleneva lühikese riskipositsiooni puhul ning |
| V | = | aktsia õiglane väärtus või aktsiatel põhinevate tuletisinstrumentide puhul tuletisinstrumendi aluseks oleva aktsia õiglane väärtus.“ |

JTDlong

=

ootamatult makseviivitusse sattumise brutosumma võlainstrumendist tuleneva pika riskipositsiooni puhul;

JTDshort

=

ootamatult makseviivitusse sattumise brutosumma võlainstrumendist tuleneva lühikese riskipositsiooni puhul ning

V

=

aktsia õiglane väärtus või aktsiatel põhinevate tuletisinstrumentide puhul tuletisinstrumendi aluseks oleva aktsia õiglane väärtus.“

järgmisega:

„5.   Kapitaliinstrumentidest tulenevate riskipositsioonide puhul arvutavad finantsinstitutsioonid ootamatult makseviivitusse sattumise brutosummad järgmiselt:

| | JTDlong = max {LGD · Vnotional + P&Llong + Adjustmentlong; 0} |
| --- | --- |

JTDlong = max {LGD · Vnotional + P&Llong + Adjustmentlong; 0}

| | JTDshort = min {LGD · Vnotional + P&Lshort + Adjustmentshort; 0} |
| --- | --- |

JTDshort = min {LGD · Vnotional + P&Lshort + Adjustmentshort; 0}

kus:

| JTDlong | = | ootamatult makseviivitusse sattumise brutosumma pika riskipositsiooni puhul; |
| --- | --- | --- |
| Vnotional | = | sellise instrumendi tinglik väärtus, millest riskipositsioon tuleneb; rahaga samaväärse kapitaliinstrumendi puhul on tinglik väärtus omakapitali õiglane väärtus; JTDshort valemis märgitakse instrumendi tinglik väärtus miinusmärgiga; |
| P&Llong | = | muutuja, mida kohandatakse finantsinstitutsiooni poolt juba arvestatud kasu ja kahjuga, mis tuleneb pikka riskipositsiooni tekitava instrumendi õiglase väärtuse muutustest; kasu märgitakse valemis plussmärgiga ja kahju miinusmärgiga; |
| Adjustmentlong | = | summa, mille võrra suurendatakse või vähendatakse tuletisinstrumendi struktuuri tõttu makseviivituse korral finantsinstitutsiooni kahju võrreldes alusinstrumendi kogu kahjuga; suurendamine märgitakse valemis plussmärgiga ja vähendamine miinusmärgiga; |
| JTDshort | = | ootamatult makseviivitusse sattumise brutosumma lühikese riskipositsiooni puhul; |
| P&Lshort | = | muutuja, mida kohandatakse finantsinstitutsiooni poolt juba arvestatud kasu ja kahjuga, mis tuleneb lühikest riskipositsiooni tekitava instrumendi õiglase väärtuse muutustest; kasu märgitakse valemis plussmärgiga ja kahju miinusmärgiga, ning |
| Adjustmentshort | = | summa, mille võrra suurendatakse või vähendatakse tuletisinstrumendi struktuuri tõttu makseviivituse korral finantsinstitutsiooni kasu võrreldes alusinstrumendi kogu kahjuga; vähendamine märgitakse valemis plussmärgiga ja suurendamine miinusmärgiga.“ |

JTDlong

=

ootamatult makseviivitusse sattumise brutosumma pika riskipositsiooni puhul;

Vnotional

=

sellise instrumendi tinglik väärtus, millest riskipositsioon tuleneb; rahaga samaväärse kapitaliinstrumendi puhul on tinglik väärtus omakapitali õiglane väärtus; JTDshort valemis märgitakse instrumendi tinglik väärtus miinusmärgiga;

P&Llong

=

muutuja, mida kohandatakse finantsinstitutsiooni poolt juba arvestatud kasu ja kahjuga, mis tuleneb pikka riskipositsiooni tekitava instrumendi õiglase väärtuse muutustest; kasu märgitakse valemis plussmärgiga ja kahju miinusmärgiga;

Adjustmentlong

=

summa, mille võrra suurendatakse või vähendatakse tuletisinstrumendi struktuuri tõttu makseviivituse korral finantsinstitutsiooni kahju võrreldes alusinstrumendi kogu kahjuga; suurendamine märgitakse valemis plussmärgiga ja vähendamine miinusmärgiga;

JTDshort

=

ootamatult makseviivitusse sattumise brutosumma lühikese riskipositsiooni puhul;

P&Lshort

=

muutuja, mida kohandatakse finantsinstitutsiooni poolt juba arvestatud kasu ja kahjuga, mis tuleneb lühikest riskipositsiooni tekitava instrumendi õiglase väärtuse muutustest; kasu märgitakse valemis plussmärgiga ja kahju miinusmärgiga, ning

Adjustmentshort

=

summa, mille võrra suurendatakse või vähendatakse tuletisinstrumendi struktuuri tõttu makseviivituse korral finantsinstitutsiooni kasu võrreldes alusinstrumendi kogu kahjuga; vähendamine märgitakse valemis plussmärgiga ja suurendamine miinusmärgiga.“

| 40) | Leheküljel 105 uue artikli 325w lõike 8 esimese lõigu punktis a |
| --- | --- |

40)

Leheküljel 105 uue artikli 325w lõike 8 esimese lõigu punktis a

asendatakse

| „a) | kuidas krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad arvutama eri liiki instrumentide ootamatult makseviivitusse sattumise summad kooskõlas käesoleva artikliga;“ |
| --- | --- |

„a)

kuidas krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad arvutama eri liiki instrumentide ootamatult makseviivitusse sattumise summad kooskõlas käesoleva artikliga;“

järgmisega:

| „a) | kuidas finantsinstitutsioonid peavad määrama komponendid P&Llong, P&Lshort, Adjustmentlong ja Adjustmentshort, kui nad arvutavad eri liiki instrumentide ootamatult makseviivitusse sattumise summasid kooskõlas käesoleva artikliga;“. |
| --- | --- |

„a)

kuidas finantsinstitutsioonid peavad määrama komponendid P&Llong, P&Lshort, Adjustmentlong ja Adjustmentshort, kui nad arvutavad eri liiki instrumentide ootamatult makseviivitusse sattumise summasid kooskõlas käesoleva artikliga;“.

long

short

long

short

| 41) | Leheküljel 106 uue artikli 325y lõike 4 valemites |
| --- | --- |

41)

Leheküljel 106 uue artikli 325y lõike 4 valemites

asendatakse

„

  Image 44

(...)

Image 45

  “

järgmisega:

„

  Image 46

(...)

Image 47

  “.

| 42) | Leheküljel 109 uue artikli 325ad lõike 3 valemis |
| --- | --- |

42)

Leheküljel 109 uue artikli 325ad lõike 3 valemis

asendatakse

„

  Image 48

  “

järgmisega:

„

  Image 49

  “.

| 43) | Leheküljel 109 uue artikli 325ad lõike 4 valemis |
| --- | --- |

43)

Leheküljel 109 uue artikli 325ad lõike 4 valemis

asendatakse

„

  Image 50

  “

järgmisega:

„

  Image 51

  “.

| 44) | Leheküljel 112 uue artikli 325ai lõike 2 valemis |
| --- | --- |

44)

Leheküljel 112 uue artikli 325ai lõike 2 valemis

asendatakse

„

  Image 52

  “

järgmisega:

„

  Image 53

  “.

| 45) | Leheküljel 121 uue artikli 325ay lõikes 1 |
| --- | --- |

45)

Leheküljel 121 uue artikli 325ay lõikes 1

asendatakse

„1.   Intressimäära üldriski klassi samas rühmas leitakse vegariski tundlikkuste vaheline korrelatsiooniparameeter rkl järgmiselt:“

järgmisega:

„1.   Intressimäära üldriski klassi samas rühmas leitakse vegariski tundlikkuste vaheline korrelatsiooniparameeter ρkl järgmiselt:“.

| 46) | Leheküljel 121 uue artikli 325ay lõike 1 teises mõistes |
| --- | --- |

46)

Leheküljel 121 uue artikli 325ay lõike 1 teises mõistes

asendatakse

„ on võrdne
  Image 54
  , kus α on 1 %, ning ...“

järgmisega:

„

  Image 55
  on võrdne
  Image 56
  , kus α on 1 %, ning ...“.

| 47) | Leheküljel 121 uue artikli 325ay lõike 2 esimeses mõistes |
| --- | --- |

47)

Leheküljel 121 uue artikli 325ay lõike 2 esimeses mõistes

asendatakse

| „ | = | 80 % on võrdne delta rühmasisese korrelatsiooniga, mis (...)“ |
| --- | --- | --- |

Image 57

=

80 % on võrdne delta rühmasisese korrelatsiooniga, mis (...)“

järgmisega:

| „ | = | on võrdne delta rühmasisese korrelatsiooniga, mis (...).“ |
| --- | --- | --- |

Image 58

=

on võrdne delta rühmasisese korrelatsiooniga, mis (...).“

| 48) | Leheküljel 124 uue artikli 325bb lõike 1 sissejuhatavas osas |
| --- | --- |

48)

Leheküljel 124 uue artikli 325bb lõike 1 sissejuhatavas osas

asendatakse

„1.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad artikli 325ba lõike 1 punktis a osutatud eeldatava puudujäägi riskinäitaja iga asjaomase kuupäeva t kohta ning iga kauplemisportfelli positsioonide asjaomase portfelli kohta järgmiselt:“

järgmisega:

„1.   Finantsinstitutsioonid arvutavad artikli 325ba lõike 1 punktis a osutatud eeldatava puudujäägi riskinäitaja iga asjaomase kuupäeva t kohta ning iga kauplemisportfelli kuuluvate ja valuuta- või kaubariskile avatud kauplemisportfelliväliste positsioonide asjaomase portfelli kohta järgmiselt:“.

| 49) | Leheküljel 124 uue artikli 325bb lõike 1 mõistetes |
| --- | --- |

49)

Leheküljel 124 uue artikli 325bb lõike 1 mõistetes

asendatakse

| „UESt | = | piiramata eeldatava puudujäägi näitaja, mis arvutatakse järgmiselt:“ |
| --- | --- | --- |

„UESt

=

piiramata eeldatava puudujäägi näitaja, mis arvutatakse järgmiselt:“

järgmisega:

| „UESt | = | piiramata eeldatava puudujäägi näitaja, mis arvutatakse järgmiselt:




  “. |
| --- | --- | --- |

„UESt

=

piiramata eeldatava puudujäägi näitaja, mis arvutatakse järgmiselt:

Image 59

  “.

| 50) | Leheküljel 125 uue artikli 325bb lõikes 4 |
| --- | --- |

50)

Leheküljel 125 uue artikli 325bb lõikes 4

asendatakse

„4.   Erandina lõikest 1 võib krediidiasutus või investeerimisühing vähendada piiramata eeldatava puudujäägi näitajate UESt
  i ja osalise eeldatava puudujäägi näitajate
  Image 60
  , PESt
  RC,i ja PESt
  FC,i arvutamise sagedust kõikide laiade riskitegurite kategooriate i puhul iga päeva kohta arvutamise asemel iga nädala kohta arvutamisele, kui täidetud on mõlemad järgmised tingimused:

| a) | krediidiasutus või investeerimisühing suudab pädevale asutusele tõendada, et piiramata eeldatava puudujäägi näitajate



  arvutamine ei alahinda asjaomaste kauplemisportfelli positsioonide tururiski; |
| --- | --- |

a)

Image 61

| b) | krediidiasutus või investeerimisühing suudab pädeva asutuse nõudmisel suurendada UESt
  i,



  , PESt
  RC,i ja PESt
  FC,i arvutamise sagedust iga nädala kohta arvutamiselt iga päeva kohta arvutamisele.“ |
| --- | --- |

b)

Image 62

järgmisega:

„4.   Erandina lõikest 1 võib finantsinstitutsioon vähendada piiramata eeldatava puudujäägi näitajate UESt
  i ja osalise eeldatava puudujäägi näitajate PESt
  RS,i, PESt
  RC,i ja PESt
  FC,i arvutamise sagedust kõikide laiade riskitegurite kategooriate i puhul iga päeva kohta arvutamise asemel iga nädala kohta arvutamisele, kui täidetud on mõlemad järgmised tingimused:

| a) | finantsinstitutsioon suudab pädevale asutusele tõendada, et piiramata eeldatava puudujäägi näitaja UESt
  i arvutamine ei alahinda asjaomaste kauplemisportfelli positsioonide tururiski; |
| --- | --- |

a)

finantsinstitutsioon suudab pädevale asutusele tõendada, et piiramata eeldatava puudujäägi näitaja UESt
  i arvutamine ei alahinda asjaomaste kauplemisportfelli positsioonide tururiski;

| b) | finantsinstitutsioon suudab pädeva asutuse nõudmisel suurendada UESt
  i, PESt
  RS,i, PESt
  RC,i ja PESt

  FC,i arvutamise sagedust iga nädala kohta arvutamiselt iga päeva kohta arvutamisele.“ |
| --- | --- |

b)

finantsinstitutsioon suudab pädeva asutuse nõudmisel suurendada UESt
  i, PESt
  RS,i, PESt
  RC,i ja PESt

  FC,i arvutamise sagedust iga nädala kohta arvutamiselt iga päeva kohta arvutamisele.“

| 51) | Leheküljel 125 uue artikli 325bc lõike 1 punkti c sissejuhatavas osas |
| --- | --- |

51)

Leheküljel 125 uue artikli 325bc lõike 1 punkti c sissejuhatavas osas

asendatakse

| „c) | kauplemisportfelli positsioonide asjaomase portfelli puhul arvutab krediidiasutus või investeerimisühing osalise eeldatava puudujäägi näitaja aja t korral järgmise valemi kohaselt:




  “ |
| --- | --- |

„c)

kauplemisportfelli positsioonide asjaomase portfelli puhul arvutab krediidiasutus või investeerimisühing osalise eeldatava puudujäägi näitaja aja t korral järgmise valemi kohaselt:

Image 63

  “

järgmisega:

| „c) | kauplemisportfelli kuuluvate ja valuuta- või kaubariskile avatud kauplemisportfelliväliste positsioonide asjaomase portfelli puhul arvutab finantsinstitutsioon osalise eeldatava puudujäägi näitaja aja t korral järgmise valemi kohaselt:




  “. |
| --- | --- |

„c)

kauplemisportfelli kuuluvate ja valuuta- või kaubariskile avatud kauplemisportfelliväliste positsioonide asjaomase portfelli puhul arvutab finantsinstitutsioon osalise eeldatava puudujäägi näitaja aja t korral järgmise valemi kohaselt:

Image 64

  “.

| 52) | Leheküljel 126 uue artikli 325bc lõike 2 punktis d |
| --- | --- |

52)

Leheküljel 126 uue artikli 325bc lõike 2 punktis d

asendatakse

| „d) | näitaja



  sisendandmeid kalibreeritakse 12kuulise stressiperioodiga, mille krediidiasutus või investeerimisühing on punkti c kohaldamisel kindlaks määranud.“ |
| --- | --- |

„d)

Image 65

järgmisega:

| „d) | näitaja PESt
  RS,i sisendandmeid kalibreeritakse 12kuulise stressiperioodiga, mille finantsinstitutsioon on punkti c kohaldamisel kindlaks määranud.“ |
| --- | --- |

„d)

näitaja PESt
  RS,i sisendandmeid kalibreeritakse 12kuulise stressiperioodiga, mille finantsinstitutsioon on punkti c kohaldamisel kindlaks määranud.“

t

RS,i

| 53) | Leheküljel 126 uue artikli 325bc lõike 3 punktis a |
| --- | --- |

53)

Leheküljel 126 uue artikli 325bc lõike 3 punktis a

asendatakse

| „a) | arvutamisel kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud tulevaste šokkide (...);“ |
| --- | --- |

„a)

arvutamisel kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud tulevaste šokkide (...);“

järgmisega:

| „a) | PESt
  RC arvutamisel kasutavad finantsinstitutsioonid tulevaste šokkide (...);“. |
| --- | --- |

„a)

PESt
  RC arvutamisel kasutavad finantsinstitutsioonid tulevaste šokkide (...);“.

t

RC

| 54) | Leheküljel 126 uue artikli 325bc lõikes 4 |
| --- | --- |

54)

Leheküljel 126 uue artikli 325bc lõikes 4

asendatakse

„4.   Artikli 325bb lõikes 1 osutatud osalise eeldatava puudujäägi näitajate
  Image 66
  arvutamiseks peavad krediidiasutused ja investeerimisühingud lisaks käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud nõuetele täitma järgmisi nõudeid:

| a) | arvutamisel kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud tulevaste šokkide stsenaariumeid kõikide portfellis olevate positsioonide modelleeritavate riskitegurite suhtes; |
| --- | --- |

a)

Image 67

| b) | arvutamisel kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud tulevaste šokkide (...)“ |
| --- | --- |

b)

Image 68

järgmisega:

„4.   Artikli 325bb lõikes 1 osutatud osalise eeldatava puudujäägi näitajate PESt
  FC ja PESt
  FC,i arvutamiseks peavad finantsinstitutsioonid lisaks käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud nõuetele täitma järgmisi nõudeid:

| a) | PESt
  FC arvutamisel kasutavad finantsinstitutsioonid tulevaste šokkide stsenaariumeid kõikide portfellis olevate positsioonide modelleeritavate riskitegurite suhtes; |
| --- | --- |

a)

PESt
  FC arvutamisel kasutavad finantsinstitutsioonid tulevaste šokkide stsenaariumeid kõikide portfellis olevate positsioonide modelleeritavate riskitegurite suhtes;

| b) | PESt
  FC,i arvutamisel kasutavad finantsinstitutsioonid tulevaste šokkide (...)“. |
| --- | --- |

b)

PESt
  FC,i arvutamisel kasutavad finantsinstitutsioonid tulevaste šokkide (...)“.

| 55) | Leheküljel 127 uue artikli 325bd lõike 4 sissejuhatavas osas |
| --- | --- |

55)

Leheküljel 127 uue artikli 325bd lõike 4 sissejuhatavas osas

asendatakse

„4.   Osalise eeldatava puudujäägi näitajate arvutamiseks kooskõlas artikli 325bc lõike 1 punktiga c arvutatakse asjaomase kauplemisportfelli positsiooni asjaomase modelleeritava riskiteguri tegelik likviidsusperiood järgmiselt:“

järgmisega:

„4.   Osalise eeldatava puudujäägi näitajate arvutamiseks kooskõlas artikli 325bc lõike 1 punktiga c arvutatakse asjaomasesse kauplemisportfelli kuuluva või valuuta- või kaubariskile avatud kauplemisportfellivälise positsiooni asjaomase modelleeritava riskiteguri tegelik likviidsusperiood järgmiselt:“.

| 56) | Leheküljel 139 artikli 1 punktis 91 |
| --- | --- |

56)

Leheküljel 139 artikli 1 punktis 91

asendatakse

„91)   Artikli 384 lõikes 1 asendatakse

  määratlus järgmisega: ...“

järgmisega:

„91)   Artikli 384 lõikes 1 asendatakse

  määratlus järgmisega: ...“.

| 57) | Leheküljel 148 asendatud artikli 411 punktis 4 |
| --- | --- |

57)

Leheküljel 148 asendatud artikli 411 punktis 4

asendatakse

„4)   „hoiuste vahendaja“ – füüsiline isik või ettevõtja, kes avab krediidiasutustes tasu eest kolmandatele isikutele hoiuseid, sealhulgas jaehoiuseid ja ettevõtete hoiuseid, välja arvatud finantseerimisasutuste hoiuseid;“

järgmisega:

„4)   „hoiuste vahendaja“ – füüsiline isik või ettevõtja, kes avab krediidiasutustes tasu eest kolmandatele isikutele hoiuseid, sealhulgas jaehoiuseid ja ettevõtete hoiuseid, välja arvatud finantssektorisse kuuluvate klientide hoiuseid;“.

| 58) | Leheküljel 154 uue artikli 428b lõike 1 valemis |
| --- | --- |

58)

Leheküljel 154 uue artikli 428b lõike 1 valemis

asendatakse

„

  Image 69

  “

järgmisega:

„

  Image 70

  “.

| 59) | Leheküljel 158 uue artikli 428k lõike 3 sissejuhatavas osas |
| --- | --- |

59)

Leheküljel 158 uue artikli 428k lõike 3 sissejuhatavas osas

asendatakse

„3.   Järgmiste kohustuste suhtes kohaldatakse kättesaadava stabiilse rahastamise tegurit 0 %:“

järgmisega:

„3.   Järgmiste kohustuste ja kapitalikirjete või instrumentide suhtes kohaldatakse kättesaadava stabiilse rahastamise tegurit 0 %:“.

| 60) | Leheküljel 159 uue artikli 428l sissejuhatavas osas |
| --- | --- |

60)

Leheküljel 159 uue artikli 428l sissejuhatavas osas

asendatakse

„Järgmiste kohustuste suhtes kohaldatakse kättesaadava stabiilse rahastamise tegurit 50 %:“

järgmisega:

„Järgmiste kohustuste ja kapitalikirjete või instrumentide suhtes kohaldatakse kättesaadava stabiilse rahastamise tegurit 50 %:“.

| 61) | Leheküljel 159 uue artikli 428l punktis d |
| --- | --- |

61)

Leheküljel 159 uue artikli 428l punktis d

asendatakse

| „d) | muud kohustused, mille järelejäänud tähtaeg on vähemalt kuus kuud ja vähem kui üks aasta ning millele ei ole viidatud artiklites 428m, 428n ja 428o.“ |
| --- | --- |

„d)

muud kohustused, mille järelejäänud tähtaeg on vähemalt kuus kuud ja vähem kui üks aasta ning millele ei ole viidatud artiklites 428m, 428n ja 428o.“

järgmisega:

| „d) | muud kohustused ja kapitalikirjed või instrumendid, mille järelejäänud tähtaeg on vähemalt kuus kuud ja vähem kui üks aasta ning millele ei ole viidatud artiklites 428m, 428n ja 428o.“ |
| --- | --- |

„d)

muud kohustused ja kapitalikirjed või instrumendid, mille järelejäänud tähtaeg on vähemalt kuus kuud ja vähem kui üks aasta ning millele ei ole viidatud artiklites 428m, 428n ja 428o.“

| 62) | Leheküljel 169 uue artikli 428al lõike 3 sissejuhatavas osas |
| --- | --- |

62)

Leheküljel 169 uue artikli 428al lõike 3 sissejuhatavas osas

asendatakse

„3.   Järgmiste kohustuste suhtes kohaldatakse kättesaadava stabiilse rahastamise tegurit 0 %:“

järgmisega:

„3.   Järgmiste kohustuste ja kapitalikirjete või instrumentide suhtes kohaldatakse kättesaadava stabiilse rahastamise tegurit 0 %:“.

| 63) | Leheküljel 169 uue artikli 428am sissejuhatavas osas |
| --- | --- |

63)

Leheküljel 169 uue artikli 428am sissejuhatavas osas

asendatakse

„Järgmiste kohustuste suhtes kohaldatakse kättesaadava stabiilse rahastamise tegurit 50 %:“

järgmisega:

„Järgmiste kohustuste ja kapitalikirjete või instrumentide suhtes kohaldatakse kättesaadava stabiilse rahastamise tegurit 50 %:“.

| 64) | Leheküljel 169 uue artikli 428am punktis b |
| --- | --- |

64)

Leheküljel 169 uue artikli 428am punktis b

asendatakse

| „b) | kohustused, mille järelejäänud tähtaeg on vähem kui üks aasta ja mille on välja andnud:“ |
| --- | --- |

„b)

kohustused, mille järelejäänud tähtaeg on vähem kui üks aasta ja mille on välja andnud:“

järgmisega:

| „b) | kohustused ja kapitalikirjed või instrumendid, mille järelejäänud tähtaeg on vähem kui üks aasta ja mille on välja andnud:“. |
| --- | --- |

„b)

kohustused ja kapitalikirjed või instrumendid, mille järelejäänud tähtaeg on vähem kui üks aasta ja mille on välja andnud:“.

| 65) | Leheküljel 175 asendatud artikli 429 lõike 5 esimese lõigu punktis a |
| --- | --- |

65)

Leheküljel 175 asendatud artikli 429 lõike 5 esimese lõigu punktis a

asendatakse

| „a) | tuletisinstrumenti, mida loetakse lõike 4 punkti d kohaselt bilansiväliseks kirjeks, aga mida käsitletakse kohaldatava raamatupidamistava kohaselt tuletisinstrumendina, käsitletakse nimetatud punkti kohaselt;“ |
| --- | --- |

„a)

tuletisinstrumenti, mida loetakse lõike 4 punkti d kohaselt bilansiväliseks kirjeks, aga mida käsitletakse kohaldatava raamatupidamistava kohaselt tuletisinstrumendina, käsitletakse nimetatud punkti kohaselt;“

järgmisega:

| „a) | lõike 4 punkti d kohast bilansivälist kirjet, mida käsitatakse kohaldatava raamatupidamistava kohaselt tuletisinstrumendina, käsitletakse nimetatud lõike punkti b kohaselt;“. |
| --- | --- |

„a)

lõike 4 punkti d kohast bilansivälist kirjet, mida käsitatakse kohaldatava raamatupidamistava kohaselt tuletisinstrumendina, käsitletakse nimetatud lõike punkti b kohaselt;“.

| 66) | Leheküljel 176 uue artikli 429a lõike 1 esimese lõigu punktis d |
| --- | --- |

66)

Leheküljel 176 uue artikli 429a lõike 1 esimese lõigu punktis d

asendatakse

| „d) | kui krediidiasutus või investeerimisühing on avaliku sektori arengukrediidiasutus, riskipositsioonid, mis tulenevad varadest, mis on nõuded keskvalitsuste, piirkondlike valitsuste, kohalike omavalitsuste või avaliku sektori asutuste vastu seoses avaliku sektori investeeringutega ja tugilaenudega;“ |
| --- | --- |

„d)

kui krediidiasutus või investeerimisühing on avaliku sektori arengukrediidiasutus, riskipositsioonid, mis tulenevad varadest, mis on nõuded keskvalitsuste, piirkondlike valitsuste, kohalike omavalitsuste või avaliku sektori asutuste vastu seoses avaliku sektori investeeringutega ja tugilaenudega;“

järgmisega:

| „d) | kui finantsinstitutsioon on avaliku sektori arengukrediidiasutus, riskipositsioonid, mis tulenevad varadest, mis on nõuded keskvalitsuste, piirkondlike valitsuste, kohalike omavalitsuste või avaliku sektori asutuste vastu seoses avaliku sektori investeeringutega, ja tugilaenud;“. |
| --- | --- |

„d)

kui finantsinstitutsioon on avaliku sektori arengukrediidiasutus, riskipositsioonid, mis tulenevad varadest, mis on nõuded keskvalitsuste, piirkondlike valitsuste, kohalike omavalitsuste või avaliku sektori asutuste vastu seoses avaliku sektori investeeringutega, ja tugilaenud;“.

| 67) | Leheküljel 178 uue artikli 429a lõike 2 kolmandas lõigus |
| --- | --- |

67)

Leheküljel 178 uue artikli 429a lõike 2 kolmandas lõigus

asendatakse

„Esimese lõigu punktide d ja e kohaldamisel ning ilma et see piiraks liidu riigiabireegleid ja (...).“

järgmisega:

„Lõike 1 punktide d ja e kohaldamisel ning ilma et see piiraks liidu riigiabireegleid ja (...).“

| 68) | Leheküljel 179 uue artikli 429a lõike 7 valemis |
| --- | --- |

68)

Leheküljel 179 uue artikli 429a lõike 7 valemis

asendatakse

„

  Image 71

  “

järgmisega:

„

  Image 72

  “.

| 69) | Leheküljel 209 uue artikli 461a esimeses lõigus |
| --- | --- |

69)

Leheküljel 209 uue artikli 461a esimeses lõigus

asendatakse

„Artikli 430b lõikes 1 sätestatud aruandlusnõuete kohaldamise eesmärgil antakse komisjonile õigus võtta kooskõlas artikliga 462 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva määruse muutmiseks, tehes tehnilisi muudatusi artiklites 325e, 325g–325j, 325p, 325q, 325ae, 325ak, 325am, 325ap–325at, 325av ja 325ax ning täpsustades (...).“

järgmisega:

„Artikli 430b lõikes 1 sätestatud aruandlusnõuete kohaldamise eesmärgil antakse komisjonile õigus võtta kooskõlas artikliga 462 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva määruse muutmiseks, tehes tehnilisi muudatusi artiklites 325e, 325g–325j, 325p, 325q, 325ae, 325ai, 325ak, 325am, 325ap–325at, 325av ja 325ax ning täpsustades (...).“

| 70) | Leheküljel 209 asendatud artiklis 462 |
| --- | --- |

70)

Leheküljel 209 asendatud artiklis 462

asendatakse

„(...)

2.   Artikli 244 lõikes 6 ja artikli 245 lõikes 6, artiklites 456–460 ja artiklis 461a osutatud volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates 28. juunist 2013.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 244 lõikes 6, artikli 245 lõikes 6, artiklites 456–460 ja artiklis 461a osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

(...)

6.   Artikli 244 lõike 6 ja artikli 245 lõike 6 ning artiklite 456–460 ja artikli 461a alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub (...).“

järgmisega:

„(...)

2.   Artikli 244 lõikes 6 ja artikli 245 lõikes 6, artiklites 456, 457, 459, 460 ja 461a osutatud volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates 28. juunist 2013.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 244 lõikes 6, artikli 245 lõikes 6, artiklites 456, 457, 459, 460 ja 461a osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

(...)

6.   Artikli 244 lõike 6 ja artikli 245 lõike 6 ning artiklite 456, 457, 459, 460 ja 461a alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub (...).“

| 71) | Leheküljel 210 asendatud artikli 494 lõike 1 sissejuhatavas osas |
| --- | --- |

71)

Leheküljel 210 asendatud artikli 494 lõike 1 sissejuhatavas osas

asendatakse

„1.   Erandina artiklist 92a peab kriisilahendussubjektina käsitatav krediidiasutus või investeerimisühing, kes on globaalne süsteemselt oluline ettevõtja või selle osa, täitma alates 27. juunist 2019 kuni 31. detsembrini 2021 igal ajal järgmisi omavahendite ja kõlblike kohustuste nõudeid:“

järgmisega:

„1.   Erandina artiklist 92a peab kriisilahendussubjektiks liigitatud finantsinstitutsioon, kes on globaalse süsteemselt olulise ettevõtja üksus, täitma alates 27. juunist 2019 kuni 31. detsembrini 2021 igal ajal järgmisi omavahendite ja kõlblike kohustuste nõudeid:“.

| 72) | Leheküljel 211 uue artikli 494a lõike 2 punktis a |
| --- | --- |

72)

Leheküljel 211 uue artikli 494a lõike 2 punktis a

asendatakse

| „a) | artikli 63 lõikes 1 sätestatud tingimused, välja arvatud nõue, et instrumendi peab olema emiteerinud krediidiasutus või investeerimisühing ise;“ |
| --- | --- |

„a)

artikli 63 lõikes 1 sätestatud tingimused, välja arvatud nõue, et instrumendi peab olema emiteerinud krediidiasutus või investeerimisühing ise;“

järgmisega:

| „a) | artiklis 63 sätestatud tingimused, välja arvatud nõue, et instrumendi peab olema emiteerinud finantsinstitutsioon ise;“. |
| --- | --- |

„a)

artiklis 63 sätestatud tingimused, välja arvatud nõue, et instrumendi peab olema emiteerinud finantsinstitutsioon ise;“.

| 73) | Leheküljel 211 uue artikli 494b lõikes 3 |
| --- | --- |

73)

Leheküljel 211 uue artikli 494b lõikes 3

asendatakse

„3.   Erandina artikli 72a lõike 1 punktist a kvalifitseeruvad enne 27. juunit 2019 emiteeritud kohustused kõlblike kohustuste kirjeteks, kui need vastavad (...).“

järgmisega:

„3.   Erandina artikli 72a lõike 1 punktist a kvalifitseeruvad enne 27. juunit 2019 emiteeritud kohustused kõlblike kohustuste instrumentideks, kui need vastavad (...).“

| 74) | Leheküljel 212 asendatud artikli 497 lõike 2 mõistetes |
| --- | --- |

74)

Leheküljel 212 asendatud artikli 497 lõike 2 mõistetes

asendatakse

„kus:

| Sxj | = | omavahendite nõue |
| --- | --- | --- |

Sxj

=

omavahendite nõue

(...)“

järgmisega:

„kus:

| | = | omavahendite nõue; |
| --- | --- | --- |

Image 73

=

omavahendite nõue;

(...)“.

| 75) | Leheküljel 213 asendatud artikli 500 lõike 1 esimese lõigu punktis c |
| --- | --- |

75)

Leheküljel 213 asendatud artikli 500 lõike 1 esimese lõigu punktis c

asendatakse

| „c) | punktis a osutatud kava kohaselt toimunud esimese müügi kuupäevast alates realiseeritud makseviivituses olevate riskipositsioonide kumulatiivne summa on ületanud 20 % kõikide makseviivitusjuhtude kumulatiivsest summast alates punktides a ja b osutatud esimese müügi kuupäevast.“ |
| --- | --- |

„c)

punktis a osutatud kava kohaselt toimunud esimese müügi kuupäevast alates realiseeritud makseviivituses olevate riskipositsioonide kumulatiivne summa on ületanud 20 % kõikide makseviivitusjuhtude kumulatiivsest summast alates punktides a ja b osutatud esimese müügi kuupäevast.“

järgmisega:

| „c) | punktis a osutatud kava kohaselt toimunud esimese müügi kuupäevast alates realiseeritud makseviivituses olevate riskipositsioonide kumulatiivne summa on ületanud 20 % kõikide makseviivituses olevate riskipositsioonide tagasimaksmata summast alates punktides a ja b osutatud esimese müügi kuupäevast.“ |
| --- | --- |

„c)

punktis a osutatud kava kohaselt toimunud esimese müügi kuupäevast alates realiseeritud makseviivituses olevate riskipositsioonide kumulatiivne summa on ületanud 20 % kõikide makseviivituses olevate riskipositsioonide tagasimaksmata summast alates punktides a ja b osutatud esimese müügi kuupäevast.“

| 76) | Leheküljel 213 asendatud artikli 501 lõike 1 mõistetes |
| --- | --- |

76)

Leheküljel 213 asendatud artikli 501 lõike 1 mõistetes

asendatakse

| „E* | = | kogusumma, mis VKE või VKE omavahel seotud klientide rühm võlgneb krediidiasutusele või investeerimisühingule, tema tütarettevõtjatele, tema emaettevõtjatele ja nende emaettevõtjate teistele tütarettevõtjatele ning mis sisaldab kõiki makseviivituses olevaid nõudeid, kuid ei sisalda elamukinnisvara tagatisega nõudeid ega elamukinnisvara tagatisega tingimuslikke nõudeid.“ |
| --- | --- | --- |

„E*

=

kogusumma, mis VKE või VKE omavahel seotud klientide rühm võlgneb krediidiasutusele või investeerimisühingule, tema tütarettevõtjatele, tema emaettevõtjatele ja nende emaettevõtjate teistele tütarettevõtjatele ning mis sisaldab kõiki makseviivituses olevaid nõudeid, kuid ei sisalda elamukinnisvara tagatisega nõudeid ega elamukinnisvara tagatisega tingimuslikke nõudeid.“

järgmisega:

| „E* | = | on üks järgmistest:






  a) | kogusumma, mis VKE või VKE omavahel seotud klientide rühm võlgneb finantsinstitutsioonile, tema tütarettevõtjatele, tema emaettevõtjatele ja nende emaettevõtjate teistele tütarettevõtjatele ning mis sisaldab kõiki makseviivituses olevaid nõudeid, kuid ei sisalda elamukinnisvara tagatisega nõudeid ega elamukinnisvara tagatisega tingimuslikke nõudeid; |
| --- | --- | --- | --- |

„E*

=

on üks järgmistest:

a)

kogusumma, mis VKE või VKE omavahel seotud klientide rühm võlgneb finantsinstitutsioonile, tema tütarettevõtjatele, tema emaettevõtjatele ja nende emaettevõtjate teistele tütarettevõtjatele ning mis sisaldab kõiki makseviivituses olevaid nõudeid, kuid ei sisalda elamukinnisvara tagatisega nõudeid ega elamukinnisvara tagatisega tingimuslikke nõudeid;

| b) | kui punktis a osutatud kogusumma on null, siis VKE või VKE omavahel seotud klientide rühma vastu olevate elamukinnisvara tagatisega nõuete ja elamukinnisvara tagatisega tingimuslike nõuete summa, mis on välja arvatud nimetatud punktis osutatud kogusumma arvutusest.“ |
| --- | --- |

b)

kui punktis a osutatud kogusumma on null, siis VKE või VKE omavahel seotud klientide rühma vastu olevate elamukinnisvara tagatisega nõuete ja elamukinnisvara tagatisega tingimuslike nõuete summa, mis on välja arvatud nimetatud punktis osutatud kogusumma arvutusest.“

| 77) | Leheküljel 213 uue artikli 501a pealkirjas |
| --- | --- |

77)

Leheküljel 213 uue artikli 501a pealkirjas

asendatakse

„Artikkel 501a

Eluliselt vajalik avalike teenuste osutamise või toetamise füüsilisi struktuure või rajatisi, süsteeme ja võrke käitavate või rahastavate üksustega seotud riskipositsioonide krediidiriski omavahendite nõuete korrigeerimine“

järgmisega:

„Artikkel 501a

Eluliselt vajalike avalike teenuste osutamise või toetamise füüsilisi struktuure või rajatisi, süsteeme ja võrke käitavate või rahastavate üksustega seotud riskipositsioonide krediidiriski omavahendite nõuete korrigeerimine“.

| 78) | Leheküljel 218 artikli 510 uues lõikes 8 |
| --- | --- |

78)

Leheküljel 218 artikli 510 uues lõikes 8

asendatakse

„8.   Hiljemalt 28. juuniks 2025 suurendatakse artikli 428r lõike 1 punktis g, artikli 428s lõike 1 punktis c ja artikli 428v punktis b osutatud tehingutele kohaldatavaid nõutava stabiilse rahastamise tegureid vastavalt (...)“.

järgmisega:

„8.   Hiljemalt 28. juuniks 2025 suurendatakse artikli 428r lõike 1 punktis g, artikli 428s lõike 1 punktis b ja artikli 428v punktis a osutatud tehingutele kohaldatavaid nõutava stabiilse rahastamise tegureid vastavalt (...)“.

| 79) | Leheküljel 221 artikli 2 punktis 1 |
| --- | --- |

79)

Leheküljel 221 artikli 2 punktis 1

asendatakse

„(...)

| 2. | Keskne vastaspool arvutab hüpoteetilise kapitali järgmiselt:





  (...)“ |
| --- | --- |

2.

Keskne vastaspool arvutab hüpoteetilise kapitali järgmiselt:

Image 74

(...)“

järgmisega:

„(...)

| 2. | Keskne vastaspool arvutab hüpoteetilise kapitali järgmiselt:





  (...)“. |
| --- | --- |

2.

Keskne vastaspool arvutab hüpoteetilise kapitali järgmiselt:

Image 75

(...)“.

---

| 11.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 398/54 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 398/54

---

Komisjoni 27. mai 2021. aasta rakendusmääruse (EL) 2021/955 (millega sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/1156 kohaldamiseks seoses turustamiseeskirjade ja tasude avaldamise ja nendest teatamise vormide, menetluste ja tehnilise korraga, ning millega määratakse kindlaks AIFide ja eurofondide piiriülese turustamise keskandmebaasi loomiseks ja haldamiseks esitatav teave ning selle teabe esitamise vormid ja menetlused) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 211, 15. juuni 2021
  )

Leheküljel 31 artiklis 1

asendatakse

„Artikkel 1

Turustamisnõudeid käsitlevate riiklike õigusnormide avaldamine

1.   Pädevad asutused avaldavad oma veebisaidil määruse (EL) 2019/1156 artikli 5 lõikes 1 osutatud teabe, kasutades käesoleva määruse I lisas esitatud vormi.

2.   Pädevad asutused avaldavad esimeses lõigus osutatud teabe kas täielikult oma veebisaidi ühel spetsiaalsel veebilehel või eraldi veebilehtedel, kus esitatakse vastavalt käesolevas lõikes osutatud teave alternatiivsete investeerimisfondide (AIFide) ja vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate (eurofondide) kohta.

3.   Pädevad asutused avaldavad lõikes 1 osutatud teabe kokkuvõtted selgel, lühidal ja kergesti arusaadaval viisil, kasutades käesoleva määruse II lisas esitatud vorme. Need kokkuvõtted avaldatakse samal veebilehel nagu lõikes 1 osutatud teave, veebilehe üla- või alaosas.“

järgmisega:

„Artikkel 1

Turustamisnõudeid käsitlevate riiklike õigusnormide avaldamine

1.   Pädevad asutused avaldavad oma veebisaidil määruse (EL) 2019/1156 artikli 5 lõikes 1 osutatud teabe, kasutades käesoleva määruse I lisas esitatud vormi.

Pädevad asutused avaldavad esimeses lõigus osutatud teabe kas täielikult oma veebisaidi ühel spetsiaalsel veebilehel või eraldi veebilehtedel, kus esitatakse vastavalt käesolevas lõikes osutatud teave alternatiivsete investeerimisfondide (AIFide) ja vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate (eurofondide) kohta.

2.   Pädevad asutused avaldavad lõikes 1 osutatud teabe kokkuvõtted selgel, lühidal ja kergesti arusaadaval viisil, kasutades käesoleva määruse II lisas esitatud vorme. Need kokkuvõtted avaldatakse samal veebilehel nagu lõikes 1 osutatud teave, veebilehe üla- või alaosas.“

Leheküljel 35 I lisas kolmandas vastutuse välistamise klauslis

asendatakse

„
  Vastutuse välistamine. Järgnevalt on esitatud mittetäielik loetelu riiklikest õigusaktidest, mida võidakse kohaldada, ning [pädeva asutuse nimi] ei vastuta väljajätmiste eest sellest loetelust. Kõnealustest õigusaktidest tulenevate nõuete järelevalve ei ole [pädeva asutuse nimi] pädevuses. Nende nõuete ja mis tahes muude õigusnõuete kohaldatavust tuleks hinnata enne [eurofondi/AIFi/eurofondi või AIFi] turustamist või sellesse investeerimist. Kahtluste korral peaksid eurofondide või AIFide turustajad või neisse investeerijad küsima sõltumatut nõu nende konkreetses olukorras kohaldatavate nõuete kohta.“

järgmisega:

„
  Vastutuse välistamine. Käesoleval vormil on esitatud mittetäielik loetelu riiklikest õigusaktidest, mida võidakse kohaldada, ning [pädeva asutuse nimi] ei vastuta väljajätmiste eest sellest loetelust. Kõnealustest õigusaktidest tulenevate nõuete järelevalve ei ole [pädeva asutuse nimi] pädevuses. Nende nõuete ja mis tahes muude õigusnõuete kohaldatavust tuleks hinnata enne [eurofondi/AIFi/eurofondi või AIFi] turustamist või sellesse investeerimist. Kahtluste korral peaksid eurofondide või AIFide turustajad või neisse investeerijad küsima sõltumatut nõu nende konkreetses olukorras kohaldatavate nõuete kohta.“

---

| 11.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 398/56 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 398/56

---

Komisjoni 17. augusti 2021. aasta määruse (EL) 2021/1372 (millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 999/2001 IV lisa seoses keeluga sööta mittemäletsejalisi põllumajandusloomi, välja arvatud karusloomad, loomadelt saadud valkudega) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 295, 18. august 2021
  )

Leheküljel 15 lisa punkti 5 alapunktis a, muudetava määruse (EÜ) nr 999/2001 IV lisa V peatüki uue A jao punkti 1 alapunktides m ja n

Asendatakse

| „m) | segasööta tootvad, vastava loa saanud ettevõtted, mis vastavalt IV peatüki G jao punktile b toodavad sigadelt saadud töödeldud loomseid valke sisaldavat segasööta, mis on ette nähtud kodulindude söötmiseks; |
| --- | --- |

„m)

segasööta tootvad, vastava loa saanud ettevõtted, mis vastavalt IV peatüki G jao punktile b toodavad sigadelt saadud töödeldud loomseid valke sisaldavat segasööta, mis on ette nähtud kodulindude söötmiseks;

| n) | segasööta tootvad, vastava loa saanud ettevõtted, mis vastavalt IV peatüki H jao punktile b toodavad kodulindudelt saadud töödeldud loomseid valke sisaldavat segasööta, mis on ette nähtud sigade söötmiseks;“ |
| --- | --- |

n)

segasööta tootvad, vastava loa saanud ettevõtted, mis vastavalt IV peatüki H jao punktile b toodavad kodulindudelt saadud töödeldud loomseid valke sisaldavat segasööta, mis on ette nähtud sigade söötmiseks;“

järgmisega:

| „m) | segasööta tootvad, vastava loa saanud ettevõtted, mis vastavalt IV peatüki G jao punktile d toodavad sigadelt saadud töödeldud loomseid valke sisaldavat segasööta, mis on ette nähtud kodulindude söötmiseks; |
| --- | --- |

„m)

segasööta tootvad, vastava loa saanud ettevõtted, mis vastavalt IV peatüki G jao punktile d toodavad sigadelt saadud töödeldud loomseid valke sisaldavat segasööta, mis on ette nähtud kodulindude söötmiseks;

| n) | segasööta tootvad, vastava loa saanud ettevõtted, mis vastavalt IV peatüki H jao punktile d toodavad kodulindudelt saadud töödeldud loomseid valke sisaldavat segasööta, mis on ette nähtud sigade söötmiseks;“. |
| --- | --- |

n)

segasööta tootvad, vastava loa saanud ettevõtted, mis vastavalt IV peatüki H jao punktile d toodavad kodulindudelt saadud töödeldud loomseid valke sisaldavat segasööta, mis on ette nähtud sigade söötmiseks;“.

---