# Eiropas Savienības L 356/2021

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 356 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 64. gadagājums2021. gada 8. oktobris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 356

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

64. gadagājums2021. gada 8. oktobris

---

| Saturs | | I   Leģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1767 (2021. gada 6. oktobris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1367/2006 par to, kā Kopienas iestādēm un struktūrām piemērot Orhūsas Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem | 1 |

Saturs

I   Leģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1767 (2021. gada 6. oktobris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1367/2006 par to, kā Kopienas iestādēm un struktūrām piemērot Orhūsas Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem

1

| | | II   Neleģislatīvi akti |
| --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2021/1768 (2021. gada 23. jūnijs), ar kuru nolūkā pielāgot tehnikas attīstībai groza I, II, III un IV pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) 2019/1009, ar ko nosaka noteikumus par to, kā tirgū dara pieejamus ES mēslošanas līdzekļus (
  1
  ) | 8 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2021/1769 (2021. gada 5. oktobris), ar ko nosaka aizliegumu Itālijas karoga kuģiem, kuru lielākais garums ir 18 metri vai vairāk un mazāks nekā 24 metri, zvejot sarkano milzu garneli GFCM 9., 10. un 11. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā | 24 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2021/1770 (2021. gada 5. oktobris), ar ko nosaka aizliegumu Itālijas karoga kuģiem, kuru lielākais garums ir 12 metri vai vairāk un mazāks nekā 18 metri, zvejot sarkano milzu garneli GFCM 9., 10. un 11. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā | 27 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2021/1771 (2021. gada 7. oktobris), ar ko attiecībā uz redīsu lapām groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 396/2005 I pielikumu (
  1
  ) | 30 |

II   Neleģislatīvi akti

REGULAS

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2021/1768 (2021. gada 23. jūnijs), ar kuru nolūkā pielāgot tehnikas attīstībai groza I, II, III un IV pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) 2019/1009, ar ko nosaka noteikumus par to, kā tirgū dara pieejamus ES mēslošanas līdzekļus (
  1
  )

1

8

*

Komisijas Regula (ES) 2021/1769 (2021. gada 5. oktobris), ar ko nosaka aizliegumu Itālijas karoga kuģiem, kuru lielākais garums ir 18 metri vai vairāk un mazāks nekā 24 metri, zvejot sarkano milzu garneli GFCM 9., 10. un 11. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā

GFCM

24

*

Komisijas Regula (ES) 2021/1770 (2021. gada 5. oktobris), ar ko nosaka aizliegumu Itālijas karoga kuģiem, kuru lielākais garums ir 12 metri vai vairāk un mazāks nekā 18 metri, zvejot sarkano milzu garneli GFCM 9., 10. un 11. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā

GFCM

27

*

Komisijas Regula (ES) 2021/1771 (2021. gada 7. oktobris), ar ko attiecībā uz redīsu lapām groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 396/2005 I pielikumu (
  1
  )

1

30

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Leģislatīvi akti

REGULAS

| 8.10.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 356/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 356/1

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2021/1767

(2021. gada 6. oktobris),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1367/2006 par to, kā Kopienas iestādēm un struktūrām piemērot Orhūsas Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Savienība un tās dalībvalstis ir Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Konvencijas par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (“Orhūsas konvencija”) (3) līgumslēdzējas puses ar individuālām un kopīgām minētajā konvencijā noteiktām saistībām un pienākumiem. |
| --- | --- |

(1)

Savienība un tās dalībvalstis ir Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Konvencijas par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (“Orhūsas konvencija”) (3) līgumslēdzējas puses ar individuālām un kopīgām minētajā konvencijā noteiktām saistībām un pienākumiem.

| (2) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1367/2006 (4) tika pieņemta, lai sekmētu no Orhūsas konvencijas izrietošo saistību izpildi, nosakot kā Savienības iestādēm un struktūrām to piemērot. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1367/2006 (4) tika pieņemta, lai sekmētu no Orhūsas konvencijas izrietošo saistību izpildi, nosakot kā Savienības iestādēm un struktūrām to piemērot.

| (3) | Komisija savā 2019. gada 11. decembra paziņojumā par Eiropas zaļo kursu pauda, ka apsvērs iespēju pārskatīt Regulu (EK) Nr. 1367/2006, lai uzlabotu iedzīvotāju un vides nevalstisko organizāciju, kam ir konkrētas bažas par vidi ietekmējošu administratīvu aktu atbilstību tiesību aktiem vides jomā, piekļuvi administratīvajai pārskatīšanai un pārskatīšanai tiesā Savienības līmenī. Komisija arī apņēmās veikt pasākumus, lai visās dalībvalstīs uzlabotu iedzīvotāju un nevalstisko organizāciju iespējas vērsties valsts tiesu iestādēs. Tā šajā nolūkā 2020. gada 14. oktobrī izdeva paziņojumu par tiesu iestāžu pieejamības uzlabošanu saistībā ar vides jautājumiem ES un tās dalībvalstīs, kurā tā apstiprina, ka “tiesu iestāžu pieejamība vides lietās, vēršoties gan Eiropas Savienības Tiesā (EST), gan valstu tiesās kā Savienības tiesās, ir svarīgs atbalsta pasākums, kas palīdz sasniegt Eiropas zaļā kursa pārkārtošanās mērķus un nostiprināt pilsoniskās sabiedrības kā demokrātijas telpas sargātājas lomu”. |
| --- | --- |

(3)

Komisija savā 2019. gada 11. decembra paziņojumā par Eiropas zaļo kursu pauda, ka apsvērs iespēju pārskatīt Regulu (EK) Nr. 1367/2006, lai uzlabotu iedzīvotāju un vides nevalstisko organizāciju, kam ir konkrētas bažas par vidi ietekmējošu administratīvu aktu atbilstību tiesību aktiem vides jomā, piekļuvi administratīvajai pārskatīšanai un pārskatīšanai tiesā Savienības līmenī. Komisija arī apņēmās veikt pasākumus, lai visās dalībvalstīs uzlabotu iedzīvotāju un nevalstisko organizāciju iespējas vērsties valsts tiesu iestādēs. Tā šajā nolūkā 2020. gada 14. oktobrī izdeva paziņojumu par tiesu iestāžu pieejamības uzlabošanu saistībā ar vides jautājumiem ES un tās dalībvalstīs, kurā tā apstiprina, ka “tiesu iestāžu pieejamība vides lietās, vēršoties gan Eiropas Savienības Tiesā (EST), gan valstu tiesās kā Savienības tiesās, ir svarīgs atbalsta pasākums, kas palīdz sasniegt Eiropas zaļā kursa pārkārtošanās mērķus un nostiprināt pilsoniskās sabiedrības kā demokrātijas telpas sargātājas lomu”.

| (4) | Neskarot EST prerogatīvu sadalīt izmaksas, tiesvedība, kas notiek saistībā ar Regulu (EK) Nr. 1367/2006, atbilstoši Orhūsas konvencijas 9. panta 4. punktam nedrīkst būt pārmērīgi dārga. Attiecīgi Savienības iestādes un struktūras centīsies panākt, lai saistībā ar šādām procedūrām rastos vienīgi saprātīgi izdevumi, kurus līdz ar to tās varētu pieprasīt atlīdzināt. |
| --- | --- |

(4)

Neskarot EST prerogatīvu sadalīt izmaksas, tiesvedība, kas notiek saistībā ar Regulu (EK) Nr. 1367/2006, atbilstoši Orhūsas konvencijas 9. panta 4. punktam nedrīkst būt pārmērīgi dārga. Attiecīgi Savienības iestādes un struktūras centīsies panākt, lai saistībā ar šādām procedūrām rastos vienīgi saprātīgi izdevumi, kurus līdz ar to tās varētu pieprasīt atlīdzināt.

| (5) | Ņemot vērā Orhūsas konvencijas 9. panta 3. un 4. punktu, kā arī Orhūsas konvencijas Atbilstības komitejas konstatējumus un ieteikumus lietā ACCC/C/2008/32, būtu jānodrošina Savienības tiesību aktu atbilstība Orhūsas konvencijas noteikumiem par iespēju vērsties tiesu iestādēs vides jautājumos tādā veidā, kas ir saderīgs ar Savienības tiesību aktu pamatprincipiem un kārtību, kādā notiek pārskatīšana tiesā. |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā Orhūsas konvencijas 9. panta 3. un 4. punktu, kā arī Orhūsas konvencijas Atbilstības komitejas konstatējumus un ieteikumus lietā ACCC/C/2008/32, būtu jānodrošina Savienības tiesību aktu atbilstība Orhūsas konvencijas noteikumiem par iespēju vērsties tiesu iestādēs vides jautājumos tādā veidā, kas ir saderīgs ar Savienības tiesību aktu pamatprincipiem un kārtību, kādā notiek pārskatīšana tiesā.

| (6) | Lēmumā (ES) 2018/881 (5) Padome lūdza izstrādāt pētījumu par Savienības rīcības iespējām saistībā ar Orhūsas konvencijas Atbilstības komitejas konstatējumiem lietā ACCC/C/2008/32 un pēc tam – vajadzības gadījumā – nākt klajā ar priekšlikumu grozīt Regulu (EK) Nr. 1367/2006. Turklāt Eiropas Parlaments 2017. gada 15. novembra rezolūcijā par rīcības plānu attiecībā uz vidi, cilvēkiem un ekonomiku (6), 2017. gada 16. novembra rezolūcijā par ES vides politikas īstenošanas pārskatu (7) un 2020. gada 15. janvāra rezolūcijā par Eiropas zaļo kursu (8) lūdza grozīt Regulu (EK) Nr. 1367/2006. |
| --- | --- |

(6)

Lēmumā (ES) 2018/881 (5) Padome lūdza izstrādāt pētījumu par Savienības rīcības iespējām saistībā ar Orhūsas konvencijas Atbilstības komitejas konstatējumiem lietā ACCC/C/2008/32 un pēc tam – vajadzības gadījumā – nākt klajā ar priekšlikumu grozīt Regulu (EK) Nr. 1367/2006. Turklāt Eiropas Parlaments 2017. gada 15. novembra rezolūcijā par rīcības plānu attiecībā uz vidi, cilvēkiem un ekonomiku (6), 2017. gada 16. novembra rezolūcijā par ES vides politikas īstenošanas pārskatu (7) un 2020. gada 15. janvāra rezolūcijā par Eiropas zaļo kursu (8) lūdza grozīt Regulu (EK) Nr. 1367/2006.

| (7) | Orhūsas konvencijas 9. panta 3. punkts paredz, ka katrai Pusei saskaņā ar saviem tiesību aktiem jānodrošina, ka sabiedrības daļas locekļiem, ja tie atbilst attiecīgās valsts tiesību aktos noteiktajiem kritērijiem, ir pieejamas tiesas vai citas pārskatīšanas procedūras, lai apstrīdētu jebkura tāda lēmuma, darbības vai bezdarbības materiālo vai procesuālo likumību, kas ir pretrunā attiecīgās valsts tiesību aktiem vides jomā. Regulā (EK) Nr. 1367/2006 paredzētā administratīvās pārskatīšanas procedūra papildina vispārējo Savienības pārskatīšanas tiesā sistēmu, kas ļauj sabiedrības locekļiem prasīt pārskatīt administratīvos aktus, ceļot tiešu prasību Savienības līmenī, proti, saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 263. panta ceturto daļu, un saskaņā ar LESD 267. pantu – ceļot prasību valstu tiesās. Minētās sistēmas būtiski elementi ir valstu tiesu tiesības un pienākums vērsties EST ar lūgumu sniegt prejudiciālu nolēmumu saskaņā ar LESD 267. pantu. Saskaņā ar LESD 267. pantu, kā to interpretējusi EST, dalībvalstu tiesas kā ES tiesību vispārējās jurisdikcijas tiesas ir Savienības tiesību aizsardzības tiesā sistēmas neatņemama daļa (9). |
| --- | --- |

(7)

Orhūsas konvencijas 9. panta 3. punkts paredz, ka katrai Pusei saskaņā ar saviem tiesību aktiem jānodrošina, ka sabiedrības daļas locekļiem, ja tie atbilst attiecīgās valsts tiesību aktos noteiktajiem kritērijiem, ir pieejamas tiesas vai citas pārskatīšanas procedūras, lai apstrīdētu jebkura tāda lēmuma, darbības vai bezdarbības materiālo vai procesuālo likumību, kas ir pretrunā attiecīgās valsts tiesību aktiem vides jomā. Regulā (EK) Nr. 1367/2006 paredzētā administratīvās pārskatīšanas procedūra papildina vispārējo Savienības pārskatīšanas tiesā sistēmu, kas ļauj sabiedrības locekļiem prasīt pārskatīt administratīvos aktus, ceļot tiešu prasību Savienības līmenī, proti, saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 263. panta ceturto daļu, un saskaņā ar LESD 267. pantu – ceļot prasību valstu tiesās. Minētās sistēmas būtiski elementi ir valstu tiesu tiesības un pienākums vērsties EST ar lūgumu sniegt prejudiciālu nolēmumu saskaņā ar LESD 267. pantu. Saskaņā ar LESD 267. pantu, kā to interpretējusi EST, dalībvalstu tiesas kā ES tiesību vispārējās jurisdikcijas tiesas ir Savienības tiesību aizsardzības tiesā sistēmas neatņemama daļa (9).

| (8) | Regulā (EK) Nr. 1367/2006 noteiktais ierobežojums, kas paredz, ka iekšējo pārskatīšanu var veikt tikai attiecībā uz individuāla rakstura administratīvajiem aktiem, ir bijis galvenais iemesls, kādēļ par neatbilstīgiem ir atzīti vides nevalstisko organizāciju pieprasījumi veikt iekšēju pārskatīšanu saskaņā ar minētās regulas 10. pantu, tostarp attiecībā uz administratīvajiem aktiem, kuru darbības joma ir plašāka. Tāpēc ir jāpaplašina regulā paredzētās iekšējās pārskatīšanas procedūras darbības joma, lai tajā iekļautu arī vispārēji piemērojamus neleģislatīvus aktus. |
| --- | --- |

(8)

Regulā (EK) Nr. 1367/2006 noteiktais ierobežojums, kas paredz, ka iekšējo pārskatīšanu var veikt tikai attiecībā uz individuāla rakstura administratīvajiem aktiem, ir bijis galvenais iemesls, kādēļ par neatbilstīgiem ir atzīti vides nevalstisko organizāciju pieprasījumi veikt iekšēju pārskatīšanu saskaņā ar minētās regulas 10. pantu, tostarp attiecībā uz administratīvajiem aktiem, kuru darbības joma ir plašāka. Tāpēc ir jāpaplašina regulā paredzētās iekšējās pārskatīšanas procedūras darbības joma, lai tajā iekļautu arī vispārēji piemērojamus neleģislatīvus aktus.

| (9) | Regulas (EK) Nr. 1367/2006 darbības joma aptver saskaņā ar vides tiesībām pieņemtus aktus. Turpretī Orhūsas konvencijas 9. panta 3. punkts attiecas uz tādas darbības vai bezdarbības apstrīdēšanu, kas “pārkāpj” vides tiesību aktus. Tāpēc ir jāprecizē, ka iekšējā pārskatīšana jāveic, lai pārbaudītu, vai administratīvais akts pārkāpj vides tiesību aktus. |
| --- | --- |

(9)

Regulas (EK) Nr. 1367/2006 darbības joma aptver saskaņā ar vides tiesībām pieņemtus aktus. Turpretī Orhūsas konvencijas 9. panta 3. punkts attiecas uz tādas darbības vai bezdarbības apstrīdēšanu, kas “pārkāpj” vides tiesību aktus. Tāpēc ir jāprecizē, ka iekšējā pārskatīšana jāveic, lai pārbaudītu, vai administratīvais akts pārkāpj vides tiesību aktus.

| (10) | Izvērtējot, vai administratīvajā aktā ir noteikumi, kas to ietekmes dēļ varētu pārkāpt vides tiesību aktus, ir jāņem vērā, vai šādi noteikumi varētu negatīvi ietekmēt LESD 191. pantā izklāstīto Savienības politikas mērķu īstenošanu vides jomā. Ja tas tā ir, iekšējās pārskatīšanas procedūrai būtu jāaptver arī akti, kas ir pieņemti, īstenojot arī citas rīcībpolitikas, ne tikai Savienības vides rīcībpolitiku. |
| --- | --- |

(10)

Izvērtējot, vai administratīvajā aktā ir noteikumi, kas to ietekmes dēļ varētu pārkāpt vides tiesību aktus, ir jāņem vērā, vai šādi noteikumi varētu negatīvi ietekmēt LESD 191. pantā izklāstīto Savienības politikas mērķu īstenošanu vides jomā. Ja tas tā ir, iekšējās pārskatīšanas procedūrai būtu jāaptver arī akti, kas ir pieņemti, īstenojot arī citas rīcībpolitikas, ne tikai Savienības vides rīcībpolitiku.

| (11) | Saskaņā ar LESD 263. pantu, kā to interpretējusi EST, tiek uzskatīts, ka tiesību aktam ir ārēja ietekme un tādējādi uz to var attiecināt pieprasījumu veikt pārskatīšanu, ja tā mērķis ir radīt juridiskas sekas trešām personām. Tāpēc sagatavojoši tiesību akti, ieteikumi, atzinumi un citi nesaistoši akti, kas nerada juridiskas sekas trešām personām un ko saskaņā ar EST judikatūru tādēļ nevar uzskatīt par tādiem, kuriem ir ārēja ietekme, nebūtu jāuzskata par administratīviem aktiem Regulas (EK) Nr. 1367/2006 nozīmē (10). |
| --- | --- |

(11)

Saskaņā ar LESD 263. pantu, kā to interpretējusi EST, tiek uzskatīts, ka tiesību aktam ir ārēja ietekme un tādējādi uz to var attiecināt pieprasījumu veikt pārskatīšanu, ja tā mērķis ir radīt juridiskas sekas trešām personām. Tāpēc sagatavojoši tiesību akti, ieteikumi, atzinumi un citi nesaistoši akti, kas nerada juridiskas sekas trešām personām un ko saskaņā ar EST judikatūru tādēļ nevar uzskatīt par tādiem, kuriem ir ārēja ietekme, nebūtu jāuzskata par administratīviem aktiem Regulas (EK) Nr. 1367/2006 nozīmē (10).

| (12) | Lai nodrošinātu juridisko konsekvenci, tiek uzskatīts, ka aktam ir juridiskas sekas un tādējādi uz to var attiecināt pieprasījumu veikt pārskatīšanu saskaņā ar LESD 263. pantu, kā to interpretējusi EST (11). Uzskatīt, ka aktam ir juridiskas sekas, nozīmē to, ka uz aktu var attiecināt pieprasījumu veikt pārskatīšanu neatkarīgi no tā formas, jo akta būtību vērtē pēc tā radītajām sekām, mērķa un satura (12). |
| --- | --- |

(12)

Lai nodrošinātu juridisko konsekvenci, tiek uzskatīts, ka aktam ir juridiskas sekas un tādējādi uz to var attiecināt pieprasījumu veikt pārskatīšanu saskaņā ar LESD 263. pantu, kā to interpretējusi EST (11). Uzskatīt, ka aktam ir juridiskas sekas, nozīmē to, ka uz aktu var attiecināt pieprasījumu veikt pārskatīšanu neatkarīgi no tā formas, jo akta būtību vērtē pēc tā radītajām sekām, mērķa un satura (12).

| (13) | Lai būtu pietiekami daudz laika pienācīgam pārskatīšanas procesam, ir lietderīgi pagarināt Regulā (EK) Nr. 1367/2006 noteiktos termiņus, kādos jāiesniedz administratīvās pārskatīšanas pieprasījums, un termiņus, kādos Savienības iestādēm un struktūrām uz šādiem pieprasījumiem ir jāatbild. |
| --- | --- |

(13)

Lai būtu pietiekami daudz laika pienācīgam pārskatīšanas procesam, ir lietderīgi pagarināt Regulā (EK) Nr. 1367/2006 noteiktos termiņus, kādos jāiesniedz administratīvās pārskatīšanas pieprasījums, un termiņus, kādos Savienības iestādēm un struktūrām uz šādiem pieprasījumiem ir jāatbild.

| (14) | Saskaņā ar EST judikatūru (13) vides nevalstiskajām organizācijām vai citiem sabiedrības locekļiem, kas pieprasa veikt administratīva akta iekšēju pārskatīšanu, izklāstot sava pārskatīšanas pieprasījuma pamatojumu, ir jāsniedz pietiekami izsmeļoši fakti vai juridiskie argumenti, lai rastos nopietnas šaubas. |
| --- | --- |

(14)

Saskaņā ar EST judikatūru (13) vides nevalstiskajām organizācijām vai citiem sabiedrības locekļiem, kas pieprasa veikt administratīva akta iekšēju pārskatīšanu, izklāstot sava pārskatīšanas pieprasījuma pamatojumu, ir jāsniedz pietiekami izsmeļoši fakti vai juridiskie argumenti, lai rastos nopietnas šaubas.

| (15) | Pārskatīšanas procedūru darbības jomai saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1367/2006 būtu jāietver gan apstrīdētā akta materiāltiesiskā, gan procesuālā likumība. Atbilstīgi EST judikatūrai tiesvedības saskaņā ar LESD 263. panta ceturto daļu un Regulas (EK) Nr. 1367/2006 12. pantu pamatā nevar būt jauns pamatojums vai pierādījumi, kas nav iekļauti pieprasījumā veikt pārskatīšanu, jo pretējā gadījumā prasība par šāda pieprasījuma pamatojumu, kas ir ietverta Regulas (EK) Nr. 1367/2006 10. panta 1. punktā, kļūtu nevajadzīga un tiktu grozīts ar šo pieprasījumu uzsāktās procedūras priekšmets (14). |
| --- | --- |

(15)

Pārskatīšanas procedūru darbības jomai saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1367/2006 būtu jāietver gan apstrīdētā akta materiāltiesiskā, gan procesuālā likumība. Atbilstīgi EST judikatūrai tiesvedības saskaņā ar LESD 263. panta ceturto daļu un Regulas (EK) Nr. 1367/2006 12. pantu pamatā nevar būt jauns pamatojums vai pierādījumi, kas nav iekļauti pieprasījumā veikt pārskatīšanu, jo pretējā gadījumā prasība par šāda pieprasījuma pamatojumu, kas ir ietverta Regulas (EK) Nr. 1367/2006 10. panta 1. punktā, kļūtu nevajadzīga un tiktu grozīts ar šo pieprasījumu uzsāktās procedūras priekšmets (14).

| (16) | Uz dalībvalstu publisko iestāžu pieņemtiem aktiem, tostarp valsts īstenošanas pasākumiem, kas pieņemti dalībvalstu līmenī un paredzēti atbilstīgi Savienības tiesību aktiem pieņemtā neleģislatīvā aktā, neattiecas Regulas (EK) Nr. 1367/2006 darbības joma saskaņā ar Līgumiem un valstu tiesu autonomijas principu. |
| --- | --- |

(16)

Uz dalībvalstu publisko iestāžu pieņemtiem aktiem, tostarp valsts īstenošanas pasākumiem, kas pieņemti dalībvalstu līmenī un paredzēti atbilstīgi Savienības tiesību aktiem pieņemtā neleģislatīvā aktā, neattiecas Regulas (EK) Nr. 1367/2006 darbības joma saskaņā ar Līgumiem un valstu tiesu autonomijas principu.

| (17) | Vides nevalstiskajām organizācijām un citiem sabiedrības locekļiem vajadzētu būt tiesībām pieprasīt Savienības iestāžu un struktūru administratīvo aktu un bezdarbības iekšēju pārskatīšanu saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 1367/2006, kura grozīta ar šo regulu. |
| --- | --- |

(17)

Vides nevalstiskajām organizācijām un citiem sabiedrības locekļiem vajadzētu būt tiesībām pieprasīt Savienības iestāžu un struktūru administratīvo aktu un bezdarbības iekšēju pārskatīšanu saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 1367/2006, kura grozīta ar šo regulu.

| (18) | Pierādot savu tiesību aizskārumu, sabiedrības locekļiem būtu jāpierāda, ka ir pārkāptas viņu tiesības. Šāds pārkāpums var būt nepamatots ierobežojums vai šķērslis šādu tiesību izmantošanai. |
| --- | --- |

(18)

Pierādot savu tiesību aizskārumu, sabiedrības locekļiem būtu jāpierāda, ka ir pārkāptas viņu tiesības. Šāds pārkāpums var būt nepamatots ierobežojums vai šķērslis šādu tiesību izmantošanai.

| (19) | Sabiedrības locekļiem nav pienākuma pierādīt, ka viņi ir skarti tieši un individuāli LESD 263. panta ceturtās daļas nozīmē, kā to interpretējusi EST (15). Tomēr, lai izvairītos no tā, ka sabiedrības locekļiem ir neierobežotas tiesības pieprasīt iekšēju pārskatīšanu (“actio popularis”), ko neprasa Orhūsas konvencija, viņiem būtu jāpierāda, ka salīdzinājumā ar sabiedrību kopumā šāds aizskārums viņus skar tieši, – piemēram nenovēršama apdraudējuma viņu veselībai un drošībai gadījumā, – vai tiesību, kas viņiem pienākas saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, aizskārums, kurš izriet no iespējamā vides tiesību pārkāpuma, saskaņā ar EST judikatūru (16). |
| --- | --- |

(19)

Sabiedrības locekļiem nav pienākuma pierādīt, ka viņi ir skarti tieši un individuāli LESD 263. panta ceturtās daļas nozīmē, kā to interpretējusi EST (15). Tomēr, lai izvairītos no tā, ka sabiedrības locekļiem ir neierobežotas tiesības pieprasīt iekšēju pārskatīšanu (“actio popularis”), ko neprasa Orhūsas konvencija, viņiem būtu jāpierāda, ka salīdzinājumā ar sabiedrību kopumā šāds aizskārums viņus skar tieši, – piemēram nenovēršama apdraudējuma viņu veselībai un drošībai gadījumā, – vai tiesību, kas viņiem pienākas saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, aizskārums, kurš izriet no iespējamā vides tiesību pārkāpuma, saskaņā ar EST judikatūru (16).

| (20) | Pierādot pietiekamas sabiedrības intereses, sabiedrības locekļiem būtu kopīgi jāapliecina gan tas, ka pastāv sabiedrības intereses saglabāt, aizsargāt un uzlabot vides kvalitāti, aizsargāt cilvēku veselību, apdomīgi un racionāli izmantot dabas resursus vai cīnīties pret klimata pārmaiņām, gan, savācot parakstus vai nu fiziski, vai digitāli, tas, ka viņu pārskatīšanas pieprasījumu atbalsta pietiekams skaits fizisku vai juridisku personu visā Savienībā. |
| --- | --- |

(20)

Pierādot pietiekamas sabiedrības intereses, sabiedrības locekļiem būtu kopīgi jāapliecina gan tas, ka pastāv sabiedrības intereses saglabāt, aizsargāt un uzlabot vides kvalitāti, aizsargāt cilvēku veselību, apdomīgi un racionāli izmantot dabas resursus vai cīnīties pret klimata pārmaiņām, gan, savācot parakstus vai nu fiziski, vai digitāli, tas, ka viņu pārskatīšanas pieprasījumu atbalsta pietiekams skaits fizisku vai juridisku personu visā Savienībā.

| (21) | Lai nodrošinātu efektīvas iekšējās pārskatīšanas procedūras un jo īpaši to, ka pārskatīšanas pieprasījumi attiecīgā gadījumā atbilst Regulā (EK) Nr. 1367/2006 noteiktajiem kritērijiem un sniedz pietiekami būtiskus faktus vai juridiskus argumentus, lai radītu nopietnas šaubas par Savienības iestādes vai struktūras veikto novērtējumu (17), sabiedrības locekļus būtu jāpārstāv vai nu vides nevalstiskai organizācijai, kas atbilst Regulā (EK) Nr. 1367/2006, kas grozīta ar šo regulu, izklāstītajiem kritērijiem, vai juristam, kas ir pilnvarots praktizēt dalībvalsts tiesā. |
| --- | --- |

(21)

Lai nodrošinātu efektīvas iekšējās pārskatīšanas procedūras un jo īpaši to, ka pārskatīšanas pieprasījumi attiecīgā gadījumā atbilst Regulā (EK) Nr. 1367/2006 noteiktajiem kritērijiem un sniedz pietiekami būtiskus faktus vai juridiskus argumentus, lai radītu nopietnas šaubas par Savienības iestādes vai struktūras veikto novērtējumu (17), sabiedrības locekļus būtu jāpārstāv vai nu vides nevalstiskai organizācijai, kas atbilst Regulā (EK) Nr. 1367/2006, kas grozīta ar šo regulu, izklāstītajiem kritērijiem, vai juristam, kas ir pilnvarots praktizēt dalībvalsts tiesā.

| (22) | Ja Savienības iestāde vai struktūra saņem vairākus pieprasījumus pārskatīt vienu un to pašu darbību vai bezdarbību un apvieno šādus pieprasījumus to novērtēšanai vienā procedūrā, Savienības iestādei vai struktūrai savā atbildē katrs pieprasījums būtu jāizskata pēc būtības. Jo īpaši, ja šādu pieprasījumu uzskata par nepieņemamu procesuālu iemeslu dēļ vai ja tas tiek noraidīts pēc būtības, tam nebūtu jāskar citu pārskatīšanas pieprasījumu izskatīšana, kas izvērtēti tajā pašā procedūrā. |
| --- | --- |

(22)

Ja Savienības iestāde vai struktūra saņem vairākus pieprasījumus pārskatīt vienu un to pašu darbību vai bezdarbību un apvieno šādus pieprasījumus to novērtēšanai vienā procedūrā, Savienības iestādei vai struktūrai savā atbildē katrs pieprasījums būtu jāizskata pēc būtības. Jo īpaši, ja šādu pieprasījumu uzskata par nepieņemamu procesuālu iemeslu dēļ vai ja tas tiek noraidīts pēc būtības, tam nebūtu jāskar citu pārskatīšanas pieprasījumu izskatīšana, kas izvērtēti tajā pašā procedūrā.

| (23) | Lai nodrošinātu efektīvu lietu izskatīšanu, Savienības iestādēm un struktūrām būtu jācenšas konsekventi piemērot Regulas (EK) Nr. 1367/2006 11. pantā noteiktos kritērijus. |
| --- | --- |

(23)

Lai nodrošinātu efektīvu lietu izskatīšanu, Savienības iestādēm un struktūrām būtu jācenšas konsekventi piemērot Regulas (EK) Nr. 1367/2006 11. pantā noteiktos kritērijus.

| (24) | Pārredzamības un efektīvas lietu izskatīšanas labad Savienības iestādēm un struktūrām būtu jāļauj izveidot tiešsaistes sistēmas iekšējās pārskatīšanas pieprasījumu saņemšanai. |
| --- | --- |

(24)

Pārredzamības un efektīvas lietu izskatīšanas labad Savienības iestādēm un struktūrām būtu jāļauj izveidot tiešsaistes sistēmas iekšējās pārskatīšanas pieprasījumu saņemšanai.

| (25) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, ieviest detalizētus noteikumus par to, kā Savienības iestādēm un struktūrām piemērot Orhūsas konvencijas noteikumus, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet darbības mēroga un iedarbības dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(25)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, ieviest detalizētus noteikumus par to, kā Savienības iestādēm un struktūrām piemērot Orhūsas konvencijas noteikumus, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet darbības mēroga un iedarbības dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

| (26) | Šajā regulā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā (“Harta”), jo īpaši vajadzība Savienības rīcībpolitikās integrēt augstu vides aizsardzības līmeni (37. pants), tiesības uz labu pārvaldību (41. pants) un tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību un taisnīgu tiesu (47. pants). Šī regula palīdz uzlabot ES administratīvās pārskatīšanas un pārskatīšanas tiesā sistēmas efektivitāti, tādējādi stiprinot Hartas 37., 41. un 47. panta piemērošanu un sekmējot tiesiskumu, kā noteikts LES 2. pantā. |
| --- | --- |

(26)

Šajā regulā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā (“Harta”), jo īpaši vajadzība Savienības rīcībpolitikās integrēt augstu vides aizsardzības līmeni (37. pants), tiesības uz labu pārvaldību (41. pants) un tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību un taisnīgu tiesu (47. pants). Šī regula palīdz uzlabot ES administratīvās pārskatīšanas un pārskatīšanas tiesā sistēmas efektivitāti, tādējādi stiprinot Hartas 37., 41. un 47. panta piemērošanu un sekmējot tiesiskumu, kā noteikts LES 2. pantā.

| (27) | Tāpēc Regula (EK) Nr. 1367/2006 būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(27)

Tāpēc Regula (EK) Nr. 1367/2006 būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 1367/2006 groza šādi:

| 1) | regulas 2. panta 1. punkta g) un h) apakšpunktu aizstāj šādiem:






  “g) | “administratīvs akts” ir jebkurš tāds Savienības iestādes vai struktūras pieņemts neleģislatīvs akts, kam ir juridiskas sekas un ārēja ietekme un kas ietver noteikumus, kuri var pārkāpt tiesību aktus vides jomā regulas 2. panta 1. punkta f) apakšpunkta nozīmē; |
| --- | --- | --- |

1)

regulas 2. panta 1. punkta g) un h) apakšpunktu aizstāj šādiem:

“g)

“administratīvs akts” ir jebkurš tāds Savienības iestādes vai struktūras pieņemts neleģislatīvs akts, kam ir juridiskas sekas un ārēja ietekme un kas ietver noteikumus, kuri var pārkāpt tiesību aktus vides jomā regulas 2. panta 1. punkta f) apakšpunkta nozīmē;

| h) | “administratīva bezdarbība” ir tad, kad Savienības iestāde vai struktūra nepieņem neleģislatīvu aktu, kam ir juridiskas sekas un ārēja ietekme, ja šāda akta nepieņemšana var pārkāpt tiesību aktus vides jomā regulas 2. panta 1. punkta f) apakšpunkta nozīmē.”; |
| --- | --- |

h)

“administratīva bezdarbība” ir tad, kad Savienības iestāde vai struktūra nepieņem neleģislatīvu aktu, kam ir juridiskas sekas un ārēja ietekme, ja šāda akta nepieņemšana var pārkāpt tiesību aktus vides jomā regulas 2. panta 1. punkta f) apakšpunkta nozīmē.”;

| 2) | regulas 10. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:

  “1.   Jebkura nevalstiska organizācija vai citi sabiedrības locekļi, kas atbilst 11. pantā izklāstītajiem kritērijiem, ir tiesīgi Savienības iestādei vai struktūrai, kura ir pieņēmusi administratīvu aktu vai – ja ir konstatēta iespējama administratīva bezdarbība – kurai būtu bijis jāpieņem šāds akts, iesniegt pieprasījumu veikt iekšēju pārskatīšanu, pamatojoties uz to, ka šāds akts vai bezdarbība pārkāpj tiesību aktus vides jomā 2. panta 1. punkta f) apakšpunkta nozīmē.
  Šādus pieprasījumus iesniedz rakstiski un termiņā, kas nepārsniedz astoņas nedēļas pēc administratīvā akta pieņemšanas, paziņošanas vai publicēšanas, atkarībā no tā, kura no šīm darbībām notiek vēlāk, vai – ja ir konstatēta iespējama administratīva bezdarbība – astoņas nedēļas pēc dienas, kad administratīvais akts bija vajadzīgs. Pieprasījumā norāda pārskatīšanas pamatojumu.


  2.   Šā panta 1. punktā minētā Savienības iestāde vai struktūra izskata jebkuru šādu pieprasījumu, ja vien tas nav acīmredzami nepamatots vai neargumentēts. Ja Savienības iestāde vai struktūra saņem vairākus pieprasījumus pārskatīt vienu un to pašu administratīvo aktu vai administratīvo bezdarbību, iestāde vai struktūra var apvienot pieprasījumus un izskatīt tos kā vienu. Savienības iestāde vai struktūra sniedz pamatojumu rakstiskā atbildē, cik drīz vien iespējams, bet ne vēlāk kā 16 nedēļas pēc 1. punkta otrajā daļā noteiktā astoņu nedēļu termiņa.”; |
| --- | --- | --- |

2)

regulas 10. pantu groza šādi:

a)

panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:

“1.   Jebkura nevalstiska organizācija vai citi sabiedrības locekļi, kas atbilst 11. pantā izklāstītajiem kritērijiem, ir tiesīgi Savienības iestādei vai struktūrai, kura ir pieņēmusi administratīvu aktu vai – ja ir konstatēta iespējama administratīva bezdarbība – kurai būtu bijis jāpieņem šāds akts, iesniegt pieprasījumu veikt iekšēju pārskatīšanu, pamatojoties uz to, ka šāds akts vai bezdarbība pārkāpj tiesību aktus vides jomā 2. panta 1. punkta f) apakšpunkta nozīmē.

Šādus pieprasījumus iesniedz rakstiski un termiņā, kas nepārsniedz astoņas nedēļas pēc administratīvā akta pieņemšanas, paziņošanas vai publicēšanas, atkarībā no tā, kura no šīm darbībām notiek vēlāk, vai – ja ir konstatēta iespējama administratīva bezdarbība – astoņas nedēļas pēc dienas, kad administratīvais akts bija vajadzīgs. Pieprasījumā norāda pārskatīšanas pamatojumu.

2.   Šā panta 1. punktā minētā Savienības iestāde vai struktūra izskata jebkuru šādu pieprasījumu, ja vien tas nav acīmredzami nepamatots vai neargumentēts. Ja Savienības iestāde vai struktūra saņem vairākus pieprasījumus pārskatīt vienu un to pašu administratīvo aktu vai administratīvo bezdarbību, iestāde vai struktūra var apvienot pieprasījumus un izskatīt tos kā vienu. Savienības iestāde vai struktūra sniedz pamatojumu rakstiskā atbildē, cik drīz vien iespējams, bet ne vēlāk kā 16 nedēļas pēc 1. punkta otrajā daļā noteiktā astoņu nedēļu termiņa.”;

| b) | panta 3. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

  “Jebkurā gadījumā Savienības iestāde vai struktūra rīkojas 22 nedēļu laikā pēc 1. punkta otrajā daļā noteiktā astoņu nedēļu termiņa.”; |
| --- | --- |

b)

panta 3. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

“Jebkurā gadījumā Savienības iestāde vai struktūra rīkojas 22 nedēļu laikā pēc 1. punkta otrajā daļā noteiktā astoņu nedēļu termiņa.”;

| 3) | regulas 11. pantu groza šādi:






  a) | iekļauj šādu punktu:






  “1.a | Pieprasījumu veikt iekšēju pārskatīšanu var iesniegt arī citi sabiedrības locekļi, ievērojot šādus nosacījumus:






  a) | viņi pierāda savu tiesību aizskārumu, ko izraisījis iespējamais Savienības vides tiesību aktu pārkāpums, un to, ka salīdzinājumā ar sabiedrību kopumā šāds aizskārums viņus skar tieši; vai |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3)

regulas 11. pantu groza šādi:

a)

iekļauj šādu punktu:

“1.a

Pieprasījumu veikt iekšēju pārskatīšanu var iesniegt arī citi sabiedrības locekļi, ievērojot šādus nosacījumus:

a)

viņi pierāda savu tiesību aizskārumu, ko izraisījis iespējamais Savienības vides tiesību aktu pārkāpums, un to, ka salīdzinājumā ar sabiedrību kopumā šāds aizskārums viņus skar tieši; vai

| b) | viņi apliecina pietiekamu sabiedrības interesi un to, ka pieprasījumu atbalsta vismaz 4 000 sabiedrības locekļu, kas dzīvo vai ir iedibināti vismaz piecās dalībvalstīs, un no katras no minētajām dalībvalstīm ir vismaz 250 attiecīgo sabiedrības locekļu.
  Pirmajā daļā minētajos gadījumos sabiedrības locekļus pārstāv nevalstiska organizācija, kas atbilst 1. punktā izklāstītajiem kritērijiem, vai jurists, kas ir pilnvarots praktizēt dalībvalsts tiesā. Minētā nevalstiskā organizācija vai jurists sadarbojas ar attiecīgo Savienības iestādi vai struktūru, lai attiecīgā gadījumā konstatētu, ka ir izpildīti pirmās daļas b) apakšpunktā minētie kvantitatīvie nosacījumi, un pēc pieprasījuma sniedz papildu pierādījumus.”; |
| --- | --- |

b)

viņi apliecina pietiekamu sabiedrības interesi un to, ka pieprasījumu atbalsta vismaz 4 000 sabiedrības locekļu, kas dzīvo vai ir iedibināti vismaz piecās dalībvalstīs, un no katras no minētajām dalībvalstīm ir vismaz 250 attiecīgo sabiedrības locekļu.

Pirmajā daļā minētajos gadījumos sabiedrības locekļus pārstāv nevalstiska organizācija, kas atbilst 1. punktā izklāstītajiem kritērijiem, vai jurists, kas ir pilnvarots praktizēt dalībvalsts tiesā. Minētā nevalstiskā organizācija vai jurists sadarbojas ar attiecīgo Savienības iestādi vai struktūru, lai attiecīgā gadījumā konstatētu, ka ir izpildīti pirmās daļas b) apakšpunktā minētie kvantitatīvie nosacījumi, un pēc pieprasījuma sniedz papildu pierādījumus.”;

| b) | 2. punktu aizstāj ar šādu:






  “2. | Komisija pieņem noteikumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka 1. punktā un 1.a punkta otrajā daļā minētie kritēriji un nosacījumi tiek piemēroti pārskatāmi un konsekventi.”; |
| --- | --- | --- |

b)

2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.

Komisija pieņem noteikumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka 1. punktā un 1.a punkta otrajā daļā minētie kritēriji un nosacījumi tiek piemēroti pārskatāmi un konsekventi.”;

| 4) | iekļauj šādu pantu:

  “11.a pants

  Pieprasījumu un galīgo lēmumu publicēšana un tiešsaistes sistēmas pieprasījumu saņemšanai


  1.   Savienības iestādes un struktūras publicē visus iekšējās pārskatīšanas pieprasījumus, cik drīz vien iespējams pēc to saņemšanas, kā arī visus galīgos lēmumus par šiem pieprasījumiem, cik drīz vien iespējams pēc to pieņemšanas.


  2.   Savienības iestādes un struktūras var izveidot tiešsaistes sistēmas iekšējās pārskatīšanas pieprasījumu saņemšanai un var pieprasīt, lai visi iekšējās pārskatīšanas pieprasījumi tiktu iesniegti, izmantojot to tiešsaistes sistēmas.”; |
| --- | --- |

4)

iekļauj šādu pantu:

“11.a pants

Pieprasījumu un galīgo lēmumu publicēšana un tiešsaistes sistēmas pieprasījumu saņemšanai

1.   Savienības iestādes un struktūras publicē visus iekšējās pārskatīšanas pieprasījumus, cik drīz vien iespējams pēc to saņemšanas, kā arī visus galīgos lēmumus par šiem pieprasījumiem, cik drīz vien iespējams pēc to pieņemšanas.

2.   Savienības iestādes un struktūras var izveidot tiešsaistes sistēmas iekšējās pārskatīšanas pieprasījumu saņemšanai un var pieprasīt, lai visi iekšējās pārskatīšanas pieprasījumi tiktu iesniegti, izmantojot to tiešsaistes sistēmas.”;

| 5) | regulas 12. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

  “2.   Ja Savienības iestāde vai struktūra nerīkojas saskaņā ar 10. panta 2. vai 3. punktu, nevalstiska organizācija vai citi sabiedrības locekļi, kas iesnieguši pieprasījumu veikt iekšēju pārskatīšanu saskaņā ar 10. pantu, var celt prasību Tiesā saskaņā ar attiecīgajiem Līguma noteikumiem.”; |
| --- | --- |

5)

regulas 12. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Ja Savienības iestāde vai struktūra nerīkojas saskaņā ar 10. panta 2. vai 3. punktu, nevalstiska organizācija vai citi sabiedrības locekļi, kas iesnieguši pieprasījumu veikt iekšēju pārskatīšanu saskaņā ar 10. pantu, var celt prasību Tiesā saskaņā ar attiecīgajiem Līguma noteikumiem.”;

| 6) | visā regulas tekstā atsauces uz Eiropas Kopienas dibināšanas līguma (EK līgums) noteikumiem aizstāj ar atsaucēm uz attiecīgajiem LESD noteikumiem, kā arī veic visus vajadzīgos gramatikas labojumus; |
| --- | --- |

6)

visā regulas tekstā atsauces uz Eiropas Kopienas dibināšanas līguma (EK līgums) noteikumiem aizstāj ar atsaucēm uz attiecīgajiem LESD noteikumiem, kā arī veic visus vajadzīgos gramatikas labojumus;

| 7) | visā regulas tekstā, tostarp tās nosaukumā, vārdu “Kopiena” aizstāj ar vārdu “Savienība” un veic visus vajadzīgos gramatikas labojumus. |
| --- | --- |

7)

visā regulas tekstā, tostarp tās nosaukumā, vārdu “Kopiena” aizstāj ar vārdu “Savienība” un veic visus vajadzīgos gramatikas labojumus.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Regulas 1. panta 3. punkta a) apakšpunktu piemēro no 2023. gada 29. aprīļa.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2021. gada 6. oktobrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

D. M. SASSOLI

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

A. LOGAR

---

(1)  
  OV C 123, 9.4.2021., 66. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2021. gada 5. oktobra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2021. gada 6. oktobra lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  Padomes Lēmums 2005/370/EK (2005. gada 17. februāris) par to, ka Eiropas Kopienas vārdā noslēdz Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (OV L 124, 17.5.2005., 1. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1367/2006 (2006. gada 6. septembris) par to, kā Kopienas iestādēm un struktūrām piemērot Orhūsas Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (OV L 264, 25.9.2006., 13. lpp.).

4

(5)  Padomes Lēmums (ES) 2018/881 (2018. gada 18. jūnijs), ar kuru lūdz Komisiju iesniegt pētījumu par Savienības rīcības iespējām saistībā ar Orhūsas konvencijas Atbilstības komitejas konstatējumiem attiecībā uz lietu ACCC/C/2008/32 un, ja saskaņā ar pētījuma rezultātiem tas ir atbilstoši, priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1367/2006 (OV L 155, 19.6.2018., 6. lpp.).

5

(6)  
  OV C 356, 4.10.2018., 38. lpp.

6

(7)  
  OV C 356, 4.10.2018., 84. lpp.

7

(8)  
  OV C 270, 7.7.2021., 2. lpp.

8

(9)  Tiesas 2011. gada 8. marta atzinums lietā 1/09 Vienotas sistēmas izveide strīdu izskatīšanai patentu jomā, 1/09, ECLI:EU:C:2011:123, 80. punkts.

9

(10)  Tiesas 2013. gada 3. oktobra spriedums lietā C-583/11 P Inuit Tapiriit Kanatami un citi/Parlaments un Padome, ECLI:EU:C:2013:625, 56. punkts.

10

Inuit Tapiriit Kanatami

(11)  Sk. spriedumu lietā C-583/11 P, 56. punkts.

11

(12)  Tiesas 1957. gada 10. decembra spriedumi apvienotajās lietās 1/57 un 14/57 Usines à tubes de la Sarre/Augstā iestāde, ECLI:EU:C:1957:13, 114. lpp.; 1971. gada 31. marta spriedums lietā 22/70 Komisija/Padome, ECLI:EU:C:1971:32, 42. punkts; 1993. gada 16. jūnija spriedums lietā C-325/91 Francija/Komisija, ECLI:EU:C:1993:245, 9. punkts; 1997. gada 20. marta spriedums lietā C-57/95 Francija/Komisija, ECLI:EU:C:1997:164, 22. punkts; un 2011. gada 13. oktobra spriedums apvienotajās lietās C-463/10 P un C-475/10 P Deutsche Post un Vācija/Komisija, ECLI:EU:C:2011:656, 36. punkts.

12

Usines à tubes de la Sarre/

Deutsche Post

(13)  Tiesas 2019. gada 12. septembra spriedums lietā C-82/17 P TestBioTech/Komisija, ECLI:EU:C:2019:719, 69. punkts.

13

TestBioTech/

(14)  Sk. spriedumu lietā C-82/17 P, 39. punkts.

14

(15)  Tiesas 1963. gada 15. jūlija spriedums lietā 25/62 Plaumann/Komisija, ECLI:EU:C:1963:17.

15

Plaumann/

(16)  Tiesas 2008. gada 25. jūlija spriedums lietā C-237/07 Janecek, ECLI:EU:C:2008:447; 2017. gada 1. jūnija spriedums lietā C-529/15 Folk, ECLI:EU:C:2017:419 un 2019. gada 3. oktobra spriedums lietā C-197/18 Wasserleitungsverband Nördliches Burgenland u. c., ECLI:EU:C:2019:824.

16

Janecek

Folk

Wasserleitungsverband Nördliches Burgenland

(17)  Sk. spriedumu lietā C-82/17 P, 69. punkts.

17

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 8.10.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 356/8 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 356/8

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2021/1768

(2021. gada 23. jūnijs),

ar kuru nolūkā pielāgot tehnikas attīstībai groza I, II, III un IV pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) 2019/1009, ar ko nosaka noteikumus par to, kā tirgū dara pieejamus ES mēslošanas līdzekļus

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/1009 (2019. gada 5. jūnijs), ar ko nosaka noteikumus par to, kā tirgū dara pieejamus ES mēslošanas līdzekļus, un ar ko groza Regulas (EK) Nr. 1069/2009 un (EK) Nr. 1107/2009 un atceļ Regulu (EK) Nr. 2003/2003 (1), un jo īpaši tās 42. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Mēslošanas līdzekli, kas atbilst Regulas (ES) 2019/1009 I un II pielikumā noteiktajām prasībām, kuras piemērojamas attiecīgajai mēslošanas līdzekļa funkcionālajai kategorijai (“PFC”) vai komponentmateriālu kategorijai (“CMC”), kas ir marķēts saskaņā ar minētās regulas III pielikumu un kam ir sekmīgi veikta atbilstības novērtēšanas procedūra, kura izklāstīta Regulas (ES) 2019/1009 IV pielikumā, pēc tam var marķēt ar CE zīmi un laist brīvā apritē iekšējā tirgū kā ES mēslošanas līdzekli. |
| --- | --- |

(1)

Mēslošanas līdzekli, kas atbilst Regulas (ES) 2019/1009 I un II pielikumā noteiktajām prasībām, kuras piemērojamas attiecīgajai mēslošanas līdzekļa funkcionālajai kategorijai (“PFC”) vai komponentmateriālu kategorijai (“CMC”), kas ir marķēts saskaņā ar minētās regulas III pielikumu un kam ir sekmīgi veikta atbilstības novērtēšanas procedūra, kura izklāstīta Regulas (ES) 2019/1009 IV pielikumā, pēc tam var marķēt ar CE zīmi un laist brīvā apritē iekšējā tirgū kā ES mēslošanas līdzekli.

| (2) | Regula (ES) 2019/1009 pilnvaro Komisiju grozīt minētās regulas I (daļēji), II, III un IV pielikumu. |
| --- | --- |

(2)

Regula (ES) 2019/1009 pilnvaro Komisiju grozīt minētās regulas I (daļēji), II, III un IV pielikumu.

| (3) | Gatavojoties pārejai uz sistēmu, kurā tiks piemēroti jaunie saskaņošanas noteikumi, dalībvalstis un ieinteresētās personas informēja Komisiju par to, ka daži tehniskie noteikumi, kas izklāstīti Regulas (ES) 2019/1009 pielikumos, ir jāpielāgo. Daži no šiem grozījumiem ir vajadzīgi, lai uzlabotu saskanību ar citiem Savienības tiesību aktiem, jo tas atvieglotu piekļuvi iekšējam tirgum un veicinātu drošu un agronomiski efektīvu mēslošanas līdzekļu brīvu apriti. Daži grozījumi ir vajadzīgi, lai garantētu augstu aizsardzības līmeni, kādu paredzēts sasniegt ar Regulu (ES) 2019/1009, tātad nodrošinātu, ka ES mēslošanas līdzekļi, kuri saskaņā ar minēto regulu var piekļūt iekšējam tirgum, nerada apdraudējumu veselībai, drošībai vai videi. Vēl citi grozījumi vajadzīgi, lai nepieļautu situācijas, kurās svarīgas mēslošanas līdzekļu kategorijas tiek netīši izslēgtas no saskaņošanas noteikumu tvēruma. Ar minētajiem grozījumiem tiks nodrošināta tādu mēslošanas līdzekļu piekļuve iekšējam tirgum, kas ir agronomiski efektīvi, droši un tirgū jau tiek plaši tirgoti. |
| --- | --- |

(3)

Gatavojoties pārejai uz sistēmu, kurā tiks piemēroti jaunie saskaņošanas noteikumi, dalībvalstis un ieinteresētās personas informēja Komisiju par to, ka daži tehniskie noteikumi, kas izklāstīti Regulas (ES) 2019/1009 pielikumos, ir jāpielāgo. Daži no šiem grozījumiem ir vajadzīgi, lai uzlabotu saskanību ar citiem Savienības tiesību aktiem, jo tas atvieglotu piekļuvi iekšējam tirgum un veicinātu drošu un agronomiski efektīvu mēslošanas līdzekļu brīvu apriti. Daži grozījumi ir vajadzīgi, lai garantētu augstu aizsardzības līmeni, kādu paredzēts sasniegt ar Regulu (ES) 2019/1009, tātad nodrošinātu, ka ES mēslošanas līdzekļi, kuri saskaņā ar minēto regulu var piekļūt iekšējam tirgum, nerada apdraudējumu veselībai, drošībai vai videi. Vēl citi grozījumi vajadzīgi, lai nepieļautu situācijas, kurās svarīgas mēslošanas līdzekļu kategorijas tiek netīši izslēgtas no saskaņošanas noteikumu tvēruma. Ar minētajiem grozījumiem tiks nodrošināta tādu mēslošanas līdzekļu piekļuve iekšējam tirgum, kas ir agronomiski efektīvi, droši un tirgū jau tiek plaši tirgoti.

| (4) | Regula (ES) 2019/1009 nosaka noteikumus par ES mēslošanas līdzekļiem, kas satur kādu vielu, kuras maksimālās atlieku robežvērtības pārtikā un barībā ir noteiktas saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 315/93 (2), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 396/2005 (3), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 470/2009 (4) vai Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/32/EK (5). Lai nodrošinātu, ka, ES mēslošanas līdzekli lietojot paredzētajā veidā, maksimālās atlieku robežvērtības pārtikā un barībā netiek pārsniegtas, ražotājam ir pienākums sniegt lietošanas norādījumus. Turklāt ražotājam tehniskajā dokumentācijā jāiekļauj aprēķinu rezultāti, kas pierāda atbilstību šai prasībai. Diskusijās par to, kā īstenot šo pienākumu, ir kļuvis skaidrs, ka ražotāji to izpildīt nevar, tāpēc agronomiski efektīviem, drošiem un jau plaši tirgotiem mēslošanas līdzekļiem tiek liegta iespēja sekmīgi izturēt atbilstības novērtējumu un piekļuve iekšējam tirgum saskaņā ar Regulu (ES) 2019/1009. Tāpēc šie pienākumi būtu jāaizstāj ar tādiem pienākumiem, kas ir samērīgāki un īstenojami divos aspektos. |
| --- | --- |

(4)

Regula (ES) 2019/1009 nosaka noteikumus par ES mēslošanas līdzekļiem, kas satur kādu vielu, kuras maksimālās atlieku robežvērtības pārtikā un barībā ir noteiktas saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 315/93 (2), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 396/2005 (3), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 470/2009 (4) vai Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/32/EK (5). Lai nodrošinātu, ka, ES mēslošanas līdzekli lietojot paredzētajā veidā, maksimālās atlieku robežvērtības pārtikā un barībā netiek pārsniegtas, ražotājam ir pienākums sniegt lietošanas norādījumus. Turklāt ražotājam tehniskajā dokumentācijā jāiekļauj aprēķinu rezultāti, kas pierāda atbilstību šai prasībai. Diskusijās par to, kā īstenot šo pienākumu, ir kļuvis skaidrs, ka ražotāji to izpildīt nevar, tāpēc agronomiski efektīviem, drošiem un jau plaši tirgotiem mēslošanas līdzekļiem tiek liegta iespēja sekmīgi izturēt atbilstības novērtējumu un piekļuve iekšējam tirgum saskaņā ar Regulu (ES) 2019/1009. Tāpēc šie pienākumi būtu jāaizstāj ar tādiem pienākumiem, kas ir samērīgāki un īstenojami divos aspektos.

| (5) | Pirmkārt, to, ka minētās maksimālās robežvērtības vai līmeņi kultūraugos tiek pārsniegti, var novērst, uz etiķetes sniedzot pareizu informāciju galalietotājam. Tātad Regula (ES) 2019/1009 būtu jāgroza, lai uzliktu ražotājam pienākumu informēt galalietotāju visos gadījumos, kad ES mēslošanas līdzeklis satur komponentmateriālu, kurā, ja tas tiktu laists tirgū kā pārtika vai barība, maksimālās robežvērtības vai līmeņi, kas noteikti Regulā (EK) Nr. 470/2009 vai (EK) Nr. 396/2005, saskaņā ar Regulu (EEK) 315/93 vai Direktīvā 2002/32/EK, ir pārsniegtas. Turklāt, lai nodrošinātu cilvēka veselības, dzīvnieku veselības un vides augsta līmeņa aizsardzību saistībā ar barības piedevām, minētajam sarakstam būtu jāpievieno Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1831/2003 (6). Tādā veidā galalietotājs varēs veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka kultūraugi atbilst pārtikai un barībai piemērojamajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

(5)

Pirmkārt, to, ka minētās maksimālās robežvērtības vai līmeņi kultūraugos tiek pārsniegti, var novērst, uz etiķetes sniedzot pareizu informāciju galalietotājam. Tātad Regula (ES) 2019/1009 būtu jāgroza, lai uzliktu ražotājam pienākumu informēt galalietotāju visos gadījumos, kad ES mēslošanas līdzeklis satur komponentmateriālu, kurā, ja tas tiktu laists tirgū kā pārtika vai barība, maksimālās robežvērtības vai līmeņi, kas noteikti Regulā (EK) Nr. 470/2009 vai (EK) Nr. 396/2005, saskaņā ar Regulu (EEK) 315/93 vai Direktīvā 2002/32/EK, ir pārsniegtas. Turklāt, lai nodrošinātu cilvēka veselības, dzīvnieku veselības un vides augsta līmeņa aizsardzību saistībā ar barības piedevām, minētajam sarakstam būtu jāpievieno Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1831/2003 (6). Tādā veidā galalietotājs varēs veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka kultūraugi atbilst pārtikai un barībai piemērojamajiem noteikumiem.

| (6) | Otrkārt, ir vajadzīgi papildu pasākumi attiecībā uz dažām farmakoloģiski aktīvām vielām, kas jau ietilpst Regulas (EK) Nr. 470/2009 darbības jomā. Pieejai vajadzētu būt atšķirīgai atkarībā no tā, vai tā ir atļauta viela, kas iekļauta Komisijas Regulas (ES) Nr. 37/2010 (7) pielikuma 1. tabulā un kam varētu būt noteiktas maksimālās atlieku robežvērtības, vai arī tā ir neatļauta viela, kam Komisijas Regulā (ES) 2019/1871 (8) ir noteikta darbību izraisoša atsauces vērtība. Atļautas vielas atliekas ES mēslošanas līdzeklī drīkst būt tikai tad, ja minētā viela ir iekļauta Regulas (ES) Nr. 37/2010 pielikuma 1. tabulā. Taču arī neatļauta farmakoloģiski aktīva viela, kas pārtikas produktā ir vairāk bīstama patērētāja veselībai, ES mēslošanas līdzeklī nedrīkstētu būt tādā daudzumā, kurš pārsniedz tās darbību izraisošo atsauces vērtību. |
| --- | --- |

(6)

Otrkārt, ir vajadzīgi papildu pasākumi attiecībā uz dažām farmakoloģiski aktīvām vielām, kas jau ietilpst Regulas (EK) Nr. 470/2009 darbības jomā. Pieejai vajadzētu būt atšķirīgai atkarībā no tā, vai tā ir atļauta viela, kas iekļauta Komisijas Regulas (ES) Nr. 37/2010 (7) pielikuma 1. tabulā un kam varētu būt noteiktas maksimālās atlieku robežvērtības, vai arī tā ir neatļauta viela, kam Komisijas Regulā (ES) 2019/1871 (8) ir noteikta darbību izraisoša atsauces vērtība. Atļautas vielas atliekas ES mēslošanas līdzeklī drīkst būt tikai tad, ja minētā viela ir iekļauta Regulas (ES) Nr. 37/2010 pielikuma 1. tabulā. Taču arī neatļauta farmakoloģiski aktīva viela, kas pārtikas produktā ir vairāk bīstama patērētāja veselībai, ES mēslošanas līdzeklī nedrīkstētu būt tādā daudzumā, kurš pārsniedz tās darbību izraisošo atsauces vērtību.

| (7) | ES mēslošanas līdzeklis var saturēt arī darbīgās vielas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1107/2009 nozīmē (9). Tā kā Regula (ES) 2019/1009 uz augu aizsardzības līdzekļiem neattiecas, minētās regulas tekstā būtu skaidri jānosaka, ka ES mēslošanas līdzeklim, kas satur darbīgo vielu, nedrīkst būt augu aizsardzības funkcija Regulas (EK) Nr. 1107/2009 nozīmē. Šis precizējums ir vajadzīgs, lai nodrošinātu saskanību ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009, jo tā atvieglos saskaņošanas noteikumu īstenošanu gan uzņēmējiem, gan valsts iestādēm un tādējādi veicinās piekļuvi iekšējam tirgum, pamatojoties uz Regulu (ES) 2019/1009. |
| --- | --- |

(7)

ES mēslošanas līdzeklis var saturēt arī darbīgās vielas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1107/2009 nozīmē (9). Tā kā Regula (ES) 2019/1009 uz augu aizsardzības līdzekļiem neattiecas, minētās regulas tekstā būtu skaidri jānosaka, ka ES mēslošanas līdzeklim, kas satur darbīgo vielu, nedrīkst būt augu aizsardzības funkcija Regulas (EK) Nr. 1107/2009 nozīmē. Šis precizējums ir vajadzīgs, lai nodrošinātu saskanību ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009, jo tā atvieglos saskaņošanas noteikumu īstenošanu gan uzņēmējiem, gan valsts iestādēm un tādējādi veicinās piekļuvi iekšējam tirgum, pamatojoties uz Regulu (ES) 2019/1009.

| (8) | Regulā (ES) 2019/1009 ir ietverts vienkāršu neorganisku mikroelementu mēslošanas līdzekļu tipoloģiju izsmeļošs saraksts, kā arī to atbilstošie apraksti un minimālais mikroelementu saturs. Mikroelementu sāļveida mēslošanas līdzekļa gadījumā 10 % no mēslošanas līdzekļa masas sastāv no ūdenī šķīstoša mikroelementa. Tomēr ir tādi mēslošanas līdzekļi uz karbonātu vai fosfātu bāzes, kuru mikroelementi nav ūdenī šķīstoši. Tas neietekmē ne to kā mēslošanas līdzekļu veiktspēju, ne arī to, kā kultūraugi uzņem barības vielas. Tāpēc, svītrojot nosacījumu par šķīšanu ūdenī, būtu jāpaver šādu mikroelementu sāļveida mēslošanas līdzekļu piekļuve iekšējam tirgum. Attiecībā uz UVCB (10) helātiem jānorāda, ka patlaban ir uzskaitīti tikai dzelzs helāti. Taču arī citi mikroelementi var būt UVCB helāti, kas izdalās un augiem kļūst pieejami lēnām. Lēnas iedarbības mēslošanas līdzekļi palīdz novērst augsnes piesārņojumu ar barības elementiem, jo šie līdzekļi mikroelementus atbrīvo lēnām, tātad iespēja, ka augi tos uzņems, palielinās. Tāpēc ir lietderīgi šādus nišas produktus iekļaut saskaņošanas noteikumu darbības jomā un veicināt to brīvu apriti iekšējā tirgū. |
| --- | --- |

(8)

Regulā (ES) 2019/1009 ir ietverts vienkāršu neorganisku mikroelementu mēslošanas līdzekļu tipoloģiju izsmeļošs saraksts, kā arī to atbilstošie apraksti un minimālais mikroelementu saturs. Mikroelementu sāļveida mēslošanas līdzekļa gadījumā 10 % no mēslošanas līdzekļa masas sastāv no ūdenī šķīstoša mikroelementa. Tomēr ir tādi mēslošanas līdzekļi uz karbonātu vai fosfātu bāzes, kuru mikroelementi nav ūdenī šķīstoši. Tas neietekmē ne to kā mēslošanas līdzekļu veiktspēju, ne arī to, kā kultūraugi uzņem barības vielas. Tāpēc, svītrojot nosacījumu par šķīšanu ūdenī, būtu jāpaver šādu mikroelementu sāļveida mēslošanas līdzekļu piekļuve iekšējam tirgum. Attiecībā uz UVCB (10) helātiem jānorāda, ka patlaban ir uzskaitīti tikai dzelzs helāti. Taču arī citi mikroelementi var būt UVCB helāti, kas izdalās un augiem kļūst pieejami lēnām. Lēnas iedarbības mēslošanas līdzekļi palīdz novērst augsnes piesārņojumu ar barības elementiem, jo šie līdzekļi mikroelementus atbrīvo lēnām, tātad iespēja, ka augi tos uzņems, palielinās. Tāpēc ir lietderīgi šādus nišas produktus iekļaut saskaņošanas noteikumu darbības jomā un veicināt to brīvu apriti iekšējā tirgū.

| (9) | Regula (ES) 2019/1009 nosaka nevēlamo piemaisījumu, to vidū niķeļa, robežvērtības augu augšanas substrātā, kas ir ES mēslošanas līdzeklis, kurš nav augsne in situ un kura uzdevums ir kalpot par materiālu, kurā audzē augus vai sēnes. Regula (ES) 2019/1009 nosaka saskaņošanas noteikumus, kas piemērojami šā tipa mēslošanas līdzekļiem. Tirgū jau ir daudz dažāda veida augu augšanas substrātu, kuri pieejami, pamatojoties uz valsts noteikumiem, un kuru īpašības ir ļoti dažādas, un tie varētu būt ES mēslošanas līdzekļu kandidāti. Taču Regulā (ES) 2019/1009 noteiktā niķeļa robežvērtība, kura piemērojama visiem augu augšanas substrātu veidiem, rada grūtības saistībā ar dažiem augu augšanas substrātiem, kas sastāv tikai no minerālu izcelsmes komponentiem. Šādi produkti ir nišas produkti, kas atbilst aprites ekonomikas principiem un jau atbilst arī ES ekomarķējuma kritērijiem, kuri augu augšanas substrātiem noteikti ar Komisijas Lēmumu (ES) 2015/2099 (11). Minētajā lēmumā minerālie augšanas substrāti un citas augšanas substrātu kategorijas tiek nošķirtas tādā aspektā kā metodes, ar kurām nosaka nevēlamo piemaisījumu, to vidū niķeļa, saturu. Tā rezultātā visiem augu augšanas substrātiem, izņemot minerālos augu augšanas substrātus, ir jānosaka kopējais nevēlamā piemaisījuma saturs, savukārt minerālajiem augu augšanas substrātiem – tikai to biopieejamais saturs. Šis nošķīrums ir pamatots ar to, ka minerālie augu augšanas substrāti parasti tiek ražoti augstā temperatūrā, kurā starp nevēlamajiem piemaisījumiem un minerālo komponentu struktūru rodas spēcīga ķīmiskā saite, kas ierobežo apmēru, kādā šādi nevēlamie piemaisījumi ir bioloģiski pieejami. Taču Regulā (ES) 2019/1009 šāda nošķīruma nav. Pamatojoties uz pieejamo informāciju, var secināt: kaut arī tirgū pieejamie minerālie augu augšanas substrāti atbilstu Regulā (ES) 2019/1009 noteiktajai niķeļa robežvērtībai gadījumā, ja būtu jānosaka tikai nevēlamā piemaisījuma biopieejamais saturs, tie nevar atbilst tai pašai robežvērtībai gadījumā, ja jānosaka kopējais saturs, kā tiek prasīts pašlaik. Tāpēc, lai novērstu neplānotas situācijas, kad produkti, kas ir videi droši un tāpēc marķēti ar ekomarķējumu, saskaņošanas noteikumu darbības jomā neietilpst, ir svarīgi panākt, ka prasības, kas saistītas ar šo produktu CE zīmi un pamatojas uz Regulu (ES) 2019/1009, ir saskanīgas ar prasībām, kas saistītas ar ekomarķējuma piemērošanu. Tādēļ niķeļa robežvērtība, kas noteikta Regulas (ES) 2019/1009 I pielikumā, būtu jāpiemēro tikai tā bioloģiski pieejamam saturam minerālajos augu augšanas substrātos. |
| --- | --- |

(9)

Regula (ES) 2019/1009 nosaka nevēlamo piemaisījumu, to vidū niķeļa, robežvērtības augu augšanas substrātā, kas ir ES mēslošanas līdzeklis, kurš nav augsne in situ un kura uzdevums ir kalpot par materiālu, kurā audzē augus vai sēnes. Regula (ES) 2019/1009 nosaka saskaņošanas noteikumus, kas piemērojami šā tipa mēslošanas līdzekļiem. Tirgū jau ir daudz dažāda veida augu augšanas substrātu, kuri pieejami, pamatojoties uz valsts noteikumiem, un kuru īpašības ir ļoti dažādas, un tie varētu būt ES mēslošanas līdzekļu kandidāti. Taču Regulā (ES) 2019/1009 noteiktā niķeļa robežvērtība, kura piemērojama visiem augu augšanas substrātu veidiem, rada grūtības saistībā ar dažiem augu augšanas substrātiem, kas sastāv tikai no minerālu izcelsmes komponentiem. Šādi produkti ir nišas produkti, kas atbilst aprites ekonomikas principiem un jau atbilst arī ES ekomarķējuma kritērijiem, kuri augu augšanas substrātiem noteikti ar Komisijas Lēmumu (ES) 2015/2099 (11). Minētajā lēmumā minerālie augšanas substrāti un citas augšanas substrātu kategorijas tiek nošķirtas tādā aspektā kā metodes, ar kurām nosaka nevēlamo piemaisījumu, to vidū niķeļa, saturu. Tā rezultātā visiem augu augšanas substrātiem, izņemot minerālos augu augšanas substrātus, ir jānosaka kopējais nevēlamā piemaisījuma saturs, savukārt minerālajiem augu augšanas substrātiem – tikai to biopieejamais saturs. Šis nošķīrums ir pamatots ar to, ka minerālie augu augšanas substrāti parasti tiek ražoti augstā temperatūrā, kurā starp nevēlamajiem piemaisījumiem un minerālo komponentu struktūru rodas spēcīga ķīmiskā saite, kas ierobežo apmēru, kādā šādi nevēlamie piemaisījumi ir bioloģiski pieejami. Taču Regulā (ES) 2019/1009 šāda nošķīruma nav. Pamatojoties uz pieejamo informāciju, var secināt: kaut arī tirgū pieejamie minerālie augu augšanas substrāti atbilstu Regulā (ES) 2019/1009 noteiktajai niķeļa robežvērtībai gadījumā, ja būtu jānosaka tikai nevēlamā piemaisījuma biopieejamais saturs, tie nevar atbilst tai pašai robežvērtībai gadījumā, ja jānosaka kopējais saturs, kā tiek prasīts pašlaik. Tāpēc, lai novērstu neplānotas situācijas, kad produkti, kas ir videi droši un tāpēc marķēti ar ekomarķējumu, saskaņošanas noteikumu darbības jomā neietilpst, ir svarīgi panākt, ka prasības, kas saistītas ar šo produktu CE zīmi un pamatojas uz Regulu (ES) 2019/1009, ir saskanīgas ar prasībām, kas saistītas ar ekomarķējuma piemērošanu. Tādēļ niķeļa robežvērtība, kas noteikta Regulas (ES) 2019/1009 I pielikumā, būtu jāpiemēro tikai tā bioloģiski pieejamam saturam minerālajos augu augšanas substrātos.

| (10) | Šis noteikums ir aizsargpasākums, tāpēc tas būtu jāpiemēro tikai tādos gadījumos, kad minētos produktus piedāvā profesionāliem lietojumiem dārzkopībā, zaļajos jumtos vai zaļajās sienās. Tas nodrošinātu labāku apiešanos ar šiem produktiem un to, ka tiek atgūts vairāk izmantotā augu augšanas substrāta un pastāv reālas iespējas šos materiālus pēc izmantošanas reciklēt. Ražotājam papildus būtu jāsadarbojas arī ar lietotāju, lai nodrošinātu, ka tad, kad produkti vairs netiek izmantoti, tie tiek droši likvidēti. Turklāt šim produktam nevajadzētu nonākt tiešā saskarē ar augsni, lai neveicinātu kontaminantu uzkrāšanos tajā. |
| --- | --- |

(10)

Šis noteikums ir aizsargpasākums, tāpēc tas būtu jāpiemēro tikai tādos gadījumos, kad minētos produktus piedāvā profesionāliem lietojumiem dārzkopībā, zaļajos jumtos vai zaļajās sienās. Tas nodrošinātu labāku apiešanos ar šiem produktiem un to, ka tiek atgūts vairāk izmantotā augu augšanas substrāta un pastāv reālas iespējas šos materiālus pēc izmantošanas reciklēt. Ražotājam papildus būtu jāsadarbojas arī ar lietotāju, lai nodrošinātu, ka tad, kad produkti vairs netiek izmantoti, tie tiek droši likvidēti. Turklāt šim produktam nevajadzētu nonākt tiešā saskarē ar augsni, lai neveicinātu kontaminantu uzkrāšanos tajā.

| (11) | ES mēslošanas līdzekļi drīkst saturēt tikai tādus komponentmateriālus, kas atbilst prasībām, kuras vienai no komponentmateriālu kategorijām noteiktas Regulas (ES) 2019/1009 II pielikumā. Mēslošanas līdzekļi bieži satur polimērbāzētas tehniskas piedevas, kas ir svarīgas, lai nodrošinātu to efektivitāti un drošu lietošanu. Šīs piedevas nevienā no pašreizējām komponentmateriālu kategorijām neietilpst. Tomēr uz tās saturošiem mēslošanas līdzekļiem attiecas saskaņošanas noteikumi, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 2003/2003 (12). Šādas tehniskas piedevas ir, piemēram, pretsalipes vielas, kas novērš saķepšanu, un putekļu nomācējas vielas, kas novērš putekļu emisijas no mēslošanas līdzekļa tā lietošanas laikā. Pretsalipes vielām ir būtiska nozīme barības elementu efektīvas izmantošanas kontekstā, jo bez šādām vielām mēslošanas līdzekli nevarētu izkliedēt vienmērīgi un tāpēc galalietotājs uznestu vairāk mēslošanas līdzekļa, lai nodrošinātu, ka to saņem visi augi. Putekļu nomācējas vielas ir ļoti svarīgas lietotāju veselības aizsardzības nolūkā. Tāpēc polimēri, kas nekādas bažas vidiskā aspektā nerada, būtu jāiekļauj to komponentmateriālu grupā, kuru izmantošana mēslošanas līdzekļos ir atļauta saskaņā ar Regulu (ES) 2019/1009. Tas nodrošinātu, ka nozīmīgām līdzekļu kategorijām ar uzlabotu agronomisko efektivitāti un drošības raksturlielumiem arī turpmāk ir piekļuve iekšējam tirgum. |
| --- | --- |

(11)

ES mēslošanas līdzekļi drīkst saturēt tikai tādus komponentmateriālus, kas atbilst prasībām, kuras vienai no komponentmateriālu kategorijām noteiktas Regulas (ES) 2019/1009 II pielikumā. Mēslošanas līdzekļi bieži satur polimērbāzētas tehniskas piedevas, kas ir svarīgas, lai nodrošinātu to efektivitāti un drošu lietošanu. Šīs piedevas nevienā no pašreizējām komponentmateriālu kategorijām neietilpst. Tomēr uz tās saturošiem mēslošanas līdzekļiem attiecas saskaņošanas noteikumi, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 2003/2003 (12). Šādas tehniskas piedevas ir, piemēram, pretsalipes vielas, kas novērš saķepšanu, un putekļu nomācējas vielas, kas novērš putekļu emisijas no mēslošanas līdzekļa tā lietošanas laikā. Pretsalipes vielām ir būtiska nozīme barības elementu efektīvas izmantošanas kontekstā, jo bez šādām vielām mēslošanas līdzekli nevarētu izkliedēt vienmērīgi un tāpēc galalietotājs uznestu vairāk mēslošanas līdzekļa, lai nodrošinātu, ka to saņem visi augi. Putekļu nomācējas vielas ir ļoti svarīgas lietotāju veselības aizsardzības nolūkā. Tāpēc polimēri, kas nekādas bažas vidiskā aspektā nerada, būtu jāiekļauj to komponentmateriālu grupā, kuru izmantošana mēslošanas līdzekļos ir atļauta saskaņā ar Regulu (ES) 2019/1009. Tas nodrošinātu, ka nozīmīgām līdzekļu kategorijām ar uzlabotu agronomisko efektivitāti un drošības raksturlielumiem arī turpmāk ir piekļuve iekšējam tirgum.

| (12) | Lai identificētu polimērus, kas nekādas bažas vidiskā aspektā nerada, ir lietderīgi atsaukties uz zinātniskajiem atzinumiem, kurus divas Eiropas Ķimikāliju aģentūras komitejas – Riska novērtēšanas komiteja (13) un Sociālekonomiskās analīzes komiteja – saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (14) sniegušas par mikroplastmasas daļiņām, kas tīši pievienotas jebkāda veida produktiem, kuri domāti privātai vai profesionālai lietošanai. |
| --- | --- |

(12)

Lai identificētu polimērus, kas nekādas bažas vidiskā aspektā nerada, ir lietderīgi atsaukties uz zinātniskajiem atzinumiem, kurus divas Eiropas Ķimikāliju aģentūras komitejas – Riska novērtēšanas komiteja (13) un Sociālekonomiskās analīzes komiteja – saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (14) sniegušas par mikroplastmasas daļiņām, kas tīši pievienotas jebkāda veida produktiem, kuri domāti privātai vai profesionālai lietošanai.

| (13) | Šīs polimēru kategorijas iekļaujot CMC 1 (“materiāli, kas ir neapstrādātas vielas un maisījumi”) un CMC 11 (“blakusprodukti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/98/EK (15) nozīmē”), tiek panākts arī tas, ka šie polimēri tiks reģistrēti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1907/2006, tātad tiks iesniegta dokumentācija, kurā iekļauts drošības ziņojums par to lietošanu mēslošanas līdzekļa funkcijā. Tas nodrošinātu, ka jebkādi riski, kas saistīti ar visu šo piedevu izmantošanu mēslošanas līdzekļos, tiek detalizēti novērtēti, tātad mēslošanas līdzekļi, kuriem saskaņā ar šo grozījumu tiek piešķirta piekļuve iekšējam tirgum, ir droši cilvēka veselības un vides aspektā. |
| --- | --- |

(13)

Šīs polimēru kategorijas iekļaujot CMC 1 (“materiāli, kas ir neapstrādātas vielas un maisījumi”) un CMC 11 (“blakusprodukti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/98/EK (15) nozīmē”), tiek panākts arī tas, ka šie polimēri tiks reģistrēti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1907/2006, tātad tiks iesniegta dokumentācija, kurā iekļauts drošības ziņojums par to lietošanu mēslošanas līdzekļa funkcijā. Tas nodrošinātu, ka jebkādi riski, kas saistīti ar visu šo piedevu izmantošanu mēslošanas līdzekļos, tiek detalizēti novērtēti, tātad mēslošanas līdzekļi, kuriem saskaņā ar šo grozījumu tiek piešķirta piekļuve iekšējam tirgum, ir droši cilvēka veselības un vides aspektā.

| (14) | Mēslošanas līdzekļi ar mikroelementiem var saturēt helātu veidotājus vai kompleksu veidotājus, proti, vielas, ar ko paredzēts uzlabot mikroelementu ilglaika pieejamību augiem. |
| --- | --- |

(14)

Mēslošanas līdzekļi ar mikroelementiem var saturēt helātu veidotājus vai kompleksu veidotājus, proti, vielas, ar ko paredzēts uzlabot mikroelementu ilglaika pieejamību augiem.

| (15) | Regulā (ES) 2019/1009 noteikts, ka mēslošanas līdzekļiem, kas satur helātu veidotājus, standarta Houglenda (Hoagland) šķīdumā ar pH 7 un 8 stabilitāte jāsaglabā vismaz trīs dienas, lai nodrošinātu, ka mikroelementi augiem kļūst pieejami lēnām. Lauksaimniecības augsnes sastāvs un pH svārstības var nelabvēlīgi ietekmēt šo līdzekļu stabilitāti. Jaunā tehnikas attīstība ļauj novērtēt iespējamos traucējumus un noteikt, kurā pH diapazonā produkti ir stabili lauksaimnieciskiem mērķiem. Pamatojoties uz iepriekšminēto, var secināt, ka līdzeklis var būt stabils pH diapazonā, kas nav pH 7 un 8, un joprojām pildīt savu funkciju nodrošināt mikroelementu ilglaika pieejamību. Tātad Regula (ES) 2019/1009 būtu jāgroza, lai atļautu izmantot šādus līdzekļus, kas ir stabili citā pH diapazonā. Tad saskaņošanas noteikumi attiektos uz lielāku skaitu līdzekļu, kuru mikroelementi augiem kļūst pieejami lēnām, tātad barības elementu izskalošanās augsnē ir mazāka. Lai nodrošinātu, ka galalietotājam tiek sniegta pareiza informācija, uz etiķetes papildus būtu jānorāda, kādā pH diapazonā ES mēslošanas līdzekļi ir stabili. |
| --- | --- |

(15)

Regulā (ES) 2019/1009 noteikts, ka mēslošanas līdzekļiem, kas satur helātu veidotājus, standarta Houglenda (Hoagland) šķīdumā ar pH 7 un 8 stabilitāte jāsaglabā vismaz trīs dienas, lai nodrošinātu, ka mikroelementi augiem kļūst pieejami lēnām. Lauksaimniecības augsnes sastāvs un pH svārstības var nelabvēlīgi ietekmēt šo līdzekļu stabilitāti. Jaunā tehnikas attīstība ļauj novērtēt iespējamos traucējumus un noteikt, kurā pH diapazonā produkti ir stabili lauksaimnieciskiem mērķiem. Pamatojoties uz iepriekšminēto, var secināt, ka līdzeklis var būt stabils pH diapazonā, kas nav pH 7 un 8, un joprojām pildīt savu funkciju nodrošināt mikroelementu ilglaika pieejamību. Tātad Regula (ES) 2019/1009 būtu jāgroza, lai atļautu izmantot šādus līdzekļus, kas ir stabili citā pH diapazonā. Tad saskaņošanas noteikumi attiektos uz lielāku skaitu līdzekļu, kuru mikroelementi augiem kļūst pieejami lēnām, tātad barības elementu izskalošanās augsnē ir mazāka. Lai nodrošinātu, ka galalietotājam tiek sniegta pareiza informācija, uz etiķetes papildus būtu jānorāda, kādā pH diapazonā ES mēslošanas līdzekļi ir stabili.

| (16) | Regula (ES) 2019/1009 prasa deklarēt, attiecīgi, ikviena ar katru helātu veidotāju helatētā mikroelementa un ikviena ar katru kompleksu veidotāju kompleksētā mikroelementa procentuālo daļu. Līdzekļi ar mikroelementiem var saturēt helātu veidotāju maisījumu, kompleksu veidotāju maisījumu vai helātu veidotāju un kompleksu veidotāju maisījumu. Šādos gadījumos noteikt ar katru atsevišķo helātu veidotāju helatētā vai ar katru atsevišķo kompleksu veidotāju kompleksētā mikroelementa precīzu procentuālo daļu ar pieejamajām analītiskajām metodēm nav iespējams. Tāpēc Regula (ES) 2019/1009 būtu jāgroza, lai ražotāji šīs marķēšanas prasības varētu izpildīt un tādējādi tiktu atvieglota viņu piekļuve iekšējam tirgum. |
| --- | --- |

(16)

Regula (ES) 2019/1009 prasa deklarēt, attiecīgi, ikviena ar katru helātu veidotāju helatētā mikroelementa un ikviena ar katru kompleksu veidotāju kompleksētā mikroelementa procentuālo daļu. Līdzekļi ar mikroelementiem var saturēt helātu veidotāju maisījumu, kompleksu veidotāju maisījumu vai helātu veidotāju un kompleksu veidotāju maisījumu. Šādos gadījumos noteikt ar katru atsevišķo helātu veidotāju helatētā vai ar katru atsevišķo kompleksu veidotāju kompleksētā mikroelementa precīzu procentuālo daļu ar pieejamajām analītiskajām metodēm nav iespējams. Tāpēc Regula (ES) 2019/1009 būtu jāgroza, lai ražotāji šīs marķēšanas prasības varētu izpildīt un tādējādi tiktu atvieglota viņu piekļuve iekšējam tirgum.

| (17) | Dažu mēslošanas līdzekļu, piemēram, augu augšanas substrātu, galvenā sastāvdaļa ir kūdra. Cīņā pret klimata pārmaiņām ir būtiski veicināt kūdras alternatīvu izmantošanu, īpaši ar mērķi novērst oglekļa zudumus un siltumnīcefekta gāzu emisijas, kā arī saglabāt trauslās ekosistēmas. Augu augšanas substrātos kūdru daļēji varētu aizstāt ar augu šķiedrām. Tomēr, lai kāpinātu neapstrādātu augu šķiedru potenciālu, tās ir jāpārveido par smalkāku daļiņu šķiedrām, jo tas uzlabo to bionoārdāmību, mijiedarbību ar barības elementiem un ūdensietilpību. Neapstrādātu augu šķiedru kondicionēšana, kurā izmanto dažādas fizikālas priekšapstrādes metodes ar mērķi veicināt šķiedru veidošanos, būtu jāiekļauj komponentmateriālu kategorijas CMC 2 (“augi, augu daļas un augu ekstrakti”) izsmeļošajā apstrādes procesu sarakstā. Kā aizsargpasākums apstrādes metodēm būtu jāpievieno noteikti ierobežojumi, tādi kā maksimālā temperatūra un aizliegums izmantot piedevas, izņemot ūdeni. |
| --- | --- |

(17)

Dažu mēslošanas līdzekļu, piemēram, augu augšanas substrātu, galvenā sastāvdaļa ir kūdra. Cīņā pret klimata pārmaiņām ir būtiski veicināt kūdras alternatīvu izmantošanu, īpaši ar mērķi novērst oglekļa zudumus un siltumnīcefekta gāzu emisijas, kā arī saglabāt trauslās ekosistēmas. Augu augšanas substrātos kūdru daļēji varētu aizstāt ar augu šķiedrām. Tomēr, lai kāpinātu neapstrādātu augu šķiedru potenciālu, tās ir jāpārveido par smalkāku daļiņu šķiedrām, jo tas uzlabo to bionoārdāmību, mijiedarbību ar barības elementiem un ūdensietilpību. Neapstrādātu augu šķiedru kondicionēšana, kurā izmanto dažādas fizikālas priekšapstrādes metodes ar mērķi veicināt šķiedru veidošanos, būtu jāiekļauj komponentmateriālu kategorijas CMC 2 (“augi, augu daļas un augu ekstrakti”) izsmeļošajā apstrādes procesu sarakstā. Kā aizsargpasākums apstrādes metodēm būtu jāpievieno noteikti ierobežojumi, tādi kā maksimālā temperatūra un aizliegums izmantot piedevas, izņemot ūdeni.

| (18) | Attiecībā uz CMC 3 (“komposts”) un CMC 5 (“digestāts, kas nav svaigs kultūraugu digestāts”) ir noteikts izsmeļošs izmantojamo ielaidmateriālu saraksts. Šajā sarakstā ir iekļauti atvasināti produkti, kuri minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1069/2009 (16) 32. pantā, un dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti, kurus var uzskatīt par nedzīviem organismiem, gadījumos, kad beigu punkts ražošanas ķēdes noteikts saskaņā ar minētās regulas 5. panta 2. punkta trešo daļu. |
| --- | --- |

(18)

Attiecībā uz CMC 3 (“komposts”) un CMC 5 (“digestāts, kas nav svaigs kultūraugu digestāts”) ir noteikts izsmeļošs izmantojamo ielaidmateriālu saraksts. Šajā sarakstā ir iekļauti atvasināti produkti, kuri minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1069/2009 (16) 32. pantā, un dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti, kurus var uzskatīt par nedzīviem organismiem, gadījumos, kad beigu punkts ražošanas ķēdes noteikts saskaņā ar minētās regulas 5. panta 2. punkta trešo daļu.

| (19) | Regula (ES) 2019/1009 pirmo reizi nosaka saskaņošanas noteikumus attiecībā uz kompostu un digestātu kā ES mēslošanas līdzekļu komponentmateriāliem. Taču šie materiāli tiek laisti tirgū, pamatojoties uz valstu noteikumiem. Patlaban dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus, kurus nevar uzskatīt par nedzīviem organismiem (īpaši neapstrādātus kūtsmēslus), bieži izmanto par komposta un digestāta ielaidmateriāliem. Tā šādi materiāli tiek pārveidoti par mēslošanas līdzekļiem ar ekonomisko un vidisko neto pievienoto vērtību. Kompostēti dzīvnieku ekskrementi, t. sk. mājputnu kūtsmēsli un kompostēti pakaišu kūtsmēsli, kā arī digestāts, kas satur dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus, kuri sajaukti ar augu vai dzīvnieku izcelsmes materiālu, ir iekļauti Komisijas Regulas (EK) Nr. 889/2008 (17) I pielikuma izsmeļošajā sarakstā, kurā uzskaitīti mēslošanas līdzekļi, augsnes ielabotāji un barības elementi, kurus atļauts izmantot bioloģiskajā lauksaimniecībā. Tāpēc ir lietderīgi mēslošanas līdzekļiem, kas satur kompostu vai digestātu, kura ielaidmateriāli ir šādi dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti, piešķirt piekļuvi iekšējam tirgum. Tas nodrošinātu arī saskanību ar ielaidmateriāliem, kuru izmantošana ir atļauta nesen ieviestajās kategorijās CMC 12 (“izgulsnētie fosfāti un to atvasinājumi”), CMC 13 (“termiski oksidētie materiāli un to atvasinājumi”) un CMC 14 (“pirolīzē un gazifikācijā iegūti materiāli”). |
| --- | --- |

(19)

Regula (ES) 2019/1009 pirmo reizi nosaka saskaņošanas noteikumus attiecībā uz kompostu un digestātu kā ES mēslošanas līdzekļu komponentmateriāliem. Taču šie materiāli tiek laisti tirgū, pamatojoties uz valstu noteikumiem. Patlaban dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus, kurus nevar uzskatīt par nedzīviem organismiem (īpaši neapstrādātus kūtsmēslus), bieži izmanto par komposta un digestāta ielaidmateriāliem. Tā šādi materiāli tiek pārveidoti par mēslošanas līdzekļiem ar ekonomisko un vidisko neto pievienoto vērtību. Kompostēti dzīvnieku ekskrementi, t. sk. mājputnu kūtsmēsli un kompostēti pakaišu kūtsmēsli, kā arī digestāts, kas satur dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus, kuri sajaukti ar augu vai dzīvnieku izcelsmes materiālu, ir iekļauti Komisijas Regulas (EK) Nr. 889/2008 (17) I pielikuma izsmeļošajā sarakstā, kurā uzskaitīti mēslošanas līdzekļi, augsnes ielabotāji un barības elementi, kurus atļauts izmantot bioloģiskajā lauksaimniecībā. Tāpēc ir lietderīgi mēslošanas līdzekļiem, kas satur kompostu vai digestātu, kura ielaidmateriāli ir šādi dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti, piešķirt piekļuvi iekšējam tirgum. Tas nodrošinātu arī saskanību ar ielaidmateriāliem, kuru izmantošana ir atļauta nesen ieviestajās kategorijās CMC 12 (“izgulsnētie fosfāti un to atvasinājumi”), CMC 13 (“termiski oksidētie materiāli un to atvasinājumi”) un CMC 14 (“pirolīzē un gazifikācijā iegūti materiāli”).

| (20) | No CMC 3 un CMC 5 kategorijas ielaidmateriāliem ir izslēgti dzīvi vai nedzīvi organismi, kas iegūti no jauktu sadzīves mājsaimniecības atkritumu organiskās frakcijas. Turpretī no CMC 12, CMC 13 un CMC 14 kategorijas ielaidmateriāliem ir izslēgti dzīvi vai nedzīvi organismi, kas iegūti no jauktiem sadzīves atkritumiem, un ne tikai no mājsaimniecības atkritumiem. Šo noteikumu mērķis ir, nedodot iespēju izmantot jauktus atkritumus, veicināt atkritumu dalītu savākšanu pašvaldībās. Argumenti ir tādi paši gan gadījumos, kad atkritumus radījušas mājsaimniecības, gan gadījumos, kad tos radījuši restorāni vai citi uzņēmēji pašvaldībās. Nav nekāda pamata noteikt, ka par komposta un digestāta ielaidmateriālu nedrīkst izmantot tikai jauktus mājsaimniecības atkritumus. Tāpēc, lai nodrošinātu saskaņotu un stingru pieeju jautājumā par resurusu atgūšanu no jauktiem sadzīves atkritumiem un tādā veidā pastiprinātu vides aizsardzību, noteikumi par CMC 3 un CMC 5 ir jāsalāgo ar noteikumiem par nesen ieviestajām kategorijām CMC 12, CMC 13 un CMC 14. |
| --- | --- |

(20)

No CMC 3 un CMC 5 kategorijas ielaidmateriāliem ir izslēgti dzīvi vai nedzīvi organismi, kas iegūti no jauktu sadzīves mājsaimniecības atkritumu organiskās frakcijas. Turpretī no CMC 12, CMC 13 un CMC 14 kategorijas ielaidmateriāliem ir izslēgti dzīvi vai nedzīvi organismi, kas iegūti no jauktiem sadzīves atkritumiem, un ne tikai no mājsaimniecības atkritumiem. Šo noteikumu mērķis ir, nedodot iespēju izmantot jauktus atkritumus, veicināt atkritumu dalītu savākšanu pašvaldībās. Argumenti ir tādi paši gan gadījumos, kad atkritumus radījušas mājsaimniecības, gan gadījumos, kad tos radījuši restorāni vai citi uzņēmēji pašvaldībās. Nav nekāda pamata noteikt, ka par komposta un digestāta ielaidmateriālu nedrīkst izmantot tikai jauktus mājsaimniecības atkritumus. Tāpēc, lai nodrošinātu saskaņotu un stingru pieeju jautājumā par resurusu atgūšanu no jauktiem sadzīves atkritumiem un tādā veidā pastiprinātu vides aizsardzību, noteikumi par CMC 3 un CMC 5 ir jāsalāgo ar noteikumiem par nesen ieviestajām kategorijām CMC 12, CMC 13 un CMC 14.

| (21) | Regula (ES) 2019/1009 uzliek ražotājam pienākumu uz etiķetes norādīt visas sastāvdaļas, kuru daudzums pārsniedz 5 masas %. Tomēr lielums, uz kuru šī 5 % robežvērtība attiecas, būtu jāpielāgo atkarībā no attiecīgā mēslošanas līdzekļa fizikālajām īpašībām, tātad būtu jāatļauj deklarēt sastāvdaļas, kuru daudzums veido 5 tilpuma %. Jo īpaši attiecībā uz līdzekļiem, kuru daudzums ir norādīts tilpuma izteiksmē, ir ieteicams uzskaitīt sastāvdaļas, kas veido 5 tilpuma %, jo sastāvdaļu relatīvā masa attiecībā pret līdzekļa masu ne vienmēr ir zināma. Tas atvieglotu šādu mēslošanas līdzekļu piekļuvi iekšējam tirgum. Lai nerastos situācijas, kurās vienīgā norādītā sastāvdaļa būtu ūdens, šķidro ES mēslošanas līdzekļu gadījumā ir lietderīgi uz etiķetes norādīt sastāvdaļas, kuru daudzums pārsniedz 5 % pēc sausmasas. Tas nodrošinātu, ka piekļuve iekšējam tirgum uz Regulas (ES) 2019/1009 pamata mēslošanas līdzekļiem tiek dota tikai tad, ja lietotāji tiek pienācīgi informēti par šo līdzekļu sastāvdaļām un var tos droši lietot. |
| --- | --- |

(21)

Regula (ES) 2019/1009 uzliek ražotājam pienākumu uz etiķetes norādīt visas sastāvdaļas, kuru daudzums pārsniedz 5 masas %. Tomēr lielums, uz kuru šī 5 % robežvērtība attiecas, būtu jāpielāgo atkarībā no attiecīgā mēslošanas līdzekļa fizikālajām īpašībām, tātad būtu jāatļauj deklarēt sastāvdaļas, kuru daudzums veido 5 tilpuma %. Jo īpaši attiecībā uz līdzekļiem, kuru daudzums ir norādīts tilpuma izteiksmē, ir ieteicams uzskaitīt sastāvdaļas, kas veido 5 tilpuma %, jo sastāvdaļu relatīvā masa attiecībā pret līdzekļa masu ne vienmēr ir zināma. Tas atvieglotu šādu mēslošanas līdzekļu piekļuvi iekšējam tirgum. Lai nerastos situācijas, kurās vienīgā norādītā sastāvdaļa būtu ūdens, šķidro ES mēslošanas līdzekļu gadījumā ir lietderīgi uz etiķetes norādīt sastāvdaļas, kuru daudzums pārsniedz 5 % pēc sausmasas. Tas nodrošinātu, ka piekļuve iekšējam tirgum uz Regulas (ES) 2019/1009 pamata mēslošanas līdzekļiem tiek dota tikai tad, ja lietotāji tiek pienācīgi informēti par šo līdzekļu sastāvdaļām un var tos droši lietot.

| (22) | Organominerālā mēslošanas līdzekļa, cieta vai šķidra neorganiska makroelementu mēslošanas līdzekļa un neorganiska mikroelementu mēslošanas līdzekļa etiķetē ir jānorāda deklarēto mikroelementu nosaukumi un ķīmiskie simboli, kuriem seko to pretjonu nosaukumus. Dažos gadījumos deklarētais mikroelementu saturs var būt dabiski sastopams ES mēslošanas līdzekļu komponentmateriālos. Tas jo īpaši attiecas uz mēslošanas līdzekļiem no izrakteņiem, jo tiem mikroelementu pretjonu nosaukumus to dabiskās izcelsmes dēļ ne vienmēr var noteikt analītisku vai tehnisku ierobežojumu dēļ. Tāpēc mikroelementus, kas nav tīši pievienoti ES mēslošanas līdzeklim, būtu jāatļauj deklarēt arī tad, ja noteikt attiecīgos pretjonus nav iespējams. Pretējā gadījumā no izrakteņiem iegūtus neorganiskos mikroelementu mēslošanas līdzekļus nevarētu laist tirgū saskaņā ar Regulu (ES) 2019/1009, jo ražotājs šo marķēšanas prasību nevarētu izpildīt. Turklāt tas, ka mikroelementu saturu organominerālajos un neorganiskajos makroelementu mēslošanas līdzekļos atļauts norādīt arī tad, ja atbilstošos pretjonus norādīti nevar, ir izdevīgi gan galalietotājam, kurš šādā gadījumā varēs pielāgot mēslošanas plānu, ņemot vērā mikroelementu saturu, gan videi, jo tādējādi tiks novērsta pārmēslošana. Tas, ka uz etiķetes netiek norādīti pretjoni, mēslošanas līdzekļa efektivitāti vai drošību neietekmē. |
| --- | --- |

(22)

Organominerālā mēslošanas līdzekļa, cieta vai šķidra neorganiska makroelementu mēslošanas līdzekļa un neorganiska mikroelementu mēslošanas līdzekļa etiķetē ir jānorāda deklarēto mikroelementu nosaukumi un ķīmiskie simboli, kuriem seko to pretjonu nosaukumus. Dažos gadījumos deklarētais mikroelementu saturs var būt dabiski sastopams ES mēslošanas līdzekļu komponentmateriālos. Tas jo īpaši attiecas uz mēslošanas līdzekļiem no izrakteņiem, jo tiem mikroelementu pretjonu nosaukumus to dabiskās izcelsmes dēļ ne vienmēr var noteikt analītisku vai tehnisku ierobežojumu dēļ. Tāpēc mikroelementus, kas nav tīši pievienoti ES mēslošanas līdzeklim, būtu jāatļauj deklarēt arī tad, ja noteikt attiecīgos pretjonus nav iespējams. Pretējā gadījumā no izrakteņiem iegūtus neorganiskos mikroelementu mēslošanas līdzekļus nevarētu laist tirgū saskaņā ar Regulu (ES) 2019/1009, jo ražotājs šo marķēšanas prasību nevarētu izpildīt. Turklāt tas, ka mikroelementu saturu organominerālajos un neorganiskajos makroelementu mēslošanas līdzekļos atļauts norādīt arī tad, ja atbilstošos pretjonus norādīti nevar, ir izdevīgi gan galalietotājam, kurš šādā gadījumā varēs pielāgot mēslošanas plānu, ņemot vērā mikroelementu saturu, gan videi, jo tādējādi tiks novērsta pārmēslošana. Tas, ka uz etiķetes netiek norādīti pretjoni, mēslošanas līdzekļa efektivitāti vai drošību neietekmē.

| (23) | Cieta neorganiska makroelementu mēslošanas līdzekļa ražotājam ir pienākums etiķetē norādīt fiziskās vienības formu, atsaucoties uz vienu no četrām regulā uzskaitītajām atšķirīgajām formām, t. i., pulveris, granulas, mikrogranulas un tabletes. Tomēr dažos gadījumos izmantot tikai vienu no iepriekš minētajām konkrētajām formām nav iespējams, jo līdzekļa fiziskā forma apvieno divas no četrām formām. Tāpēc, lai ražotājs šo marķēšanas prasību varētu izpildīt, fiziskās vienības aprakstā nevajadzētu aprobežoties tikai ar vienu iespējamo formu un būtu jāatļauj izmantot arī šo formu kombināciju. Fiziskās vienības definīcijām būtu jāattiecas uz visiem mēslošanas līdzekļu veidiem, un tām nevajadzētu ierobežot tādu līdzekļu laišanu tirgū, kuri citos aspektos atbilst Regulā (ES) 2019/1009 izklāstītajām prasībām. |
| --- | --- |

(23)

Cieta neorganiska makroelementu mēslošanas līdzekļa ražotājam ir pienākums etiķetē norādīt fiziskās vienības formu, atsaucoties uz vienu no četrām regulā uzskaitītajām atšķirīgajām formām, t. i., pulveris, granulas, mikrogranulas un tabletes. Tomēr dažos gadījumos izmantot tikai vienu no iepriekš minētajām konkrētajām formām nav iespējams, jo līdzekļa fiziskā forma apvieno divas no četrām formām. Tāpēc, lai ražotājs šo marķēšanas prasību varētu izpildīt, fiziskās vienības aprakstā nevajadzētu aprobežoties tikai ar vienu iespējamo formu un būtu jāatļauj izmantot arī šo formu kombināciju. Fiziskās vienības definīcijām būtu jāattiecas uz visiem mēslošanas līdzekļu veidiem, un tām nevajadzētu ierobežot tādu līdzekļu laišanu tirgū, kuri citos aspektos atbilst Regulā (ES) 2019/1009 izklāstītajām prasībām.

| (24) | Regula (ES) 2019/1009 katrai PFC nosaka pielaides noteikumus, kas attiecas uz dažādām vērtībām, ko deklarē uz etiķetes. Regula (ES) 2019/1009 nosaka gan negatīvās pielaides (faktiskajai vērtībai nevajadzētu būt zemākai par deklarēto vērtību, no kuras atņemta negatīvā pielaide), gan pozitīvās pielaides (faktiskā vērtība nevar būt augstāka par deklarēto vērtību, kurai pieskaitīta attiecīgā pielaide). Īpaši svarīgi tas ir saistībā ar barības elementu deklarēšanu gadījumos, kad sakarā ar vajadzību nepieļaut nepietiekamu vai pārmērīgu mēslošanu ražotājam ir jānodrošina, ka deklarētais barības elementu saturs nav ne zemāks, ne augstāks par deklarēto vērtību ar pielaidēm. |
| --- | --- |

(24)

Regula (ES) 2019/1009 katrai PFC nosaka pielaides noteikumus, kas attiecas uz dažādām vērtībām, ko deklarē uz etiķetes. Regula (ES) 2019/1009 nosaka gan negatīvās pielaides (faktiskajai vērtībai nevajadzētu būt zemākai par deklarēto vērtību, no kuras atņemta negatīvā pielaide), gan pozitīvās pielaides (faktiskā vērtība nevar būt augstāka par deklarēto vērtību, kurai pieskaitīta attiecīgā pielaide). Īpaši svarīgi tas ir saistībā ar barības elementu deklarēšanu gadījumos, kad sakarā ar vajadzību nepieļaut nepietiekamu vai pārmērīgu mēslošanu ražotājam ir jānodrošina, ka deklarētais barības elementu saturs nav ne zemāks, ne augstāks par deklarēto vērtību ar pielaidēm.

| (25) | Pašreizējo tehnisko spēju aspektā raugoties, dažas pielaides neorganiskiem mēslošanas līdzekļiem ir noteiktas ļoti šaurā diapazonā. Tas jo īpaši attiecas uz tādiem deklarētajiem barības elementiem, kuru saturs varētu būt relatīvi zems, salīdzinot ar visu līdzekli. Zems barības elementa saturs nozīmē to, ka arī deklarētās vērtības novirze ir maza, jo to deklarē procentos no barības elementa satura. Tātad dažu prasību gadījumā neorganiskiem mēslošanas līdzekļiem noteiktās pielaides būtu jāpaplašina, lai nodrošinātu taisnīgu līdzsvaru starp ražotāju tehniskajām spējām un vajadzību sniegt pareizu informāciju galalietotājam. |
| --- | --- |

(25)

Pašreizējo tehnisko spēju aspektā raugoties, dažas pielaides neorganiskiem mēslošanas līdzekļiem ir noteiktas ļoti šaurā diapazonā. Tas jo īpaši attiecas uz tādiem deklarētajiem barības elementiem, kuru saturs varētu būt relatīvi zems, salīdzinot ar visu līdzekli. Zems barības elementa saturs nozīmē to, ka arī deklarētās vērtības novirze ir maza, jo to deklarē procentos no barības elementa satura. Tātad dažu prasību gadījumā neorganiskiem mēslošanas līdzekļiem noteiktās pielaides būtu jāpaplašina, lai nodrošinātu taisnīgu līdzsvaru starp ražotāju tehniskajām spējām un vajadzību sniegt pareizu informāciju galalietotājam.

| (26) | Turklāt būtu jāpaplašina arī augsnes ielabotāju organiskā oglekļa satura pielaide absolūtā izteiksmē. Augsnes ielabotājos var būt nozīmīgs organiskā oglekļa saturs, kas pats par sevi problēmas nerada, jo organiskais ogleklis faktiski uzlabo augsnes kvalitāti, bagātinot tās organiskā materiāla saturu. Šādos gadījumos noteikums, ka pieļaujamā novirze absolūtā izteiksmē ir tikai viens procentpunkts, ir ļoti ierobežojošs. Tāpēc ir lietderīgi pieļaut lielāku novirzi absolūtā izteiksmē, bet esošo relatīvo novirzi saglabāt. |
| --- | --- |

(26)

Turklāt būtu jāpaplašina arī augsnes ielabotāju organiskā oglekļa satura pielaide absolūtā izteiksmē. Augsnes ielabotājos var būt nozīmīgs organiskā oglekļa saturs, kas pats par sevi problēmas nerada, jo organiskais ogleklis faktiski uzlabo augsnes kvalitāti, bagātinot tās organiskā materiāla saturu. Šādos gadījumos noteikums, ka pieļaujamā novirze absolūtā izteiksmē ir tikai viens procentpunkts, ir ļoti ierobežojošs. Tāpēc ir lietderīgi pieļaut lielāku novirzi absolūtā izteiksmē, bet esošo relatīvo novirzi saglabāt.

| (27) | Būtu jāpievieno pielaides attiecībā uz augu biostimulatora daudzumu un mēslošanas līdzekļu maisījuma daudzumu, jo šī informācija ir jānorāda uz etiķetes. Kas attiecas uz mēslošanas līdzekļu maisījumiem, būtu jānošķir maisījums, kurā sajaukti divi ES mēslošanas līdzekļi un kuram var noteikt katra līdzekļa proporciju attiecīgajā maisījumā, tātad arī aprēķināt katram līdzeklim jau noteiktās pielaides vidējo lielumu atkarībā no to proporcijas šajā maisījumā, kā arī to piemērot attiecībā uz visu maisījumu, un funkcionālais maisījums, kura gadījumā vienam un tam pašam materiālam tiek veikts atbilstības novērtējums attiecībā uz diviem ES mēslošanas līdzekļiem, kas pieder pie divām dažādām PFC, un objektīvi noteikt katra proporciju maisījumā nav iespējams. Pēdējā minētajā gadījumā attiecībā uz visu maisījumu būtu jāpiemēro stingrākā daudzuma pielaide, kas piemērojama maisījumā ietilpstošajām PFC. Ražotājam ir jāpierāda atbilstība katras PFC prasībām, un tas nozīmē, ka jānorāda arī katras PFC daudzums saskaņā ar tās atbilstošo pielaidi. Tā kā šajā konkrētajā gadījumā katra PFC veido 100 % maisījuma, attiecībā uz šo maisījumu kopumā būs jāievēro stingrākā pielaide. |
| --- | --- |

(27)

Būtu jāpievieno pielaides attiecībā uz augu biostimulatora daudzumu un mēslošanas līdzekļu maisījuma daudzumu, jo šī informācija ir jānorāda uz etiķetes. Kas attiecas uz mēslošanas līdzekļu maisījumiem, būtu jānošķir maisījums, kurā sajaukti divi ES mēslošanas līdzekļi un kuram var noteikt katra līdzekļa proporciju attiecīgajā maisījumā, tātad arī aprēķināt katram līdzeklim jau noteiktās pielaides vidējo lielumu atkarībā no to proporcijas šajā maisījumā, kā arī to piemērot attiecībā uz visu maisījumu, un funkcionālais maisījums, kura gadījumā vienam un tam pašam materiālam tiek veikts atbilstības novērtējums attiecībā uz diviem ES mēslošanas līdzekļiem, kas pieder pie divām dažādām PFC, un objektīvi noteikt katra proporciju maisījumā nav iespējams. Pēdējā minētajā gadījumā attiecībā uz visu maisījumu būtu jāpiemēro stingrākā daudzuma pielaide, kas piemērojama maisījumā ietilpstošajām PFC. Ražotājam ir jāpierāda atbilstība katras PFC prasībām, un tas nozīmē, ka jānorāda arī katras PFC daudzums saskaņā ar tās atbilstošo pielaidi. Tā kā šajā konkrētajā gadījumā katra PFC veido 100 % maisījuma, attiecībā uz šo maisījumu kopumā būs jāievēro stingrākā pielaide.

| (28) | Pamatojoties uz Regulu (ES) 2019/1009, ES mēslošanas līdzekļiem ir piemērojamas četras atbilstības novērtēšanas procedūras ar dažādu sarežģītības pakāpi atkarībā no CMC un PFC: moduļi A, A1, B + C un D1. |
| --- | --- |

(28)

Pamatojoties uz Regulu (ES) 2019/1009, ES mēslošanas līdzekļiem ir piemērojamas četras atbilstības novērtēšanas procedūras ar dažādu sarežģītības pakāpi atkarībā no CMC un PFC: moduļi A, A1, B + C un D1.

| (29) | D1 modulis ir pielāgots, lai atspoguļotu no atkritumiem iegūtu ES mēslošanas līdzekļu īpašos aspektus. Novērtējot inhibitora (PFC 5) vai augu biostimulatora (PFC 6) atbilstību, ražotājs var piemērot B + C moduli neatkarīgi no to komponentmateriāliem. Tāpēc Regulas (ES) 2019/1009 IV pielikuma izstrādes rezultātā ir radusies neplānota iespēja, ka nekas neliedz piemērot B + C moduli arī tad, kad tiek novērtēts inhibitors vai augu biostimulators, kas satur tādus komponentmateriālus, kuriem obligāti jāpiemēro stingrākais D1 modulis. Ja ES mēslošanas līdzeklis satur komponentmateriālus, kas iegūti no atkritumiem, neatkarīgi no tā PFC ir jāpiemēro stingra atbilstības novērtēšanas procedūra. Tāpēc, lai nodrošinātu augstu un saskanīgu aizsardzības līmeni, B + C moduļa izmantošana inhibitoriem un augu biostimulatoriem būtu jāatļauj tikai tad, ja tie šādus komponentmateriālus nesatur. |
| --- | --- |

(29)

D1 modulis ir pielāgots, lai atspoguļotu no atkritumiem iegūtu ES mēslošanas līdzekļu īpašos aspektus. Novērtējot inhibitora (PFC 5) vai augu biostimulatora (PFC 6) atbilstību, ražotājs var piemērot B + C moduli neatkarīgi no to komponentmateriāliem. Tāpēc Regulas (ES) 2019/1009 IV pielikuma izstrādes rezultātā ir radusies neplānota iespēja, ka nekas neliedz piemērot B + C moduli arī tad, kad tiek novērtēts inhibitors vai augu biostimulators, kas satur tādus komponentmateriālus, kuriem obligāti jāpiemēro stingrākais D1 modulis. Ja ES mēslošanas līdzeklis satur komponentmateriālus, kas iegūti no atkritumiem, neatkarīgi no tā PFC ir jāpiemēro stingra atbilstības novērtēšanas procedūra. Tāpēc, lai nodrošinātu augstu un saskanīgu aizsardzības līmeni, B + C moduļa izmantošana inhibitoriem un augu biostimulatoriem būtu jāatļauj tikai tad, ja tie šādus komponentmateriālus nesatur.

| (30) | Veicot atbilstības novērtēšanas procedūras, ražotājam tehniskajā dokumentācijā ir jāsniedz informācija, cita starpā arī par kopējo hromu, ja tā saturs pārsniedz 200 mg/kg. Regulā (ES) 2019/1009 nav norādīts, vai šī robežvērtība ir jāpiemēro attiecībā uz sausnu vai svaigu materiālu. Šo pienākumu Savienībā nav iespējams izpildīt vienveidīgi, ja nav skaidrs, kā minētie 200 mg/kg būtu jāaprēķina. Nevēlamu piemaisījumu, to vidū sešvērtīgā hroma (Cr VI), robežvērtību noteikšanā saskaņā ar Regulu (ES) 2019/1009 tiek ņemta vērā sausna. Tāpēc saskaņotības apsvērumu dēļ kopējā hroma saturs būtu jāaprēķina, par atsauci ņemot sausnu. |
| --- | --- |

(30)

Veicot atbilstības novērtēšanas procedūras, ražotājam tehniskajā dokumentācijā ir jāsniedz informācija, cita starpā arī par kopējo hromu, ja tā saturs pārsniedz 200 mg/kg. Regulā (ES) 2019/1009 nav norādīts, vai šī robežvērtība ir jāpiemēro attiecībā uz sausnu vai svaigu materiālu. Šo pienākumu Savienībā nav iespējams izpildīt vienveidīgi, ja nav skaidrs, kā minētie 200 mg/kg būtu jāaprēķina. Nevēlamu piemaisījumu, to vidū sešvērtīgā hroma (Cr VI), robežvērtību noteikšanā saskaņā ar Regulu (ES) 2019/1009 tiek ņemta vērā sausna. Tāpēc saskaņotības apsvērumu dēļ kopējā hroma saturs būtu jāaprēķina, par atsauci ņemot sausnu.

| (31) | Apspriešanās par grozījumiem Regulā (ES) 2019/1009 norisinājās saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (18). Ir notikusi apspriešanās ar Komisijas Ekspertu grupu jautājumos par mēslošanas līdzekļiem. |
| --- | --- |

(31)

Apspriešanās par grozījumiem Regulā (ES) 2019/1009 norisinājās saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (18). Ir notikusi apspriešanās ar Komisijas Ekspertu grupu jautājumos par mēslošanas līdzekļiem.

| (32) | Ņemot vērā to, ka Regulas (ES) 2019/1009 I, II, III un IV pielikumā noteiktās prasības ir jāpiemēro no 2022. gada 16. jūlija, arī šīs regulas piemērošana būtu jāatliek līdz tam pašam datumam, |
| --- | --- |

(32)

Ņemot vērā to, ka Regulas (ES) 2019/1009 I, II, III un IV pielikumā noteiktās prasības ir jāpiemēro no 2022. gada 16. jūlija, arī šīs regulas piemērošana būtu jāatliek līdz tam pašam datumam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (ES) 2019/1009 groza šādi:

| 1) | regulas I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas I pielikumu; |
| --- | --- |

1)

regulas I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas I pielikumu;

| 2) | regulas II pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumu; |
| --- | --- |

2)

regulas II pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumu;

| 3) | regulas III pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas III pielikumu; |
| --- | --- |

3)

regulas III pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas III pielikumu;

| 4) | regulas IV pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas IV pielikumu. |
| --- | --- |

4)

regulas IV pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas IV pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2022. gada 16. jūlija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.

Briselē, 2021. gada 23. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 170, 25.6.2019., 1. lpp.

1

(2)  Padomes Regula (EEK) Nr. 315/93 (1993. gada 8. februāris), ar ko nosaka Kopienas procedūras attiecībā uz piesārņotājiem pārtikā (OV L 37, 13.2.1993., 1. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 396/2005 (2005. gada 23. februāris), ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā un ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK (OV L 70, 16.3.2005., 1. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 470/2009 (2009. gada 6. maijs), ar ko nosaka Kopienas procedūras farmakoloģiski aktīvo vielu atlieku pieļaujamo daudzumu noteikšanai dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos, ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 2377/90 un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/82/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 726/2004 (OV L 152, 16.6.2009., 11. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/32/EK (2002. gada 7. maijs) par nevēlamām vielām dzīvnieku barībā (OV L 140, 30.5.2002., 10. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1831/2003 (2003. gada 22. septembris) par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.).

6

(7)  Komisijas Regula (ES) Nr. 37/2010 (2009. gada 22. decembris) par farmakoloģiski aktīvajām vielām un to klasifikāciju pēc to atlieku maksimāli pieļaujamā satura dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos (OV L 15, 20.1.2010., 1. lpp.).

7

(8)  Komisijas Regula (ES) 2019/1871 (2019. gada 7. novembris) par darbību izraisošām atsauces vērtībām attiecībā uz neatļautām farmakoloģiski aktīvām vielām dzīvnieku izcelsmes pārtikā un ar ko atceļ Lēmumu 2005/34/EK (OV L 289, 8.11.2019., 41. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1107/2009 (2009. gada 21. oktobris) par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.).

9

(10)  UVCB: viela, kuras sastāvs nav zināms vai ir mainīgs, kura ir kompleksi reakcijas produkti vai bioloģisks materiāls.

10

(11)  Komisijas Lēmums (ES) 2015/2099 (2015. gada 18. novembris), ar ko nosaka ekoloģiskos kritērijus ES ekomarķējuma piešķiršanai augšanas substrātiem, augsnes ielabotājiem un mulčai (OV L 303, 20.11.2015., 75. lpp.).

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2003/2003 (2003. gada 13. oktobris) par mēslošanas līdzekļiem (OV L 304, 21.11.2003., 1. lpp.).

12

(13)  
  RAC ECHA. 2020. Opinion on an Annex XV dossier proposing restrictions on intentionally added microplastics (ECHA/RAC/RES-O -0000006790-71-01/F).

13

RAC ECHA

Opinion on an Annex XV dossier proposing restrictions on intentionally added microplastics (ECHA/RAC/RES-O -0000006790-71-01/F)

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1907/2006 (2006. gada 18. decembris), kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, groza Direktīvu 1999/45/EK un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94, kā arī Padomes Direktīvu 76/769/EEK un Komisijas Direktīvu 91/155/EEK, Direktīvu 93/67/EEK, Direktīvu 93/105/EK un Direktīvu 2000/21/EK (OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.).

14

REACH

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/98/EK (2008. gada 19. novembris) par atkritumiem un par dažu direktīvu atcelšanu (OV L 312, 22.11.2008., 3. lpp.).

15

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1069/2009 (2009. gada 21. oktobris), ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, kuri nav paredzēti cilvēku patēriņam, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1774/2002 (Dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu regula) (OV L 300, 14.11.2009., 1. lpp.).

16

(17)  Komisijas Regula (EK) Nr. 889/2008 (2008. gada 5. septembris), ar ko paredz sīki izstrādātus bioloģiskās ražošanas, marķēšanas un kontroles noteikumus, lai īstenotu Padomes Regulu (EK) Nr. 834/2007 par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu (OV L 250, 18.9.2008., 1. lpp.).

17

(18)  Iestāžu nolīgums starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par labāku likumdošanas procesu (OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.).

18

---

I PIELIKUMS

Regulas (ES) 2019/1009 I pielikuma II daļu groza šādi:

| 1) | daļas 5. punktu aizstāj ar šādu:






  “5. | Farmakoloģiski aktīvas vielas atliekas (Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 470/2009 (*) nozīmē) ES mēslošanas līdzeklī drīkst būt tikai tad, ja:






  — | minētā viela ir iekļauta Komisijas Regulas (ES) Nr. 37/2010 (**) pielikuma 1. tabulā vai |
| --- | --- | --- | --- |

1)

daļas 5. punktu aizstāj ar šādu:

“5.

Farmakoloģiski aktīvas vielas atliekas (Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 470/2009 (*) nozīmē) ES mēslošanas līdzeklī drīkst būt tikai tad, ja:

—

minētā viela ir iekļauta Komisijas Regulas (ES) Nr. 37/2010 (**) pielikuma 1. tabulā vai

| — | darbību izraisoša atsauces vērtība šai vielai noteikta saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) 2019/1871 (***) un minētā viela vai tās atliekas ES mēslošanas līdzeklī ir par minēto atsauces vērtību zemākā koncentrācijā. |
| --- | --- |

—

darbību izraisoša atsauces vērtība šai vielai noteikta saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) 2019/1871 (***) un minētā viela vai tās atliekas ES mēslošanas līdzeklī ir par minēto atsauces vērtību zemākā koncentrācijā.

(*)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 470/2009 (2009. gada 6. maijs), ar ko nosaka Kopienas procedūras farmakoloģiski aktīvo vielu atlieku pieļaujamo daudzumu noteikšanai dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos, ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 2377/90 un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/82/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 726/2004 (OV L 152, 16.6.2009., 11. lpp.)."

(**)  Komisijas Regula (ES) Nr. 37/2010 (2009. gada 22. decembris) par farmakoloģiski aktīvajām vielām un to klasifikāciju pēc to atlieku maksimāli pieļaujamā satura dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos (OV L 15, 20.1.2010., 1. lpp.)."

(***)  Komisijas Regula (ES) 2019/1871 (2019. gada 7. novembris) par darbību izraisošām atsauces vērtībām attiecībā uz neatļautām farmakoloģiski aktīvām vielām dzīvnieku izcelsmes pārtikā un ar ko atceļ Lēmumu 2005/34/EK (OV L 289, 8.11.2019., 41. lpp.).”;"

| 2) | iekļauj šādu 5.a punktu:






  “5.a | Darbīgu vielu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 2. panta 2. punkta nozīmē ES mēslošanas līdzeklis drīkst saturēt tikai tad, ja minētajam ES mēslošanas līdzeklim nav augu aizsardzības funkcijas minētās regulas 2. panta 1. punkta nozīmē.”; |
| --- | --- | --- |

2)

iekļauj šādu 5.a punktu:

“5.a

Darbīgu vielu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 2. panta 2. punkta nozīmē ES mēslošanas līdzeklis drīkst saturēt tikai tad, ja minētajam ES mēslošanas līdzeklim nav augu aizsardzības funkcijas minētās regulas 2. panta 1. punkta nozīmē.”;

| 3) | PFC 1(C)(II)(a) 2. punkta tabulā:






  a) | rindu, kas apraksta tipoloģiju “Mikroelementu sāļveida mēslošanas līdzeklis”, aizstāj ar šādu:







  “Mikroelementu sāļveida mēslošanas līdzeklis | Ķīmiski iegūts vienkāršs ciets neorganisks mikroelementu mēslošanas līdzeklis, kura galvenā sastāvdaļa ir jonu minerālsāls | 10 masas % mikroelementu sāļveida mēslošanas līdzekļa ir mikroelements”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3)

PFC 1(C)(II)(a) 2. punkta tabulā:

a)

rindu, kas apraksta tipoloģiju “Mikroelementu sāļveida mēslošanas līdzeklis”, aizstāj ar šādu:

“Mikroelementu sāļveida mēslošanas līdzeklis

Ķīmiski iegūts vienkāršs ciets neorganisks mikroelementu mēslošanas līdzeklis, kura galvenā sastāvdaļa ir jonu minerālsāls

10 masas % mikroelementu sāļveida mēslošanas līdzekļa ir mikroelements”;

| b) | rindu, kas apraksta tipoloģiju “UVCB dzelzs helāti”, aizstāj ar šādu:







  “UVCB ((5)) mikroelementu helāti | Ūdenī šķīstošs vienkāršs neorganisks mikroelementu mēslošanas līdzeklis, kurā deklarētais mikroelements ir ķīmiski saistīts ar helātu veidotāju vai veidotājiem, kas atbilst II pielikuma II daļas kategorijas “CMC 1” prasībām | — | 5 masas % UVCB mikroelementu helātos ir ūdenī šķīstošs mikroelements un vismaz 80 % no ūdenī šķīstošajiem mikroelementiem ir helatēti (helātu frakcija), un vismaz 50 % no ūdenī šķīstošajiem mikroelementiem ir helatēti ar konkrētiem helātu veidotājiem, kas atbilst II pielikuma II daļas kategorijas “CMC 1” prasībām |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

rindu, kas apraksta tipoloģiju “UVCB dzelzs helāti”, aizstāj ar šādu:

“UVCB ((5)) mikroelementu helāti

Ūdenī šķīstošs vienkāršs neorganisks mikroelementu mēslošanas līdzeklis, kurā deklarētais mikroelements ir ķīmiski saistīts ar helātu veidotāju vai veidotājiem, kas atbilst II pielikuma II daļas kategorijas “CMC 1” prasībām

—

5 masas % UVCB mikroelementu helātos ir ūdenī šķīstošs mikroelements un vismaz 80 % no ūdenī šķīstošajiem mikroelementiem ir helatēti (helātu frakcija), un vismaz 50 % no ūdenī šķīstošajiem mikroelementiem ir helatēti ar konkrētiem helātu veidotājiem, kas atbilst II pielikuma II daļas kategorijas “CMC 1” prasībām

| 4) | PFC 3(B) pievieno šādu 4. punktu:






  “4. | Neorganiskā augsnes ielabotājā, kas satur vairāk nekā 1 masas % organiskā oglekļa (Corg), patogēni nedrīkst pārsniegt šajā tabulā izklāstītās robežvērtības:










  Testējamie mikroorganismi | Paraugu ņemšanas plāni | Robežvērtība |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| n | c | m | M |
| Salmonella spp. | 5 | 0 | 0 | Nav uz 25 g vai 25 ml |
| Escherichia coli vai Enterococcaceae | 5 | 5 | 0 | 1 000 uz 1 g vai 1 ml |

4)

PFC 3(B) pievieno šādu 4. punktu:

“4.

Neorganiskā augsnes ielabotājā, kas satur vairāk nekā 1 masas % organiskā oglekļa (Corg), patogēni nedrīkst pārsniegt šajā tabulā izklāstītās robežvērtības:

Testējamie mikroorganismi

Paraugu ņemšanas plāni

Robežvērtība

n

c

m

M

Salmonella spp.

5

0

0

Nav uz 25 g vai 25 ml

Escherichia coli vai Enterococcaceae

5

5

0

1 000 uz 1 g vai 1 ml

kur:

| n | = | testējamo paraugu skaits, |
| --- | --- | --- |
| c | = | parauga vienību skaits, kurā baktēriju skaits, kas izteikts KVV, ir starp “m” un “M”, |
| m | = | robežvērtība KVV izteiktam baktēriju skaitam, kas tiek uzskatīts par apmierinošu, |
| M | = | maksimāli pieļaujamais KVV izteikts baktēriju skaits.”; |

n

=

testējamo paraugu skaits,

c

=

parauga vienību skaits, kurā baktēriju skaits, kas izteikts KVV, ir starp “m” un “M”,

m

=

robežvērtība KVV izteiktam baktēriju skaitam, kas tiek uzskatīts par apmierinošu,

M

=

maksimāli pieļaujamais KVV izteikts baktēriju skaits.”;

| 5) | PFC 4 iekļauj šādu 2.a punktu:






  “2.a | Atkāpjoties no 2. punkta d) apakšpunkta, niķeļa (Ni) robežvērtību augu augšanas substrātā, kas sastāv tikai no minerāliem komponentiem un tiek piedāvāts profesionālai lietošanai dārzkopībā, zaļajos jumtos vai zaļajās sienās, piemēro bioloģiski pieejamajam nevēlamo piemaisījumu saturam.” |
| --- | --- | --- |

5)

PFC 4 iekļauj šādu 2.a punktu:

“2.a

Atkāpjoties no 2. punkta d) apakšpunkta, niķeļa (Ni) robežvērtību augu augšanas substrātā, kas sastāv tikai no minerāliem komponentiem un tiek piedāvāts profesionālai lietošanai dārzkopībā, zaļajos jumtos vai zaļajās sienās, piemēro bioloģiski pieejamajam nevēlamo piemaisījumu saturam.”

---

(*)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 470/2009 (2009. gada 6. maijs), ar ko nosaka Kopienas procedūras farmakoloģiski aktīvo vielu atlieku pieļaujamo daudzumu noteikšanai dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos, ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 2377/90 un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/82/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 726/2004 (OV L 152, 16.6.2009., 11. lpp.).

(**)  Komisijas Regula (ES) Nr. 37/2010 (2009. gada 22. decembris) par farmakoloģiski aktīvajām vielām un to klasifikāciju pēc to atlieku maksimāli pieļaujamā satura dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos (OV L 15, 20.1.2010., 1. lpp.).

(***)  Komisijas Regula (ES) 2019/1871 (2019. gada 7. novembris) par darbību izraisošām atsauces vērtībām attiecībā uz neatļautām farmakoloģiski aktīvām vielām dzīvnieku izcelsmes pārtikā un ar ko atceļ Lēmumu 2005/34/EK (OV L 289, 8.11.2019., 41. lpp.).”;”

---

((5))  UVCB: viela, kuras sastāvs nav zināms vai ir mainīgs, kura ir kompleksi reakcijas produkti vai bioloģisks materiāls.”;

---

II PIELIKUMS

Regulas (ES) 2019/1009 II pielikuma II daļu groza šādi:

| 1) | CMC 1 groza šādi:






  a) | 1. punkta f) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “f) | polimērus, ja vien tie nav:






  — | tādas polimerizācijas rezultāts, kas dabā notikusi neatkarīgi no šo polimēru ekstrakcijas procesa, un nav ķīmiski pārveidoti Regulas (EK) Nr. 1907/2006 3. panta 40) punkta nozīmē, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1)

CMC 1 groza šādi:

a)

1. punkta f) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“f)

polimērus, ja vien tie nav:

—

tādas polimerizācijas rezultāts, kas dabā notikusi neatkarīgi no šo polimēru ekstrakcijas procesa, un nav ķīmiski pārveidoti Regulas (EK) Nr. 1907/2006 3. panta 40) punkta nozīmē,

| — | bioloģiski noārdāmi, |
| --- | --- |

—

bioloģiski noārdāmi,

| — | polimēri, kuru šķīdība ūdenī lielāka par 2 g/l ir šādos apstākļos:






  — | 200 C temperatūra, |
| --- | --- | --- |

—

polimēri, kuru šķīdība ūdenī lielāka par 2 g/l ir šādos apstākļos:

—

200 C temperatūra,

| — | pH 7, |
| --- | --- |

—

pH 7,

| — | 10 g/1 000 ml deva, |
| --- | --- |

—

10 g/1 000 ml deva,

| — | 24 h testēšanas ilgums;”; |
| --- | --- |

—

24 h testēšanas ilgums;”;

| b) | 3. punkta a) apakšpunkta pēdējo teikumu aizstāj ar šādu:

  “ES mēslošanas līdzeklis vismaz 3 dienas saglabā stabilitāti šķīdumā, kura pH ietilpst diapazonā, kas deklarēts par tādu, kurš garantē pieņemamu stabilitāti.”; |
| --- | --- |

b)

3. punkta a) apakšpunkta pēdējo teikumu aizstāj ar šādu:

“ES mēslošanas līdzeklis vismaz 3 dienas saglabā stabilitāti šķīdumā, kura pH ietilpst diapazonā, kas deklarēts par tādu, kurš garantē pieņemamu stabilitāti.”;

| 2) | CMC 2 pirmo daļu aizstāj ar šādu:

  “ES mēslošanas līdzeklis var saturēt augus, augu daļas vai augu ekstraktus, kuriem nav veikta nekāda pārstrāde, izņemot griešanu, malšanu, kulšanu, kāšanu, sijāšanu, centrifugēšanu, presēšanu, žāvēšanu, saldēšanu, sublimēto žāvēšanu, ekstrahēšanu ar ūdeni vai ekstrahēšanu ar virskritisku CO2, vai kuriem nav veikta šķiedru veidošana temperatūrā, kas nepārsniedz 100 °C, un kuriem nav pievienotas nekādas piedevas, izņemot ūdeni.”; |
| --- | --- |

2)

CMC 2 pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“ES mēslošanas līdzeklis var saturēt augus, augu daļas vai augu ekstraktus, kuriem nav veikta nekāda pārstrāde, izņemot griešanu, malšanu, kulšanu, kāšanu, sijāšanu, centrifugēšanu, presēšanu, žāvēšanu, saldēšanu, sublimēto žāvēšanu, ekstrahēšanu ar ūdeni vai ekstrahēšanu ar virskritisku CO2, vai kuriem nav veikta šķiedru veidošana temperatūrā, kas nepārsniedz 100 °C, un kuriem nav pievienotas nekādas piedevas, izņemot ūdeni.”;

| 3) | CMC 3 groza šādi:






  a) | svītro 1. punkta b) apakšpunktu; |
| --- | --- | --- |

3)

CMC 3 groza šādi:

a)

svītro 1. punkta b) apakšpunktu;

| b) | 1. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “c) | dzīvi vai nedzīvi organismi vai to daļas, kas nav pārstrādātas vai ir pārstrādātas tikai ar manuāliem vai mehāniskiem līdzekļiem vai ar gravitācijas spēku, ar šķīdināšanu ūdenī, ar flotāciju, ar ekstrahēšanu ūdenī, destilētas ar ūdens tvaiku vai karsētas, lai atdalītu tikai ūdeni, vai arī ar jebkādiem līdzekļiem iegūtas no gaisa, izņemot:






  i) | no jauktiem sadzīves atkritumiem iegūtus materiālus; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

1. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“c)

dzīvi vai nedzīvi organismi vai to daļas, kas nav pārstrādātas vai ir pārstrādātas tikai ar manuāliem vai mehāniskiem līdzekļiem vai ar gravitācijas spēku, ar šķīdināšanu ūdenī, ar flotāciju, ar ekstrahēšanu ūdenī, destilētas ar ūdens tvaiku vai karsētas, lai atdalītu tikai ūdeni, vai arī ar jebkādiem līdzekļiem iegūtas no gaisa, izņemot:

i)

no jauktiem sadzīves atkritumiem iegūtus materiālus;

| ii) | notekūdeņu dūņas, rūpniecības dūņas vai bagarēšanas dūņas; un |
| --- | --- |

ii)

notekūdeņu dūņas, rūpniecības dūņas vai bagarēšanas dūņas; un

| iii) | dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus vai atvasinātus produktus, kas ietilpst Regulas (EK) Nr. 1069/2009 darbības jomā.”; |
| --- | --- |

iii)

dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus vai atvasinātus produktus, kas ietilpst Regulas (EK) Nr. 1069/2009 darbības jomā.”;

| c) | 1. punkta e) apakšpunkta ievaddaļu aizstāj ar šādu:






  “e) | jebkurš materiāls, kas uzskaitīts a) vai c) apakšpunktā vai 1.a punktā un kas:”; |
| --- | --- | --- |

c)

1. punkta e) apakšpunkta ievaddaļu aizstāj ar šādu:

“e)

jebkurš materiāls, kas uzskaitīts a) vai c) apakšpunktā vai 1.a punktā un kas:”;

| d) | iekļauj šādu 1.a punktu:






  “1.a | Neatkarīgi no 1. punkta ES mēslošanas līdzeklis drīkst saturēt kompostu, kas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 32. panta 1. un 2. punktā izklāstītajiem nosacījumiem un 32. panta 3. punktā minētajiem pasākumiem iegūts, vienus pašus vai kopā ar 1. punktā minētajiem ielaidmateriāliem aerobi kompostējot otrās vai trešās kategorijas materiālus vai no tiem atvasinātus produktus, bet ar noteikumu, ka:






  a) | ražošanas ķēdes beigu punkts ir noteikts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 5. panta 2. punkta trešo daļu; un |
| --- | --- | --- | --- |

d)

iekļauj šādu 1.a punktu:

“1.a

Neatkarīgi no 1. punkta ES mēslošanas līdzeklis drīkst saturēt kompostu, kas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 32. panta 1. un 2. punktā izklāstītajiem nosacījumiem un 32. panta 3. punktā minētajiem pasākumiem iegūts, vienus pašus vai kopā ar 1. punktā minētajiem ielaidmateriāliem aerobi kompostējot otrās vai trešās kategorijas materiālus vai no tiem atvasinātus produktus, bet ar noteikumu, ka:

a)

ražošanas ķēdes beigu punkts ir noteikts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 5. panta 2. punkta trešo daļu; un

| b) | ir izpildīti 2. un 3. punkta nosacījumi.”; |
| --- | --- |

b)

ir izpildīti 2. un 3. punkta nosacījumi.”;

| e) | 2. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “a) | kurā ražošanas līnijas 1. un 1.a punktā minēto ielaidmateriālu apstrādei ir skaidri nodalītas no ražošanas līnijām tādu ielaidmateriālu apstrādei, kas 1. un 1.a punktā nav minēti, un”; |
| --- | --- | --- |

e)

2. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“a)

kurā ražošanas līnijas 1. un 1.a punktā minēto ielaidmateriālu apstrādei ir skaidri nodalītas no ražošanas līnijām tādu ielaidmateriālu apstrādei, kas 1. un 1.a punktā nav minēti, un”;

| 4) | CMC 5 groza šādi:






  a) | svītro 1. punkta b) apakšpunktu; |
| --- | --- | --- |

4)

CMC 5 groza šādi:

a)

svītro 1. punkta b) apakšpunktu;

| b) | 1. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “c) | dzīvi vai nedzīvi organismi vai to daļas, kas nav pārstrādātas vai ir pārstrādātas tikai ar manuāliem vai mehāniskiem līdzekļiem vai ar gravitācijas spēku, ar šķīdināšanu ūdenī, ar flotāciju, ar ekstrahēšanu ūdenī, destilētas ar ūdens tvaiku vai karsētas, lai atdalītu tikai ūdeni, vai arī ar jebkādiem līdzekļiem iegūtas no gaisa, izņemot:






  i) | no jauktiem sadzīves atkritumiem iegūtus materiālus; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

1. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“c)

dzīvi vai nedzīvi organismi vai to daļas, kas nav pārstrādātas vai ir pārstrādātas tikai ar manuāliem vai mehāniskiem līdzekļiem vai ar gravitācijas spēku, ar šķīdināšanu ūdenī, ar flotāciju, ar ekstrahēšanu ūdenī, destilētas ar ūdens tvaiku vai karsētas, lai atdalītu tikai ūdeni, vai arī ar jebkādiem līdzekļiem iegūtas no gaisa, izņemot:

i)

no jauktiem sadzīves atkritumiem iegūtus materiālus;

| ii) | notekūdeņu dūņas, rūpniecības dūņas vai bagarēšanas dūņas; |
| --- | --- |

ii)

notekūdeņu dūņas, rūpniecības dūņas vai bagarēšanas dūņas;

| iii) | dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus vai atvasinātus produktus, kas ietilpst Regulas (EK) Nr. 1069/2009 darbības jomā.”; |
| --- | --- |

iii)

dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus vai atvasinātus produktus, kas ietilpst Regulas (EK) Nr. 1069/2009 darbības jomā.”;

| c) | 1. punkta e) apakšpunkta ievaddaļu aizstāj ar šādu:






  “e) | jebkurš materiāls, kas uzskaitīts a) vai c) apakšpunktā vai 1.a punktā un kas:”; |
| --- | --- | --- |

c)

1. punkta e) apakšpunkta ievaddaļu aizstāj ar šādu:

“e)

jebkurš materiāls, kas uzskaitīts a) vai c) apakšpunktā vai 1.a punktā un kas:”;

| d) | iekļauj šādu 1.a punktu:






  “1.a | Neatkarīgi no 1. punkta ES mēslošanas līdzeklis drīkst saturēt digestātu, kas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 32. panta 1. un 2. punktā izklāstītajiem nosacījumiem un 32. panta 3. punktā minētajiem pasākumiem iegūts, vienus pašus vai kopā ar 1. punktā minētajiem ielaidmateriāliem anaerobi digestējot otrās vai trešās kategorijas materiālus vai no tiem atvasinātus produktus, bet ar noteikumu, ka:






  a) | ražošanas ķēdes beigu punkts ir noteikts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 5. panta 2. punkta trešo daļu; un |
| --- | --- | --- | --- |

d)

iekļauj šādu 1.a punktu:

“1.a

Neatkarīgi no 1. punkta ES mēslošanas līdzeklis drīkst saturēt digestātu, kas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 32. panta 1. un 2. punktā izklāstītajiem nosacījumiem un 32. panta 3. punktā minētajiem pasākumiem iegūts, vienus pašus vai kopā ar 1. punktā minētajiem ielaidmateriāliem anaerobi digestējot otrās vai trešās kategorijas materiālus vai no tiem atvasinātus produktus, bet ar noteikumu, ka:

a)

ražošanas ķēdes beigu punkts ir noteikts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 5. panta 2. punkta trešo daļu; un

| b) | ir izpildīti 2. un 3. punkta nosacījumi.”; |
| --- | --- |

b)

ir izpildīti 2. un 3. punkta nosacījumi.”;

| e) | 2. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “a) | kurā ražošanas līnijas 1. un 1.a punktā minēto ielaidmateriālu apstrādei ir skaidri nodalītas no ražošanas līnijām tādu ielaidmateriālu apstrādei, kas 1. un 1.a punktā nav minēti, un”; |
| --- | --- | --- |

e)

2. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“a)

kurā ražošanas līnijas 1. un 1.a punktā minēto ielaidmateriālu apstrādei ir skaidri nodalītas no ražošanas līnijām tādu ielaidmateriālu apstrādei, kas 1. un 1.a punktā nav minēti, un”;

| 5) | CMC 11 1. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “b) | polimērus, ja vien tie nav:






  — | tādas polimerizācijas rezultāts, kas dabā notikusi neatkarīgi no šo polimēru ekstrakcijas procesa, un nav ķīmiski pārveidoti Regulas (EK) Nr. 1907/2006 3. panta 40) punkta nozīmē, |
| --- | --- | --- | --- |

5)

CMC 11 1. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“b)

polimērus, ja vien tie nav:

—

tādas polimerizācijas rezultāts, kas dabā notikusi neatkarīgi no šo polimēru ekstrakcijas procesa, un nav ķīmiski pārveidoti Regulas (EK) Nr. 1907/2006 3. panta 40) punkta nozīmē,

| — | bioloģiski noārdāmi, |
| --- | --- |

—

bioloģiski noārdāmi,

| — | polimēri, kuru šķīdība ūdenī lielāka par 2 g/l ir šādos apstākļos:






  — | 200 C temperatūra, |
| --- | --- | --- |

—

polimēri, kuru šķīdība ūdenī lielāka par 2 g/l ir šādos apstākļos:

—

200 C temperatūra,

| — | pH 7, |
| --- | --- |

—

pH 7,

| — | 10 g/1 000 ml deva, |
| --- | --- |

—

10 g/1 000 ml deva,

| — | 24 h testēšanas ilgums;”. |
| --- | --- |

—

24 h testēšanas ilgums;”.

---

III PIELIKUMS

Regulas (ES) 2019/1009 III pielikumu groza šādi:

| 1) | pielikuma I daļu groza šādi:






  a) | 1. punkta h) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “h) | saraksts ar visām sastāvdaļām, kuru daudzums pēc mēslošanas līdzekļa masas vai tilpuma, vai – šķidro mēslošanas līdzekļu gadījumā – pēc sausmasas ir lielāks par 5 %, tās sarindojot dilstošā secībā un norādot šīs regulas II pielikuma I daļā minētās attiecīgās CMC apzīmējumus. Ja sastāvdaļa ir viela vai maisījums, to identificē saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1272/2008 18. pantu. Dabā sastopamas vielas drīkst identificēt ar attiecīgā minerāla nosaukumu.”; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

pielikuma I daļu groza šādi:

a)

1. punkta h) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“h)

saraksts ar visām sastāvdaļām, kuru daudzums pēc mēslošanas līdzekļa masas vai tilpuma, vai – šķidro mēslošanas līdzekļu gadījumā – pēc sausmasas ir lielāks par 5 %, tās sarindojot dilstošā secībā un norādot šīs regulas II pielikuma I daļā minētās attiecīgās CMC apzīmējumus. Ja sastāvdaļa ir viela vai maisījums, to identificē saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1272/2008 18. pantu. Dabā sastopamas vielas drīkst identificēt ar attiecīgā minerāla nosaukumu.”;

| b) | 3. punktu aizstāj ar šādu:






  “3. | Ja ES mēslošanas līdzeklis satur komponentmateriālu, uz kuru, ja tas tiktu laists tirgū kā pārtika vai barība, attiektos maksimāli pieļaujamie atlieku daudzumi, kas noteikti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 470/2009 vai Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1831/2003 (*), maksimāli pieļaujamie atlieku līmeņi, kas noteikti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 396/2005 (**), vai maksimāli pieļaujamie daudzumi, kas noteikti saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 315/93 (***) vai Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/32/EK (****), un ja minētā komponentmateriāla sastāvā esoša viela vienu vai vairākas atbilstošās robežvērtības pārsniedz, tad maksimālā minētās vielas koncentrācija ES mēslošanas līdzeklī jānorāda kopā ar brīdinājumu, ka ES mēslošanas līdzekli nedrīkst lietot veidā, kas draud ar minētās robežvērtības pārsniegšanu pārtikā vai barībā. |
| --- | --- | --- |

b)

3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.

Ja ES mēslošanas līdzeklis satur komponentmateriālu, uz kuru, ja tas tiktu laists tirgū kā pārtika vai barība, attiektos maksimāli pieļaujamie atlieku daudzumi, kas noteikti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 470/2009 vai Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1831/2003 (*), maksimāli pieļaujamie atlieku līmeņi, kas noteikti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 396/2005 (**), vai maksimāli pieļaujamie daudzumi, kas noteikti saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 315/93 (***) vai Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/32/EK (****), un ja minētā komponentmateriāla sastāvā esoša viela vienu vai vairākas atbilstošās robežvērtības pārsniedz, tad maksimālā minētās vielas koncentrācija ES mēslošanas līdzeklī jānorāda kopā ar brīdinājumu, ka ES mēslošanas līdzekli nedrīkst lietot veidā, kas draud ar minētās robežvērtības pārsniegšanu pārtikā vai barībā.

(*)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1831/2003 (2003. gada 22. septembris) par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.)."

(**)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 396/2005 (2005. gada 23. februāris), ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā un ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK (OV L 70, 16.3.2005., 1. lpp.)."

(***)  Padomes Regula (EEK) Nr. 315/93 (1993. gada 8. februāris), ar ko nosaka Kopienas procedūras attiecībā uz piesārņotājiem pārtikā (OV L 37, 13.2.1993., 1. lpp.)."

(****)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/32/EK (2002. gada 7. maijs) par nevēlamām vielām dzīvnieku barībā (OV L 140, 30.5.2002., 10. lpp.).”;"

| c) | 7. punktu aizstāj ar šādu:






  “7. | Ja ES mēslošanas līdzeklis ir augu augšanas substrāts, kas I pielikuma II daļā minēts PFC 4 2.a punktā, vai satur polimēru, kurš lietots par mēslošanas līdzekļa saistvielu, kā II pielikuma II daļā minēts CMC 9 1. punkta c) apakšpunktā, lietotāju instruē šo mēslošanas līdzekli nelietot kontaktā ar augsni un sadarbībā ar ražotāju nodrošināt mēslošanas līdzekļa drošu likvidēšanu pēc lietošanas beigām.”; |
| --- | --- | --- |

c)

7. punktu aizstāj ar šādu:

“7.

Ja ES mēslošanas līdzeklis ir augu augšanas substrāts, kas I pielikuma II daļā minēts PFC 4 2.a punktā, vai satur polimēru, kurš lietots par mēslošanas līdzekļa saistvielu, kā II pielikuma II daļā minēts CMC 9 1. punkta c) apakšpunktā, lietotāju instruē šo mēslošanas līdzekli nelietot kontaktā ar augsni un sadarbībā ar ražotāju nodrošināt mēslošanas līdzekļa drošu likvidēšanu pēc lietošanas beigām.”;

| 2) | pielikuma II daļu groza šādi:






  a) | PFC 1(B) 5. punktā:






  i) | punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “a) | deklarēto mikroelementu nosaukums un ķīmiskais simbols, tos uzskaitot šādā secībā: bors (B), kobalts (Co), varš (Cu), dzelzs (Fe), mangāns (Mn), molibdēns (Mo) un cinks (Zn). Ja deklarētie mikroelementi ir pievienoti ar nolūku, aiz tiem norāda pretjonu nosaukumus;”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2)

pielikuma II daļu groza šādi:

a)

PFC 1(B) 5. punktā:

i)

punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“a)

deklarēto mikroelementu nosaukums un ķīmiskais simbols, tos uzskaitot šādā secībā: bors (B), kobalts (Co), varš (Cu), dzelzs (Fe), mangāns (Mn), molibdēns (Mo) un cinks (Zn). Ja deklarētie mikroelementi ir pievienoti ar nolūku, aiz tiem norāda pretjonu nosaukumus;”;

| ii) | punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “c) | ja deklarētie mikroelementi ir helatēti ar helātu veidotājiem vai kompleksēti ar kompleksu veidotājiem,






  — | aiz mikroelementa nosaukuma un ķīmiskā identifikatora pēc vajadzības pievieno šādu apzīmētāju: |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“c)

ja deklarētie mikroelementi ir helatēti ar helātu veidotājiem vai kompleksēti ar kompleksu veidotājiem,

—

aiz mikroelementa nosaukuma un ķīmiskā identifikatora pēc vajadzības pievieno šādu apzīmētāju:

“helatēts ar .. [helātu veidotāja nosaukums vai tā saīsinājums]”/“kompleksēts ar .. [kompleksu veidotāja nosaukums vai tā saīsinājums]”/“helatēts ar .. [helātu veidotāja nosaukums vai tā saīsinājums] un kompleksēts ar .. [kompleksu veidotāja nosaukums vai tā saīsinājums]”,

| — | norāda helatēto/kompleksēto mikroelementu daudzumu masas %;”; |
| --- | --- |

—

norāda helatēto/kompleksēto mikroelementu daudzumu masas %;”;

| iii) | iekļauj šādu ca) apakšpunktu:






  “ca) | ja deklarētie mikroelementi ir helatēti ar helātu veidotājiem, norāda pieņemamu stabilitāti garantējošā pH diapazonu;”; |
| --- | --- | --- |

iii)

iekļauj šādu ca) apakšpunktu:

“ca)

ja deklarētie mikroelementi ir helatēti ar helātu veidotājiem, norāda pieņemamu stabilitāti garantējošā pH diapazonu;”;

| iv) | svītro d) apakšpunktu; |
| --- | --- |

iv)

svītro d) apakšpunktu;

| b) | PFC 1(C)(I)(a):






  i) | 3. punktu aizstāj ar šādu:






  “3. | Norāda mēslošanas līdzekļa fiziskās vienības formu, minot vienu, divus vai vairāk nekā divus no šādiem veidiem:






  a) | granulas; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

PFC 1(C)(I)(a):

i)

3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.

Norāda mēslošanas līdzekļa fiziskās vienības formu, minot vienu, divus vai vairāk nekā divus no šādiem veidiem:

a)

granulas;

| b) | tabletes; |
| --- | --- |

b)

tabletes;

| c) | pulveris, ja vismaz 90 % mēslošanas līdzekļa masas var iziet caur sietu ar 1 mm aci; vai |
| --- | --- |

c)

pulveris, ja vismaz 90 % mēslošanas līdzekļa masas var iziet caur sietu ar 1 mm aci; vai

| d) | mikrogranulas.”; |
| --- | --- |

d)

mikrogranulas.”;

| ii) | 8. punktā:






  — | a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “a) | deklarēto mikroelementu nosaukums un ķīmiskais simbols, tos uzskaitot šādā secībā: bors (B), kobalts (Co), varš (Cu), dzelzs (Fe), mangāns (Mn), molibdēns (Mo) un cinks (Zn). Ja deklarētie mikroelementi ir pievienoti ar nolūku, aiz tiem norāda pretjonu nosaukumus;”, |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

8. punktā:

—

a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“a)

deklarēto mikroelementu nosaukums un ķīmiskais simbols, tos uzskaitot šādā secībā: bors (B), kobalts (Co), varš (Cu), dzelzs (Fe), mangāns (Mn), molibdēns (Mo) un cinks (Zn). Ja deklarētie mikroelementi ir pievienoti ar nolūku, aiz tiem norāda pretjonu nosaukumus;”,

| — | c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “c) | ja deklarētie mikroelementi ir helatēti ar helātu veidotājiem vai kompleksēti ar kompleksu veidotājiem,






  — | aiz mikroelementa nosaukuma un ķīmiskā identifikatora pēc vajadzības pievieno šādu apzīmētāju: |
| --- | --- | --- | --- |

—

c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“c)

ja deklarētie mikroelementi ir helatēti ar helātu veidotājiem vai kompleksēti ar kompleksu veidotājiem,

—

aiz mikroelementa nosaukuma un ķīmiskā identifikatora pēc vajadzības pievieno šādu apzīmētāju:

“helatēts ar .. [helātu veidotāja nosaukums vai tā saīsinājums]”/“kompleksēts ar .. [kompleksu veidotāja nosaukums vai tā saīsinājums]”/“helatēts ar .. [helātu veidotāja nosaukums vai tā saīsinājums] un kompleksēts ar .. [kompleksu veidotāja nosaukums vai tā saīsinājums]”,

| — | norāda helatēto/kompleksēto mikroelementu daudzumu masas %;”, |
| --- | --- |

—

norāda helatēto/kompleksēto mikroelementu daudzumu masas %;”,

| — | iekļauj šādu ca) apakšpunktu:






  “ca) | ja deklarētie mikroelementi ir helatēti ar helātu veidotājiem, norāda pieņemamu stabilitāti garantējošā pH diapazonu;”, |
| --- | --- | --- |

—

iekļauj šādu ca) apakšpunktu:

“ca)

ja deklarētie mikroelementi ir helatēti ar helātu veidotājiem, norāda pieņemamu stabilitāti garantējošā pH diapazonu;”,

| — | svītro d) apakšpunktu; |
| --- | --- |

—

svītro d) apakšpunktu;

| c) | PFC 1(C)(I)(b) 6. punktā:






  i) | punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “a) | deklarēto mikroelementu nosaukums un ķīmiskais simbols, tos uzskaitot šādā secībā: bors (B), kobalts (Co), varš (Cu), dzelzs (Fe), mangāns (Mn), molibdēns (Mo) un cinks (Zn). Ja deklarētie mikroelementi ir pievienoti ar nolūku, aiz tiem norāda pretjonu nosaukumus;”; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

PFC 1(C)(I)(b) 6. punktā:

i)

punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“a)

deklarēto mikroelementu nosaukums un ķīmiskais simbols, tos uzskaitot šādā secībā: bors (B), kobalts (Co), varš (Cu), dzelzs (Fe), mangāns (Mn), molibdēns (Mo) un cinks (Zn). Ja deklarētie mikroelementi ir pievienoti ar nolūku, aiz tiem norāda pretjonu nosaukumus;”;

| ii) | punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “c) | ja deklarētie mikroelementi ir helatēti ar helātu veidotājiem vai kompleksēti ar kompleksu veidotājiem,






  — | aiz mikroelementa nosaukuma un ķīmiskā identifikatora pēc vajadzības pievieno šādu apzīmētāju: |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“c)

ja deklarētie mikroelementi ir helatēti ar helātu veidotājiem vai kompleksēti ar kompleksu veidotājiem,

—

aiz mikroelementa nosaukuma un ķīmiskā identifikatora pēc vajadzības pievieno šādu apzīmētāju:

“helatēts ar .. [helātu veidotāja nosaukums vai tā saīsinājums]”/“kompleksēts ar .. [kompleksu veidotāja nosaukums vai tā saīsinājums]”/“helatēts ar .. [helātu veidotāja nosaukums vai tā saīsinājums] un kompleksēts ar .. [kompleksu veidotāja nosaukums vai tā saīsinājums]”,

| — | norāda helatēto/kompleksēto mikroelementu daudzumu masas %;”; |
| --- | --- |

—

norāda helatēto/kompleksēto mikroelementu daudzumu masas %;”;

| iii) | iekļauj šādu ca) apakšpunktu:






  “ca) | ja deklarētie mikroelementi ir helatēti ar helātu veidotājiem, norāda pieņemamu stabilitāti garantējošā pH diapazonu;”; |
| --- | --- | --- |

iii)

iekļauj šādu ca) apakšpunktu:

“ca)

ja deklarētie mikroelementi ir helatēti ar helātu veidotājiem, norāda pieņemamu stabilitāti garantējošā pH diapazonu;”;

| iv) | svītro d) apakšpunktu; |
| --- | --- |

iv)

svītro d) apakšpunktu;

| d) | PFC 1(C)(II):






  i) | 1. punktu aizstāj ar šādu:






  “1. | Deklarētos neorganiskā mikroelementu mēslošanas līdzekļa mikroelementus uzskaita ar deklarēto mikroelementu nosaukumiem un ķīmiskajiem simboliem šādā secībā: bors (B), kobalts (Co), varš (Cu), dzelzs (Fe), mangāns (Mn), molibdēns (Mo) un cinks (Zn). Ja deklarētie mikroelementi ir pievienoti ar nolūku, aiz tiem norāda pretjonu nosaukumus.”; |
| --- | --- | --- | --- |

d)

PFC 1(C)(II):

i)

1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.

Deklarētos neorganiskā mikroelementu mēslošanas līdzekļa mikroelementus uzskaita ar deklarēto mikroelementu nosaukumiem un ķīmiskajiem simboliem šādā secībā: bors (B), kobalts (Co), varš (Cu), dzelzs (Fe), mangāns (Mn), molibdēns (Mo) un cinks (Zn). Ja deklarētie mikroelementi ir pievienoti ar nolūku, aiz tiem norāda pretjonu nosaukumus.”;

| ii) | 2. punktu aizstāj ar šādu:






  “2. | Ja deklarētie mikroelementi ir helatēti ar helātu veidotājiem un katrs helātu veidotājs ir identificējams un kvantitatīvi nosakāms un helatē vismaz 1 % ūdenī šķīstošā mikroelementa vai ja deklarētie mikroelementi ir kompleksēti ar kompleksu veidotājiem, aiz mikroelementa nosaukuma un ķīmiskā identifikatora pēc vajadzības pievieno šādus apzīmētājus:






  — | “helatēts ar .. [helātu veidotāja nosaukums vai tā saīsinājums]”/“kompleksēts ar .. [kompleksu veidotāja nosaukums vai tā saīsinājums]”/“helatēts ar .. [helātu veidotāja nosaukums vai tā saīsinājums] un kompleksēts ar .. [kompleksu veidotāja nosaukums vai tā saīsinājums]”, |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.

Ja deklarētie mikroelementi ir helatēti ar helātu veidotājiem un katrs helātu veidotājs ir identificējams un kvantitatīvi nosakāms un helatē vismaz 1 % ūdenī šķīstošā mikroelementa vai ja deklarētie mikroelementi ir kompleksēti ar kompleksu veidotājiem, aiz mikroelementa nosaukuma un ķīmiskā identifikatora pēc vajadzības pievieno šādus apzīmētājus:

—

“helatēts ar .. [helātu veidotāja nosaukums vai tā saīsinājums]”/“kompleksēts ar .. [kompleksu veidotāja nosaukums vai tā saīsinājums]”/“helatēts ar .. [helātu veidotāja nosaukums vai tā saīsinājums] un kompleksēts ar .. [kompleksu veidotāja nosaukums vai tā saīsinājums]”,

| — | kā arī norāda helatēto/kompleksēto mikroelementu daudzumu masas %.”; |
| --- | --- |

—

kā arī norāda helatēto/kompleksēto mikroelementu daudzumu masas %.”;

| iii) | iekļauj šādu 2.a punktu:






  “2.a | Ja deklarētie mikroelementi ir helatēti ar helātu veidotājiem, norāda pieņemamu stabilitāti garantējošā pH diapazonu.”; |
| --- | --- | --- |

iii)

iekļauj šādu 2.a punktu:

“2.a

Ja deklarētie mikroelementi ir helatēti ar helātu veidotājiem, norāda pieņemamu stabilitāti garantējošā pH diapazonu.”;

| iv) | svītro 3. punktu; |
| --- | --- |

iv)

svītro 3. punktu;

| 3) | pielikuma III daļu groza šādi:






  a) | PFC 1(C):






  i) | pirmo tabulu aizstāj ar šādu:






  “Deklarētā barības elementa formas un citi deklarētie parametri | Pielaide, kas pieļaujama deklarētajam makroelementa saturam un citiem deklarētajiem parametriem |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Deklarētās slāpekļa (N) formas | ± 25 % relatīvā novirze no deklarētās vērtības maksimāli līdz 2 procentpunktiem absolūtā izteiksmē |
| Deklarētās fosfora pentoksīda (P2O5) formas | ± 25 % relatīvā novirze no deklarētās vērtības maksimāli līdz 2 procentpunktiem absolūtā izteiksmē |
| Deklarētās kālija oksīda (K2O) formas | ± 25 % relatīvā novirze no deklarētās vērtības maksimāli līdz 2 procentpunktiem absolūtā izteiksmē |
| Deklarētās slāpekļa (N), fosfora pentoksīda (P2O5) vai kālija oksīda (K2O) formas binārajos mēslošanas līdzekļos | ± 1,5 procentpunkti absolūtā izteiksmē |
| Deklarētās slāpekļa (N), fosfora pentoksīda (P2O5) vai kālija oksīda (K2O) formas trīskāršajos mēslošanas līdzekļos | ± 1,9 procentpunkti absolūtā izteiksmē |
| Kopējais un ūdenī šķīstošais magnija oksīds (MgO), kalcija oksīds (CaO), sēra trioksīds (SO3) | –50 un +100 % relatīvā novirze no deklarētā minēto barības elementu satura maksimāli no –2 līdz +4 procentpunktiem absolūtā izteiksmē |
| Kopējais un ūdenī šķīstošais nātrija oksīds (Na2O) | –25 % no deklarētā satura maksimāli līdz 0,9 procentpunktiem absolūtā izteiksmē + 50 % no deklarētā satura maksimāli līdz 1,8 procentpunktiem absolūtā izteiksmē |
| Granulometriskais sastāvs | ± 20 % relatīvā novirze no deklarētās materiāla procentuālās daļas, kura iziet caur noteikta blīvuma sietu |
| Daudzums | ± 1 % relatīvā novirze no deklarētās vērtības”; |

3)

pielikuma III daļu groza šādi:

a)

PFC 1(C):

i)

pirmo tabulu aizstāj ar šādu:

“Deklarētā barības elementa formas un citi deklarētie parametri

Pielaide, kas pieļaujama deklarētajam makroelementa saturam un citiem deklarētajiem parametriem

Deklarētās slāpekļa (N) formas

± 25 % relatīvā novirze no deklarētās vērtības maksimāli līdz 2 procentpunktiem absolūtā izteiksmē

Deklarētās fosfora pentoksīda (P2O5) formas

± 25 % relatīvā novirze no deklarētās vērtības maksimāli līdz 2 procentpunktiem absolūtā izteiksmē

Deklarētās kālija oksīda (K2O) formas

± 25 % relatīvā novirze no deklarētās vērtības maksimāli līdz 2 procentpunktiem absolūtā izteiksmē

Deklarētās slāpekļa (N), fosfora pentoksīda (P2O5) vai kālija oksīda (K2O) formas binārajos mēslošanas līdzekļos

± 1,5 procentpunkti absolūtā izteiksmē

Deklarētās slāpekļa (N), fosfora pentoksīda (P2O5) vai kālija oksīda (K2O) formas trīskāršajos mēslošanas līdzekļos

± 1,9 procentpunkti absolūtā izteiksmē

Kopējais un ūdenī šķīstošais magnija oksīds (MgO), kalcija oksīds (CaO), sēra trioksīds (SO3)

–50 un +100 % relatīvā novirze no deklarētā minēto barības elementu satura maksimāli no –2 līdz +4 procentpunktiem absolūtā izteiksmē

Kopējais un ūdenī šķīstošais nātrija oksīds (Na2O)

–25 % no deklarētā satura maksimāli līdz 0,9 procentpunktiem absolūtā izteiksmē + 50 % no deklarētā satura maksimāli līdz 1,8 procentpunktiem absolūtā izteiksmē

Granulometriskais sastāvs

± 20 % relatīvā novirze no deklarētās materiāla procentuālās daļas, kura iziet caur noteikta blīvuma sietu

Daudzums

± 1 % relatīvā novirze no deklarētās vērtības”;

| ii) | otro tabulu aizstāj ar šādu:






  “Mikroelements | Pielaide, kas pieļaujama deklarētajam mikroelementa formu saturam |
| --- | --- | --- |
| Koncentrācija 2 % vai zemāka | ± 50 % no deklarētās vērtības |
| Koncentrācija augstāka par 2 % un zemāka par vai vienāda ar 10 % | ± 50 % no deklarētās vērtības un līdz maksimums 1,0 procentpunktam absolūtā izteiksmē |
| Koncentrācija augstāka par 10 % | ± 1,0 procentpunkti absolūtā izteiksmē”; |

ii)

otro tabulu aizstāj ar šādu:

“Mikroelements

Pielaide, kas pieļaujama deklarētajam mikroelementa formu saturam

Koncentrācija 2 % vai zemāka

± 50 % no deklarētās vērtības

Koncentrācija augstāka par 2 % un zemāka par vai vienāda ar 10 %

± 50 % no deklarētās vērtības un līdz maksimums 1,0 procentpunktam absolūtā izteiksmē

Koncentrācija augstāka par 10 %

± 1,0 procentpunkti absolūtā izteiksmē”;

| b) | PFC 3 otro rindu, kurā noteikta organiskā oglekļa pielaide, aizstāj ar šādu:






  “Organiskais ogleklis (Corg) | ± 10 % relatīvā novirze no deklarētās vērtības maksimāli līdz 3,0 procentpunktiem absolūtā izteiksmē”; |
| --- | --- | --- |

b)

PFC 3 otro rindu, kurā noteikta organiskā oglekļa pielaide, aizstāj ar šādu:

“Organiskais ogleklis (Corg)

± 10 % relatīvā novirze no deklarētās vērtības maksimāli līdz 3,0 procentpunktiem absolūtā izteiksmē”;

| c) | pēc “PFC 5: INHIBITORI” iekļauj šādu daļu:

  “

  PFC 6: AUGU BIOSTIMULATORS

  Augu biostimulatora daudzums drīkst atšķirties par ± 5 % no deklarētās vērtības.”; |
| --- | --- |

c)

pēc “PFC 5: INHIBITORI” iekļauj šādu daļu:

“

  PFC 6: AUGU BIOSTIMULATORS

Augu biostimulatora daudzums drīkst atšķirties par ± 5 % no deklarētās vērtības.”;

| d) | PFC 7 sākumā iekļauj šādu tabulu:






  “Deklarētais parametrs | Pielaide, kas pieļaujama deklarētajam parametram |
| --- | --- | --- |
| Daudzums | pielaide ir katra ES mēslošanas līdzekļa komponenta relatīvā proporcija, reizināta ar PFC pielaidi minētajam mēslošanas līdzeklim. Ja mēslošanas līdzekļu maisījumā nav iespējams noteikt katra ES mēslošanas līdzekļa īpatsvaru, izmanto PFC pielaidi, kurai daudzuma pielaides vērtība ir visstingrākā.” |

d)

PFC 7 sākumā iekļauj šādu tabulu:

“Deklarētais parametrs

Pielaide, kas pieļaujama deklarētajam parametram

Daudzums

pielaide ir katra ES mēslošanas līdzekļa komponenta relatīvā proporcija, reizināta ar PFC pielaidi minētajam mēslošanas līdzeklim. Ja mēslošanas līdzekļu maisījumā nav iespējams noteikt katra ES mēslošanas līdzekļa īpatsvaru, izmanto PFC pielaidi, kurai daudzuma pielaides vērtība ir visstingrākā.”

---

(*)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1831/2003 (2003. gada 22. septembris) par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.).

(**)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 396/2005 (2005. gada 23. februāris), ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā un ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK (OV L 70, 16.3.2005., 1. lpp.).

(***)  Padomes Regula (EEK) Nr. 315/93 (1993. gada 8. februāris), ar ko nosaka Kopienas procedūras attiecībā uz piesārņotājiem pārtikā (OV L 37, 13.2.1993., 1. lpp.).

(****)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/32/EK (2002. gada 7. maijs) par nevēlamām vielām dzīvnieku barībā (OV L 140, 30.5.2002., 10. lpp.).”;”

---

IV PIELIKUMS

Regulas (ES) 2019/1009 IV pielikumu groza šādi:

| 1) | pielikuma I daļas 3.2. punktu aizstāj ar šādu:






  “3.2. | B moduli, kam seko C modulis, var izmantot arī mēslošanas līdzekļu maisījumam, kas norādīts kategorijā “PFC 7”.”; |
| --- | --- | --- |

1)

pielikuma I daļas 3.2. punktu aizstāj ar šādu:

“3.2.

B moduli, kam seko C modulis, var izmantot arī mēslošanas līdzekļu maisījumam, kas norādīts kategorijā “PFC 7”.”;

| 2) | pielikuma II daļu groza šādi:






  a) | A moduļa apraksta 2.2. punktā:






  i) | punkta g) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “g) | veikto aprēķinu, pārbaužu u. c. rezultāti;”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2)

pielikuma II daļu groza šādi:

a)

A moduļa apraksta 2.2. punktā:

i)

punkta g) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“g)

veikto aprēķinu, pārbaužu u. c. rezultāti;”;

| ii) | punkta j) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “j) | ja kopējā hroma (Cr) daudzums ES mēslošanas līdzeklī pārsniedz 200 mg/kg sausnas, informācija par maksimālo kopējā hroma (Cr) daudzumu un par precīzu tā avotu.”; |
| --- | --- | --- |

ii)

punkta j) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“j)

ja kopējā hroma (Cr) daudzums ES mēslošanas līdzeklī pārsniedz 200 mg/kg sausnas, informācija par maksimālo kopējā hroma (Cr) daudzumu un par precīzu tā avotu.”;

| b) | A1 moduļa aprakstā 2.2. punkta h) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “h) | veikto aprēķinu, pārbaužu u. c. rezultāti;”; |
| --- | --- | --- |

b)

A1 moduļa aprakstā 2.2. punkta h) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“h)

veikto aprēķinu, pārbaužu u. c. rezultāti;”;

| c) | B moduļa apraksta 2.2. punktā:






  i) | punkta g) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “g) | veikto aprēķinu, pārbaužu u. c. rezultāti;”; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

B moduļa apraksta 2.2. punktā:

i)

punkta g) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“g)

veikto aprēķinu, pārbaužu u. c. rezultāti;”;

| ii) | punkta k) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “k) | ja kopējā hroma (Cr) daudzums ES mēslošanas līdzeklī pārsniedz 200 mg/kg sausnas, informācija par maksimālo kopējā hroma (Cr) daudzumu un par precīzu tā avotu.”; |
| --- | --- | --- |

ii)

punkta k) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“k)

ja kopējā hroma (Cr) daudzums ES mēslošanas līdzeklī pārsniedz 200 mg/kg sausnas, informācija par maksimālo kopējā hroma (Cr) daudzumu un par precīzu tā avotu.”;

| d) | D1 moduļa apraksta 2.2. punktā:






  i) | punkta g) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “g) | veikto aprēķinu, pārbaužu u. c. rezultāti;”; |
| --- | --- | --- | --- |

d)

D1 moduļa apraksta 2.2. punktā:

i)

punkta g) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“g)

veikto aprēķinu, pārbaužu u. c. rezultāti;”;

| ii) | punkta k) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “k) | ja kopējā hroma (Cr) daudzums ES mēslošanas līdzeklī pārsniedz 200 mg/kg sausnas, informācija par maksimālo kopējā hroma (Cr) daudzumu un par precīzu tā avotu.” |
| --- | --- | --- |

ii)

punkta k) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“k)

ja kopējā hroma (Cr) daudzums ES mēslošanas līdzeklī pārsniedz 200 mg/kg sausnas, informācija par maksimālo kopējā hroma (Cr) daudzumu un par precīzu tā avotu.”

---

| 8.10.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 356/24 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 356/24

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2021/1769

(2021. gada 5. oktobris),

ar ko nosaka aizliegumu Itālijas karoga kuģiem, kuru lielākais garums ir 18 metri vai vairāk un mazāks nekā 24 metri, zvejot sarkano milzu garneli GFCM 9., 10. un 11. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1224/2009 (2009. gada 20. novembris), ar ko izveido Savienības kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), un jo īpaši tās 36. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes Regulā (ES) 2021/90 (2) ir noteiktas zvejas iespējas 2021. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Regulā (ES) 2021/90 (2) ir noteiktas zvejas iespējas 2021. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju maksimālo pieļaujamo zvejas piepūli, kas attiecas uz sarkano milzu garneli Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas (GFCM) 9., 10. un 11. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā un ir piemērojama Itālijas karoga kuģiem vai Itālijā reģistrētiem kuģiem, kuru lielākais garums ir 18 metri vai vairāk un mazāks nekā 24 metri, attiecībā uz 2021. gadu uzskata par sasniegtu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju maksimālo pieļaujamo zvejas piepūli, kas attiecas uz sarkano milzu garneli Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas (GFCM) 9., 10. un 11. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā un ir piemērojama Itālijas karoga kuģiem vai Itālijā reģistrētiem kuģiem, kuru lielākais garums ir 18 metri vai vairāk un mazāks nekā 24 metri, attiecībā uz 2021. gadu uzskata par sasniegtu.

| (3) | Tāpēc dažas ar šo krājumu grupu saistītas zvejas darbības jāaizliedz, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc dažas ar šo krājumu grupu saistītas zvejas darbības jāaizliedz,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Piepūles pilnīga apguve

Maksimālo pieļaujamo zvejas piepūli, kas Itālijai 2021. gadam iedalīta attiecībā uz pielikumā minēto sarkanās milzu garneles krājumu grupu GFCM 9., 10. un 11. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā, uzskata par sasniegtu no minētajā pielikumā noteiktās dienas.

GFCM

2. pants

Aizliegumi

Ar 1. pantā minēto krājumu grupu saistītas zvejas darbības, kuras veic Itālijas karoga kuģi vai Itālijā reģistrēti kuģi, kuru lielākais garums ir 18 metri vai vairāk un mazāks nekā 24 metri, no pielikumā noteiktās dienas ir aizliegtas. Konkrēti, pēc minētās dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut zivis, ko minētie kuģi nozvejojuši no šā krājuma.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2021. gada 5. oktobrī

Komisijas

un tās priekšsēdētājas vārdā –

Komisijas loceklis

Virginijus SINKEVIČIUS

---

(1)  
  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  Padomes Regula (ES) 2021/90 (2021. gada 28. janvāris), ar ko 2021. gadam nosaka dažu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas Vidusjūrā un Melnajā jūrā (OV L 31, 29.1.2021., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

| Nr. | 16/TQ90 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Itālija |
| Zvejas piepūles grupas kods | EFF2/MED2_TR3 |
| Krājumu grupa | Sarkanā milzu garnele 9., 10. un 11. ĢAA |
| Attiecīgo kuģu lielākais garums | ≥ 18 m un < 24 m |
| Aizlieguma datums | 15.8.2021. |

Nr.

16/TQ90

Dalībvalsts

Itālija

Zvejas piepūles grupas kods

EFF2/MED2_TR3

Krājumu grupa

Sarkanā milzu garnele 9., 10. un 11. ĢAA

Attiecīgo kuģu lielākais garums

≥ 18 m un < 24 m

Aizlieguma datums

15.8.2021.

---

| 8.10.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 356/27 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 356/27

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2021/1770

(2021. gada 5. oktobris),

ar ko nosaka aizliegumu Itālijas karoga kuģiem, kuru lielākais garums ir 12 metri vai vairāk un mazāks nekā 18 metri, zvejot sarkano milzu garneli GFCM 9., 10. un 11. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1224/2009 (2009. gada 20. novembris), ar ko izveido Savienības kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), un jo īpaši tās 36. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes Regulā (ES) 2021/90 (2) ir noteiktas zvejas iespējas 2021. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Regulā (ES) 2021/90 (2) ir noteiktas zvejas iespējas 2021. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju maksimālo pieļaujamo zvejas piepūli, kas attiecas uz sarkano milzu garneli Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas (GFCM) 9., 10. un 11. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā un ir piemērojama Itālijas karoga kuģiem vai Itālijā reģistrētiem kuģiem, kuru lielākais garums ir 12 metri vai vairāk un mazāks nekā 18 metri, attiecībā uz 2021. gadu uzskata par sasniegtu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju maksimālo pieļaujamo zvejas piepūli, kas attiecas uz sarkano milzu garneli Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas (GFCM) 9., 10. un 11. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā un ir piemērojama Itālijas karoga kuģiem vai Itālijā reģistrētiem kuģiem, kuru lielākais garums ir 12 metri vai vairāk un mazāks nekā 18 metri, attiecībā uz 2021. gadu uzskata par sasniegtu.

| (3) | Tāpēc dažas ar šo krājumu grupu saistītas zvejas darbības jāaizliedz, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc dažas ar šo krājumu grupu saistītas zvejas darbības jāaizliedz,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Piepūles pilnīga apguve

Maksimālo pieļaujamo zvejas piepūli, kas Itālijai 2021. gadam iedalīta attiecībā uz pielikumā minēto sarkanās milzu garneles krājumu grupu GFCM 9., 10. un 11. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā, uzskata par sasniegtu no minētajā pielikumā noteiktās dienas.

GFCM

2. pants

Aizliegumi

Ar 1. pantā minēto krājumu grupu saistītas zvejas darbības, kuras veic Itālijas karoga kuģi vai Itālijā reģistrēti kuģi, kuru lielākais garums ir 12 metri vai vairāk un mazāks nekā 18 metri, no pielikumā noteiktās dienas ir aizliegtas. Konkrēti, pēc minētās dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut zivis, ko minētie kuģi nozvejojuši no šā krājuma.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2021. gada 5. oktobrī

Komisijas

un tās priekšsēdētājas vārdā –

Komisijas loceklis

Virginijus SINKEVIČIUS

---

(1)  
  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  Padomes Regula (ES) 2021/90 (2021. gada 28. janvāris), ar ko 2021. gadam nosaka dažu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas Vidusjūrā un Melnajā jūrā (OV L 31, 29.1.2021., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

| Nr. | 15/TQ90 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Itālija |
| Zvejas piepūles grupas kods | EFF2/MED2_TR2 |
| Krājumu grupa | Sarkanā milzu garnele 9., 10. un 11. ĢAA |
| Attiecīgo kuģu lielākais garums | ≥ 12 m un < 18 m |
| Aizlieguma datums | 15.8.2021. |

Nr.

15/TQ90

Dalībvalsts

Itālija

Zvejas piepūles grupas kods

EFF2/MED2_TR2

Krājumu grupa

Sarkanā milzu garnele 9., 10. un 11. ĢAA

Attiecīgo kuģu lielākais garums

≥ 12 m un < 18 m

Aizlieguma datums

15.8.2021.

---

| 8.10.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 356/30 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 356/30

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2021/1771

(2021. gada 7. oktobris),

ar ko attiecībā uz redīsu lapām groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 396/2005 I pielikumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 396/2005 (2005. gada 23. februāris), ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā un ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 396/2005 I pielikumā ir uzskaitīti tie augu un dzīvnieku izcelsmes produkti, uz kuriem attiecas minētajā regulā noteiktie maksimāli pieļaujamie pesticīdu atlieku līmeņi (MAL) un kuriem piemēro minētās regulas noteikumus. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 396/2005 I pielikumā ir uzskaitīti tie augu un dzīvnieku izcelsmes produkti, uz kuriem attiecas minētajā regulā noteiktie maksimāli pieļaujamie pesticīdu atlieku līmeņi (MAL) un kuriem piemēro minētās regulas noteikumus.

| (2) | Komisijas Regula (ES) 2018/62 (2) cita starpā I pielikuma B daļā iekļāva preci “redīsu lapas” un to sasaistīja ar preci “lapu kāposti” minētā pielikuma A daļā. Tāpēc lapu kāpostiem noteikto MAL piemēro arī redīsu lapām. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas Regula (ES) 2018/62 (2) cita starpā I pielikuma B daļā iekļāva preci “redīsu lapas” un to sasaistīja ar preci “lapu kāposti” minētā pielikuma A daļā. Tāpēc lapu kāpostiem noteikto MAL piemēro arī redīsu lapām.

| (3) | Atlieku noteikšanas izmēģinājumu dati, kas vajadzīgi, lai apstiprinātu, vai šī klasifikācija būtu piemērota, Regulas (ES) 2018/62 pieņemšanas laikā nebija pieejami, tāpēc ar Komisijas Regulu (ES) 2018/1049 (3) tika noteikts pārejas periods. Lai dalībvalstis varētu iegūt šādus datus, tika ieviesta zemsvītras piezīme, kas saistīta ar preci “redīsu lapas” un līdz 2021. gada 31. decembrim šo preci atbrīvo no “lapu kāpostiem” noteikto MAL piemērošanas. |
| --- | --- |

(3)

Atlieku noteikšanas izmēģinājumu dati, kas vajadzīgi, lai apstiprinātu, vai šī klasifikācija būtu piemērota, Regulas (ES) 2018/62 pieņemšanas laikā nebija pieejami, tāpēc ar Komisijas Regulu (ES) 2018/1049 (3) tika noteikts pārejas periods. Lai dalībvalstis varētu iegūt šādus datus, tika ieviesta zemsvītras piezīme, kas saistīta ar preci “redīsu lapas” un līdz 2021. gada 31. decembrim šo preci atbrīvo no “lapu kāpostiem” noteikto MAL piemērošanas.

| (4) | Tā kā dalībvalstis, kas cenšas šādus datus iegūt, nesen informēja Komisiju, ka datu ieguve kavējas, attiecīgais pārejas periods būtu jāpagarina vēl par trim gadiem, lai varētu pabeigt izmēģinājumus un to novērtēšanu. |
| --- | --- |

(4)

Tā kā dalībvalstis, kas cenšas šādus datus iegūt, nesen informēja Komisiju, ka datu ieguve kavējas, attiecīgais pārejas periods būtu jāpagarina vēl par trim gadiem, lai varētu pabeigt izmēģinājumus un to novērtēšanu.

| (5) | Tāpēc attiecīgā zemsvītras piezīme Regulas (EK) Nr. 396/2005 I pielikumā būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc attiecīgā zemsvītras piezīme Regulas (EK) Nr. 396/2005 I pielikumā būtu attiecīgi jāgroza.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 396/2005 I pielikuma B daļā 3. zemsvītras piezīmi aizstāj ar šādu:

| “(3) | Redīsu lapām MAL piemēro no 2025. gada 1. janvāra.” |
| --- | --- |

“(3)

Redīsu lapām MAL piemēro no 2025. gada 1. janvāra.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2021. gada 7. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 70, 16.3.2005., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Regula (ES) 2018/62 (2018. gada 17. janvāris), ar ko aizstāj Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 396/2005 I pielikumu (OV L 18, 23.1.2018., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas Regula (ES) 2018/1049 (2018. gada 25. jūlijs), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 396/2005 I pielikumu (OV L 189, 26.7.2018., 9. lpp.).

3

---