# Eiropas Savienības L 329/2021

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 329 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 64. gadagājums2021. gada 17. septembris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 329

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

64. gadagājums2021. gada 17. septembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| | * | Nolīgums starp Eiropas Savienību un Indonēzijas Republikas valdību par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem – informācija par stāšanos spēkā | 1 |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2021/1527 (2021. gada 31. maijs), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/59/ES papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par norakstīšanas un konvertācijas pilnvaru līgumisku atzīšanu (
  1
  ) | 2 |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2021/1528 (2021. gada 8. jūnijs), ar kuru labo Padomes Regulas (EK) Nr. 428/2009, ar ko izveido Kopienas režīmu divējāda lietojuma preču eksporta, pārvadājumu, starpniecības un tranzīta kontrolei, I pielikuma zviedru valodas versiju | 6 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

*

Nolīgums starp Eiropas Savienību un Indonēzijas Republikas valdību par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem – informācija par stāšanos spēkā

1

REGULAS

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2021/1527 (2021. gada 31. maijs), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/59/ES papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par norakstīšanas un konvertācijas pilnvaru līgumisku atzīšanu (
  1
  )

1

2

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2021/1528 (2021. gada 8. jūnijs), ar kuru labo Padomes Regulas (EK) Nr. 428/2009, ar ko izveido Kopienas režīmu divējāda lietojuma preču eksporta, pārvadājumu, starpniecības un tranzīta kontrolei, I pielikuma zviedru valodas versiju

6

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

| 17.9.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 329/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.9.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 329/1

---

Nolīgums starp Eiropas Savienību un Indonēzijas Republikas valdību par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem – informācija par stāšanos spēkā

Nolīgums starp Eiropas Savienību un Indonēzijas Republikas valdību par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem, kas parakstīts Briselē 2011. gada 29. jūnijā, saskaņā ar nolīguma 8. panta 1. punktu stājās spēkā 2021. gada 27. jūlijā, jo pēdējais paziņojums tika deponēts 2021. gada 27. jūlijā.

---

REGULAS

| 17.9.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 329/2 |
| --- | --- | --- | --- |

17.9.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 329/2

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2021/1527

(2021. gada 31. maijs),

ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/59/ES papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par norakstīšanas un konvertācijas pilnvaru līgumisku atzīšanu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/59/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (1), un jo īpaši tās 55. panta 6. punkta trešo daļu,

tā kā:

| (1) | Direktīvas 2014/59/ES 55. panta 2. punkta pirmajā daļā ir noteikts, ka dalībvalstīm ir jānodrošina, ka gadījumā, ja 1. panta 1. punkta b), c) un d) apakšpunktā minētā iestāde vai vienība konstatē, ka ir juridiski vai citādi neiespējams līguma noteikumos, kas reglamentē attiecīgas saistības, iekļaut Direktīvas 2014/59/ES 55. panta 1. punktā minēto līguma klauzulu (“līguma klauzula”), šī iestāde vai vienība noregulējuma iestādei paziņo savu konstatējumu. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvas 2014/59/ES 55. panta 2. punkta pirmajā daļā ir noteikts, ka dalībvalstīm ir jānodrošina, ka gadījumā, ja 1. panta 1. punkta b), c) un d) apakšpunktā minētā iestāde vai vienība konstatē, ka ir juridiski vai citādi neiespējams līguma noteikumos, kas reglamentē attiecīgas saistības, iekļaut Direktīvas 2014/59/ES 55. panta 1. punktā minēto līguma klauzulu (“līguma klauzula”), šī iestāde vai vienība noregulējuma iestādei paziņo savu konstatējumu.

| (2) | Nosacījumus, saskaņā ar kuriem iestādei vai vienībai būtu juridiski vai citādi neiespējams līguma klauzulu iekļaut noteiktās saistību kategorijās, vajadzētu definēt tā, lai nodrošinātu atbilstīgu konverģences līmeni, vienlaikus ļaujot noregulējuma iestādēm ņemt vērā atšķirības attiecīgajos tirgos. |
| --- | --- |

(2)

Nosacījumus, saskaņā ar kuriem iestādei vai vienībai būtu juridiski vai citādi neiespējams līguma klauzulu iekļaut noteiktās saistību kategorijās, vajadzētu definēt tā, lai nodrošinātu atbilstīgu konverģences līmeni, vienlaikus ļaujot noregulējuma iestādēm ņemt vērā atšķirības attiecīgajos tirgos.

| (3) | Nedrīkstētu pieprasīt, lai iestādes vai vienības līguma noteikumos, kas reglamentē attiecīgās saistības, iekļauj līguma klauzulu, ja šāda iekļaušana būtu nelikumīga attiecīgajā trešā valstī. Tas tā varētu būt gadījumā, kad, piemēram, trešās valsts tiesību akti vai iestāžu norādījumi nepieļauj šādas klauzulas. Turklāt būtu jāuzskata, ka iestādei vai vienībai ir neiespējams līgumā vai instrumentā iekļaut līguma klauzulu, ja šī iestāde vai vienība nevar grozīt minētos līguma noteikumus. Tas tā bieži ir gadījumos, kad līgumi vai instrumenti tiek noslēgti saskaņā ar starptautiskām standartizētām klauzulām vai protokoliem, kuros paredzēti vienoti noteikumi un nosacījumi šāda veida līgumiem vai instrumentiem. Tirdzniecības finansēšanas produktus, piemēram, garantijas, pretgalvojumus, akreditīvus vai citus instrumentus, ko izmanto tirdzniecības darījumu atbalstam vai finansēšanai, parasti emitē saskaņā ar starptautiski atzītām standarta klauzulām vai normām, kuras noteikušas starptautiski atzītas nozares organizācijas vai kuras izstrādātas, pamatojoties uz standarta divpusēju praksi. Situācija, kad iekļaušana ir neiespējama, var rasties arī tad, ja iestāde vai vienība slēdz finanšu pakalpojumu sniegšanas līgumus ar ārpussavienības struktūrām, tostarp finanšu pakalpojumu sniedzējiem, tirdzniecības vietām, finanšu tirgus infrastruktūrām vai turētājbankām, kas izmanto standarta klauzulas, par kurām iestāde vai vienība nevar vienoties. |
| --- | --- |

(3)

Nedrīkstētu pieprasīt, lai iestādes vai vienības līguma noteikumos, kas reglamentē attiecīgās saistības, iekļauj līguma klauzulu, ja šāda iekļaušana būtu nelikumīga attiecīgajā trešā valstī. Tas tā varētu būt gadījumā, kad, piemēram, trešās valsts tiesību akti vai iestāžu norādījumi nepieļauj šādas klauzulas. Turklāt būtu jāuzskata, ka iestādei vai vienībai ir neiespējams līgumā vai instrumentā iekļaut līguma klauzulu, ja šī iestāde vai vienība nevar grozīt minētos līguma noteikumus. Tas tā bieži ir gadījumos, kad līgumi vai instrumenti tiek noslēgti saskaņā ar starptautiskām standartizētām klauzulām vai protokoliem, kuros paredzēti vienoti noteikumi un nosacījumi šāda veida līgumiem vai instrumentiem. Tirdzniecības finansēšanas produktus, piemēram, garantijas, pretgalvojumus, akreditīvus vai citus instrumentus, ko izmanto tirdzniecības darījumu atbalstam vai finansēšanai, parasti emitē saskaņā ar starptautiski atzītām standarta klauzulām vai normām, kuras noteikušas starptautiski atzītas nozares organizācijas vai kuras izstrādātas, pamatojoties uz standarta divpusēju praksi. Situācija, kad iekļaušana ir neiespējama, var rasties arī tad, ja iestāde vai vienība slēdz finanšu pakalpojumu sniegšanas līgumus ar ārpussavienības struktūrām, tostarp finanšu pakalpojumu sniedzējiem, tirdzniecības vietām, finanšu tirgus infrastruktūrām vai turētājbankām, kas izmanto standarta klauzulas, par kurām iestāde vai vienība nevar vienoties.

| (4) | Jebkurā gadījumā tikai tas vien, ka darījuma partneris nevēlas iekļaut līguma klauzulas vai ka instrumenta vai līguma cena paaugstinās, nebūtu jāuzskata par līguma klauzulas iekļaušanas neiespējamības nosacījumu. |
| --- | --- |

(4)

Jebkurā gadījumā tikai tas vien, ka darījuma partneris nevēlas iekļaut līguma klauzulas vai ka instrumenta vai līguma cena paaugstinās, nebūtu jāuzskata par līguma klauzulas iekļaušanas neiespējamības nosacījumu.

| (5) | Saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 55. panta 2. punkta trešo daļu pat tad, ja nepastāv iekļaušanas neiespējamības nosacījumi, noregulējuma iestāde var nolemt nepieprasīt attiecīgajai iestādei vai vienībai iekļaut līguma klauzulu, ja tā uzskata, ka šāda iekļaušana nav nepieciešama, lai nodrošinātu iestādes vai vienības noregulējamību. Ietekmes uz noregulējamību analīzes secinājumiem Direktīvas 2014/59/ES 55. panta nolūkos vajadzētu būt saskanīgiem ar secinājumiem, kas ietverti minētās direktīvas II sadaļas II nodaļā noteiktajā noregulējamības novērtējumā. Tomēr, lai novērtētu ietekmi uz noregulējamību saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 55. panta 2. punkta trešo daļu, līgumi vai instrumenti, kas rada saistības ar ilgu termiņu vai lielām nominālajām vērtībām, būtu jāuzskata par nepieciešamiem, lai nodrošinātu noregulējamību. Tāpēc no šādu līguma klauzulu iekļaušanas nebūtu jāatsakās, ja šāda iekļaušana neatbilst iekļaušanas neiespējamības nosacījumiem. Kas attiecas uz citiem nolīgumiem vai instrumentiem, kas rada saistības, noregulējuma iestādēm, novērtējot to ietekmi uz noregulējamību, būtu pienācīgi jāņem vērā vairāki būtiski elementi, bet vajadzības gadījumā atkarībā no konkrētajiem apstākļiem tām būtu jāļauj novērtēt jebkādu papildu elementu, ko tās uzskata par nepieciešamu. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 55. panta 2. punkta trešo daļu pat tad, ja nepastāv iekļaušanas neiespējamības nosacījumi, noregulējuma iestāde var nolemt nepieprasīt attiecīgajai iestādei vai vienībai iekļaut līguma klauzulu, ja tā uzskata, ka šāda iekļaušana nav nepieciešama, lai nodrošinātu iestādes vai vienības noregulējamību. Ietekmes uz noregulējamību analīzes secinājumiem Direktīvas 2014/59/ES 55. panta nolūkos vajadzētu būt saskanīgiem ar secinājumiem, kas ietverti minētās direktīvas II sadaļas II nodaļā noteiktajā noregulējamības novērtējumā. Tomēr, lai novērtētu ietekmi uz noregulējamību saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 55. panta 2. punkta trešo daļu, līgumi vai instrumenti, kas rada saistības ar ilgu termiņu vai lielām nominālajām vērtībām, būtu jāuzskata par nepieciešamiem, lai nodrošinātu noregulējamību. Tāpēc no šādu līguma klauzulu iekļaušanas nebūtu jāatsakās, ja šāda iekļaušana neatbilst iekļaušanas neiespējamības nosacījumiem. Kas attiecas uz citiem nolīgumiem vai instrumentiem, kas rada saistības, noregulējuma iestādēm, novērtējot to ietekmi uz noregulējamību, būtu pienācīgi jāņem vērā vairāki būtiski elementi, bet vajadzības gadījumā atkarībā no konkrētajiem apstākļiem tām būtu jāļauj novērtēt jebkādu papildu elementu, ko tās uzskata par nepieciešamu.

| (6) | Pēc tam, kad ir saņemts pilnīgs paziņojums par iekļaušanas neiespējamību, noregulējuma iestādei vajadzētu būt iespējai to novērtēt saprātīgā termiņā. Paziņojumu sarežģītība var atšķirties. Tādēļ sarežģītu paziņojumu gadījumā ir lietderīgi ļaut noregulējuma iestādei termiņu, kurā tiek pieprasīta līguma klauzulas iekļaušana, pagarināt par iepriekš noteiktu laikposmu. Par šādu pagarinājumu būtu pienācīgi jāinformē attiecīgā iestāde vai vienība. Ņemot vērā, ka paziņojums un tā novērtējums ir jauns fenomens, pirmajā gadā pēc šīs regulas stāšanās spēkā vajadzētu ļaut noregulējuma iestādēm sarežģītu paziņojumu novērtēšanas termiņu pagarināt vēl par sešiem mēnešiem. Pēc minētā laikposma vajadzētu ļaut noregulējuma iestādēm sarežģītu paziņojumu novērtēšanas termiņu pagarināt par trim mēnešiem. |
| --- | --- |

(6)

Pēc tam, kad ir saņemts pilnīgs paziņojums par iekļaušanas neiespējamību, noregulējuma iestādei vajadzētu būt iespējai to novērtēt saprātīgā termiņā. Paziņojumu sarežģītība var atšķirties. Tādēļ sarežģītu paziņojumu gadījumā ir lietderīgi ļaut noregulējuma iestādei termiņu, kurā tiek pieprasīta līguma klauzulas iekļaušana, pagarināt par iepriekš noteiktu laikposmu. Par šādu pagarinājumu būtu pienācīgi jāinformē attiecīgā iestāde vai vienība. Ņemot vērā, ka paziņojums un tā novērtējums ir jauns fenomens, pirmajā gadā pēc šīs regulas stāšanās spēkā vajadzētu ļaut noregulējuma iestādēm sarežģītu paziņojumu novērtēšanas termiņu pagarināt vēl par sešiem mēnešiem. Pēc minētā laikposma vajadzētu ļaut noregulējuma iestādēm sarežģītu paziņojumu novērtēšanas termiņu pagarināt par trim mēnešiem.

| (7) | Šīs regulas pamatā ir regulatīvo tehnisko standartu projekts, ko Komisijai iesniegusi Eiropas Banku iestāde. |
| --- | --- |

(7)

Šīs regulas pamatā ir regulatīvo tehnisko standartu projekts, ko Komisijai iesniegusi Eiropas Banku iestāde.

| (8) | Eiropas Banku iestāde ir veikusi atklātu sabiedrisko apspriešanu par regulatīvo tehnisko standartu projektu, kas ir šīs regulas pamatā, izvērtējusi potenciālās saistītās izmaksas un ieguvumus un pieprasījusi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 37. pantu izveidotās Banku nozares ieinteresēto personu grupas atzinumu (2), |
| --- | --- |

(8)

Eiropas Banku iestāde ir veikusi atklātu sabiedrisko apspriešanu par regulatīvo tehnisko standartu projektu, kas ir šīs regulas pamatā, izvērtējusi potenciālās saistītās izmaksas un ieguvumus un pieprasījusi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 37. pantu izveidotās Banku nozares ieinteresēto personu grupas atzinumu (2),

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Nosacījumi, saskaņā ar kuriem Direktīvas 2014/59/ES 55. panta 1. punktā minēto līguma klauzulu būtu neiespējams iekļaut noteiktās saistību kategorijās

1.   Nosacījumus, saskaņā ar kuriem Direktīvas 2014/59/ES 1. panta 1. punkta b), c) vai d) apakšpunktā minētai iestādei vai vienībai būtu juridiski vai citādi neiespējams līguma noteikumos, kuri reglamentē attiecīgās saistības, iekļaut minētās direktīvas 55. panta 1. punktā minēto līguma klauzulu, ir šādi:

| a) | līguma klauzulas iekļaušana būtu pretrunā trešās valsts normatīvajiem vai administratīvajiem aktiem, kas reglamentē saistības; |
| --- | --- |

a)

līguma klauzulas iekļaušana būtu pretrunā trešās valsts normatīvajiem vai administratīvajiem aktiem, kas reglamentē saistības;

| b) | līguma klauzulas iekļaušana būtu pretrunā skaidram un saistošam trešās valsts iestādes norādījumam; |
| --- | --- |

b)

līguma klauzulas iekļaušana būtu pretrunā skaidram un saistošam trešās valsts iestādes norādījumam;

| c) | saistības izriet no instrumentiem vai līgumiem, kas noslēgti saskaņā ar starptautiskām standartizētām klauzulām vai protokoliem, kurus iestāde vai vienība nevar grozīt; |
| --- | --- |

c)

saistības izriet no instrumentiem vai līgumiem, kas noslēgti saskaņā ar starptautiskām standartizētām klauzulām vai protokoliem, kurus iestāde vai vienība nevar grozīt;

| d) | saistības tiek reglamentētas ar līguma klauzulām, kuras iestādei vai vienībai ir jāpieņem, lai tā varētu piedalīties ārpussavienības struktūrā vai izmantot tās pakalpojumus, un kuras iestāde vai vienība nevar grozīt; |
| --- | --- |

d)

saistības tiek reglamentētas ar līguma klauzulām, kuras iestādei vai vienībai ir jāpieņem, lai tā varētu piedalīties ārpussavienības struktūrā vai izmantot tās pakalpojumus, un kuras iestāde vai vienība nevar grozīt;

| e) | saistības ir pret komerciālu vai tirdzniecības kreditoru un attiecas uz tādu preču piegādi vai pakalpojumu sniegšanu, kas, lai gan nav kritiski svarīgas, tiek izmantotas iestādes vai vienības ikdienas operatīvajai darbībai, un iestāde vai vienība nevar grozīt līguma noteikumus. |
| --- | --- |

e)

saistības ir pret komerciālu vai tirdzniecības kreditoru un attiecas uz tādu preču piegādi vai pakalpojumu sniegšanu, kas, lai gan nav kritiski svarīgas, tiek izmantotas iestādes vai vienības ikdienas operatīvajai darbībai, un iestāde vai vienība nevar grozīt līguma noteikumus.

2.   Šā panta 1. punkta c), d) un e) apakšpunkta nolūkā uzskata, ka iestāde vai vienība nevar grozīt instrumentus vai līgumus, vai līguma klauzulas, ja tos var noslēgt tikai saskaņā ar darījumu partnera vai darījumu partneru noteikumiem vai piemērojamajām standarta klauzulām vai protokoliem.

2. pants

Nosacījumi, saskaņā ar kuriem noregulējuma iestāde pieprasa Direktīvas 2014/59/ES 55. panta 1. punktā minēto līguma klauzulu iekļaut noteiktās saistību kategorijās

1.   Noregulējuma iestāde pieprasa līguma noteikumos, kas reglamentē attiecīgās saistības, iekļaut Direktīvas 2014/59/ES 55. panta 1. punktā minēto līguma klauzulu, ja tā, pamatojoties uz iestādes vai vienības paziņojumu, ir secinājusi, ka nav izpildīts neviens no paziņotajiem un šīs regulas 1. pantā minētajiem iekļaušanas neiespējamības nosacījumiem, un ja ir izpildīts kāds no šiem nosacījumiem:

| a) | saistību, kas radītas ar attiecīgo līgumu vai instrumentu, nominālā summa ir 20 miljoni EUR vai lielāka; |
| --- | --- |

a)

saistību, kas radītas ar attiecīgo līgumu vai instrumentu, nominālā summa ir 20 miljoni EUR vai lielāka;

| b) | līguma vai instrumenta atlikušais termiņš ir seši mēneši vai ilgāks. |
| --- | --- |

b)

līguma vai instrumenta atlikušais termiņš ir seši mēneši vai ilgāks.

2.   Ja ir nepieciešams nodrošināt noregulējamību, noregulējuma iestāde var pieprasīt līguma noteikumos, kas reglamentē attiecīgās saistības, iekļaut Direktīvas 2014/59/ES 55. panta 1. punktā minēto līguma klauzulu, ja tā, pamatojoties uz iestādes vai vienības paziņojumu, ir secinājusi, ka nav izpildīts neviens no paziņotajiem un šīs regulas 1. pantā minētajiem iekļaušanas neiespējamības nosacījumiem, un ja nav izpildīts neviens no šā panta 1. punkta a) vai b) apakšpunktā uzskaitītajiem nosacījumiem.

Novērtējot, vai saskaņā ar pirmo daļu ir nepieciešams iekļaut līguma klauzulu, lai nodrošinātu noregulējamību, noregulējuma iestāde jo īpaši ņem vērā vismaz vienu no šādiem elementiem:

| a) | līguma vai instrumenta summa un veids; |
| --- | --- |

a)

līguma vai instrumenta summa un veids;

| b) | noregulējuma instrumentu izmantošanas iespējamība; |
| --- | --- |

b)

noregulējuma instrumentu izmantošanas iespējamība;

| c) | tas, cik uzticama ir noregulējuma instrumentu izmantošana veidā, kas atbilst noregulējuma mērķiem, ņemot vērā iespējamo ietekmi uz kreditoriem, darījumu partneriem, klientiem un darbiniekiem un trešo valstu iestāžu iespējamās darbības; |
| --- | --- |

c)

tas, cik uzticama ir noregulējuma instrumentu izmantošana veidā, kas atbilst noregulējuma mērķiem, ņemot vērā iespējamo ietekmi uz kreditoriem, darījumu partneriem, klientiem un darbiniekiem un trešo valstu iestāžu iespējamās darbības;

| d) | saistību prioritāte parastajā maksātnespējas procedūrā saskaņā ar valsts tiesību aktiem; |
| --- | --- |

d)

saistību prioritāte parastajā maksātnespējas procedūrā saskaņā ar valsts tiesību aktiem;

| e) | saistību termiņš un līguma atjaunojamība. |
| --- | --- |

e)

saistību termiņš un līguma atjaunojamība.

3. pants

Saprātīgs termiņš, kurā noregulējuma iestāde pieprasa līguma klauzulas iekļaušanu

1.   Direktīvas 2014/59/ES 55. panta 2. punkta trešajā daļā minētais saprātīgais termiņš ir trīs mēneši no dienas, kad noregulējuma iestāde saņem minētās direktīvas 55. panta 2. punkta pirmajā daļā minēto paziņojumu.

2.   Ja Direktīvas 2014/59/ES 55. panta 2. punkta pirmajā daļā minētais paziņojums ir nepilnīgs, noregulējuma iestāde paziņojošajai iestādei vai vienībai norāda trūkstošo informāciju. Šā panta 1. punktā minētais termiņš sākas, kad ir iesniegta visa trūkstošā informācija.

3.   Līdz 2022. gada 6. oktobrim, ja paziņojums ir sarežģīts, noregulējuma iestāde 1. punktā minēto termiņu var pagarināt par sešiem mēnešiem.

No 2022. gada 7. oktobra, ja paziņojums ir sarežģīts, noregulējuma iestāde 1. punktā minēto termiņu var pagarināt par trim mēnešiem.

4.   Noregulējuma iestāde informē paziņojošo iestādi vai vienību par pagarinājumu un tā iemesliem.

4. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2021. gada 31. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1093/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK (OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.).

2

---

| 17.9.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 329/6 |
| --- | --- | --- | --- |

17.9.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 329/6

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2021/1528

(2021. gada 8. jūnijs),

ar kuru labo Padomes Regulas (EK) Nr. 428/2009, ar ko izveido Kopienas režīmu divējāda lietojuma preču eksporta, pārvadājumu, starpniecības un tranzīta kontrolei, I pielikuma zviedru valodas versiju

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 5. maija Regulu (EK) Nr. 428/2009, ar ko izveido Kopienas režīmu divējāda lietojuma preču eksporta, pārvadājumu, starpniecības un tranzīta kontrolei (1), un jo īpaši tās 15. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 428/2009 I pielikuma zviedru valodas versijā ir konstatētas kļūdas 1. kategorijas 1A005.b pozīcijā, 3. kategorijas 3B001.a.3. pozīcijā, 5. kategorijas 2. daļas 5A002.a pozīcijas 2. piezīmes e) un j) punktā, “Tehniskajās piezīmēs” 1. punktā, 5. kategorijas 2. daļas 5A003.a pozīcijā un 9. kategorijas 9A010.c pozīcijā, un tās skar attiecīgo ražojumu definīcijas. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 428/2009 I pielikuma zviedru valodas versijā ir konstatētas kļūdas 1. kategorijas 1A005.b pozīcijā, 3. kategorijas 3B001.a.3. pozīcijā, 5. kategorijas 2. daļas 5A002.a pozīcijas 2. piezīmes e) un j) punktā, “Tehniskajās piezīmēs” 1. punktā, 5. kategorijas 2. daļas 5A003.a pozīcijā un 9. kategorijas 9A010.c pozīcijā, un tās skar attiecīgo ražojumu definīcijas.

| (2) | Tāpēc Regulas (EK) Nr. 428/2009 I pielikuma zviedru valodas versija būtu attiecīgi jālabo. Pārējo valodu versijas tas neskar, |
| --- | --- |

(2)

Tāpēc Regulas (EK) Nr. 428/2009 I pielikuma zviedru valodas versija būtu attiecīgi jālabo. Pārējo valodu versijas tas neskar,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

(neattiecas uz latviešu valodas versiju)

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2021. gada 8. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 134, 29.5.2009., 1. lpp.

1

---