# Jurnalul Oficial L 356/2021

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 356 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 648 octombrie 2021 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 356

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 648 octombrie 2021

---

| Cuprins | | I   Acte legislative | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul (UE) 2021/1767 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 octombrie 2021 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1367/2006 privind aplicarea, pentru instituțiile și organismele comunitare, a dispozițiilor Convenției de la Aarhus privind accesul la informație, participarea publicului la luarea deciziilor și accesul la justiție în domeniul mediului | 1 |

Cuprins

I   Acte legislative

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul (UE) 2021/1767 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 octombrie 2021 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1367/2006 privind aplicarea, pentru instituțiile și organismele comunitare, a dispozițiilor Convenției de la Aarhus privind accesul la informație, participarea publicului la luarea deciziilor și accesul la justiție în domeniul mediului

1

| | | II   Acte fără caracter legislativ |
| --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2021/1768 al Comisiei din 23 iunie 2021 de modificare, în scopul adaptării la progresul tehnic, a anexelor I, II, III și IV la Regulamentul (UE) 2019/1009 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a normelor privind punerea la dispoziție pe piață a produselor fertilizante UE (
  1
  ) | 8 |
| | * | Regulamentul (UE) 2021/1769 al Comisiei din 5 octombrie 2021 de stabilire a încetării activităților de pescuit de crevetele din specia Aristaeomorpha foliacea în subzonele geografice ale CGPM 9, 10 și 11 de către nave care arborează pavilionul Italiei și care au o lungime totală mai mare sau egală cu 18 metri și mai mică de 24 de metri | 24 |
| | * | Regulamentul (UE) 2021/1770 al Comisiei din 5 octombrie 2021 de stabilire a încetării activităților de pescuit de crevetele din specia Aristaeomorpha foliacea în subzonele geografice ale CGPM 9, 10 și 11 de către nave care arborează pavilionul Italiei și care au o lungime totală mai mare sau egală cu 12 metri și mai mică de 18 metri | 27 |
| | * | Regulamentul (UE) 2021/1771 al Comisiei din 7 octombrie 2021 de modificare a anexei I la Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește frunzele de ridichi (
  1
  ) | 30 |

II   Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

*

Regulamentul delegat (UE) 2021/1768 al Comisiei din 23 iunie 2021 de modificare, în scopul adaptării la progresul tehnic, a anexelor I, II, III și IV la Regulamentul (UE) 2019/1009 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a normelor privind punerea la dispoziție pe piață a produselor fertilizante UE (
  1
  )

1

8

*

Regulamentul (UE) 2021/1769 al Comisiei din 5 octombrie 2021 de stabilire a încetării activităților de pescuit de crevetele din specia Aristaeomorpha foliacea în subzonele geografice ale CGPM 9, 10 și 11 de către nave care arborează pavilionul Italiei și care au o lungime totală mai mare sau egală cu 18 metri și mai mică de 24 de metri

Aristaeomorpha foliacea

24

*

Regulamentul (UE) 2021/1770 al Comisiei din 5 octombrie 2021 de stabilire a încetării activităților de pescuit de crevetele din specia Aristaeomorpha foliacea în subzonele geografice ale CGPM 9, 10 și 11 de către nave care arborează pavilionul Italiei și care au o lungime totală mai mare sau egală cu 12 metri și mai mică de 18 metri

Aristaeomorpha foliacea

27

*

Regulamentul (UE) 2021/1771 al Comisiei din 7 octombrie 2021 de modificare a anexei I la Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește frunzele de ridichi (
  1
  )

1

30

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

I Acte legislative

REGULAMENTE

| 8.10.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 356/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 356/1

---

REGULAMENTUL (UE) 2021/1767 AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI

din 6 octombrie 2021

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1367/2006 privind aplicarea, pentru instituțiile și organismele comunitare, a dispozițiilor Convenției de la Aarhus privind accesul la informație, participarea publicului la luarea deciziilor și accesul la justiție în domeniul mediului

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 192 alineatul (1),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

după consultarea Comitetului Regiunilor,

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (2),

întrucât:

| (1) | Uniunea și statele sale membre sunt părți la Convenția Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (CEE-ONU) privind accesul la informații, participarea publicului la luarea deciziilor și accesul la justiție în probleme de mediu („Convenția de la Aarhus”) (3), fiecare având atât propriile responsabilități și obligații, cât și responsabilități și obligații comune în cadrul convenției respective. |
| --- | --- |

(1)

Uniunea și statele sale membre sunt părți la Convenția Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (CEE-ONU) privind accesul la informații, participarea publicului la luarea deciziilor și accesul la justiție în probleme de mediu („Convenția de la Aarhus”) (3), fiecare având atât propriile responsabilități și obligații, cât și responsabilități și obligații comune în cadrul convenției respective.

| (2) | Regulamentul (CE) nr. 1367/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (4) a fost adoptat pentru a contribui la punerea în aplicare a obligațiilor care decurg din Convenția de la Aarhus prin stabilirea normelor de aplicare a acesteia în ceea ce privește instituțiile și organele Uniunii. |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul (CE) nr. 1367/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (4) a fost adoptat pentru a contribui la punerea în aplicare a obligațiilor care decurg din Convenția de la Aarhus prin stabilirea normelor de aplicare a acesteia în ceea ce privește instituțiile și organele Uniunii.

| (3) | În comunicarea sa din 11 decembrie 2019 privind Pactul verde european, Comisia s-a angajat să ia în considerare revizuirea Regulamentului (CE) nr. 1367/2006 pentru îmbunătățirea accesului la căile de atac administrative și judiciare de la nivelul Uniunii pentru cetățenii și organizațiile neguvernamentale de mediu care au îndoieli specifice cu privire la compatibilitatea cu dreptul mediului a actelor administrative cu efecte asupra mediului. De asemenea, Comisia s-a angajat să ia măsuri pentru a îmbunătăți accesul cetățenilor și al organizațiilor neguvernamentale la justiție în fața instanțelor naționale din toate statele membre. În acest scop, Comisia a emis comunicarea din 14 octombrie 2020 privind îmbunătățirea accesului la justiție în probleme de mediu în UE și în statele sale membre, în care afirmă că „accesul la justiție în probleme de mediu, atât prin intermediul Curții de Justiție a UE (CJUE), cât și al instanțelor naționale în calitate de instanțe ale Uniunii, reprezintă o importantă măsură de sprijin care contribuie la realizarea tranziției prevăzute de Pactul verde european, precum și o modalitate de a consolida rolul de gardian pe care societatea civilă îl poate exercita în spațiul democratic”. |
| --- | --- |

(3)

În comunicarea sa din 11 decembrie 2019 privind Pactul verde european, Comisia s-a angajat să ia în considerare revizuirea Regulamentului (CE) nr. 1367/2006 pentru îmbunătățirea accesului la căile de atac administrative și judiciare de la nivelul Uniunii pentru cetățenii și organizațiile neguvernamentale de mediu care au îndoieli specifice cu privire la compatibilitatea cu dreptul mediului a actelor administrative cu efecte asupra mediului. De asemenea, Comisia s-a angajat să ia măsuri pentru a îmbunătăți accesul cetățenilor și al organizațiilor neguvernamentale la justiție în fața instanțelor naționale din toate statele membre. În acest scop, Comisia a emis comunicarea din 14 octombrie 2020 privind îmbunătățirea accesului la justiție în probleme de mediu în UE și în statele sale membre, în care afirmă că „accesul la justiție în probleme de mediu, atât prin intermediul Curții de Justiție a UE (CJUE), cât și al instanțelor naționale în calitate de instanțe ale Uniunii, reprezintă o importantă măsură de sprijin care contribuie la realizarea tranziției prevăzute de Pactul verde european, precum și o modalitate de a consolida rolul de gardian pe care societatea civilă îl poate exercita în spațiul democratic”.

| (4) | Fără a aduce atingere prerogativei CJUE de a stabili cheltuielile, procedurile judiciare în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1367/2006 trebuie să nu fie exagerat de costisitoare, în conformitate cu articolul 9 alineatul (4) din Convenția de la Aarhus. În consecință, instituțiile și organele Uniunii vor depune eforturi pentru a suporta și, prin urmare, pentru a solicita rambursarea numai a unor cheltuieli rezonabile în astfel de proceduri. |
| --- | --- |

(4)

Fără a aduce atingere prerogativei CJUE de a stabili cheltuielile, procedurile judiciare în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1367/2006 trebuie să nu fie exagerat de costisitoare, în conformitate cu articolul 9 alineatul (4) din Convenția de la Aarhus. În consecință, instituțiile și organele Uniunii vor depune eforturi pentru a suporta și, prin urmare, pentru a solicita rambursarea numai a unor cheltuieli rezonabile în astfel de proceduri.

| (5) | Având în vedere dispozițiile articolului 9 alineatele (3) și (4) din Convenția de la Aarhus, precum și concluziile și avizele Comitetului pentru examinarea respectării dispozițiilor Convenției de la Aarhus în cauza ACCC/C/2008/32, ar trebui să se realizeze conformitatea dreptului Uniunii cu dispozițiile Convenției de la Aarhus privind accesul la justiție în probleme de mediu într-un mod compatibil cu principiile fundamentale ale dreptului Uniunii și cu sistemul său de control judiciar. |
| --- | --- |

(5)

Având în vedere dispozițiile articolului 9 alineatele (3) și (4) din Convenția de la Aarhus, precum și concluziile și avizele Comitetului pentru examinarea respectării dispozițiilor Convenției de la Aarhus în cauza ACCC/C/2008/32, ar trebui să se realizeze conformitatea dreptului Uniunii cu dispozițiile Convenției de la Aarhus privind accesul la justiție în probleme de mediu într-un mod compatibil cu principiile fundamentale ale dreptului Uniunii și cu sistemul său de control judiciar.

| (6) | Prin Decizia (UE) 2018/881 (5), Consiliul a solicitat un studiu privind opțiunile Uniunii pentru a răspunde constatărilor Comitetului pentru examinarea respectării dispozițiilor Convenției de la Aarhus în cauza ACCC/C/2008/32, care să fie urmat, dacă este cazul, de o propunere de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1367/2006. În plus, Parlamentul European a solicitat modificarea Regulamentului (CE) nr. 1367/2006 în rezoluțiile sale din 15 noiembrie 2017 referitoare la Planul de acțiune pentru natură, cetățeni și economie (6), din 16 noiembrie 2017 referitoare la evaluarea punerii în aplicare a politicilor de mediu ale UE (EIR) (7) și din 15 ianuarie 2020 referitoare la Pactul ecologic european (8). |
| --- | --- |

(6)

Prin Decizia (UE) 2018/881 (5), Consiliul a solicitat un studiu privind opțiunile Uniunii pentru a răspunde constatărilor Comitetului pentru examinarea respectării dispozițiilor Convenției de la Aarhus în cauza ACCC/C/2008/32, care să fie urmat, dacă este cazul, de o propunere de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1367/2006. În plus, Parlamentul European a solicitat modificarea Regulamentului (CE) nr. 1367/2006 în rezoluțiile sale din 15 noiembrie 2017 referitoare la Planul de acțiune pentru natură, cetățeni și economie (6), din 16 noiembrie 2017 referitoare la evaluarea punerii în aplicare a politicilor de mediu ale UE (EIR) (7) și din 15 ianuarie 2020 referitoare la Pactul ecologic european (8).

| (7) | Articolul 9 alineatul (3) din Convenția de la Aarhus prevede că, în cadrul dreptului său intern, fiecare parte se asigură că, dacă îndeplinesc criteriile prevăzute în dreptul său intern, membrii publicului au acces la căi de atac judiciare sau la alte căi de atac pentru a contesta legalitatea de fond și procedurală a oricărei decizii, a oricărui act sau a oricărei omisiuni care contravine dispozițiilor dreptului său intern în domeniul mediului. Procedura de control administrativ prevăzută de Regulamentul (CE) nr. 1367/2006 completează sistemul general al Uniunii de control jurisdicțional care permite publicului să supună actele administrative unui control prin intermediul căilor de atac judiciare directe la nivelul Uniunii, și anume în temeiul articolului 263 al patrulea paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) și, în conformitate cu articolul 267 din TFUE, prin intermediul instanțelor naționale. Dreptul și obligația instanțelor naționale de a sesiza CJUE cu o cerere de decizie preliminară, în temeiul articolului 267 din TFUE, reprezintă elemente esențiale în sistemul respectiv. În temeiul articolului 267 din TFUE, astfel cum a fost interpretat de către CJUE, instanțele naționale ale statelor membre formează o parte integrantă din sistemul de protecție juridică al Uniunii, ca instanțe de drept comun privind dreptul Uniunii (9). |
| --- | --- |

(7)

Articolul 9 alineatul (3) din Convenția de la Aarhus prevede că, în cadrul dreptului său intern, fiecare parte se asigură că, dacă îndeplinesc criteriile prevăzute în dreptul său intern, membrii publicului au acces la căi de atac judiciare sau la alte căi de atac pentru a contesta legalitatea de fond și procedurală a oricărei decizii, a oricărui act sau a oricărei omisiuni care contravine dispozițiilor dreptului său intern în domeniul mediului. Procedura de control administrativ prevăzută de Regulamentul (CE) nr. 1367/2006 completează sistemul general al Uniunii de control jurisdicțional care permite publicului să supună actele administrative unui control prin intermediul căilor de atac judiciare directe la nivelul Uniunii, și anume în temeiul articolului 263 al patrulea paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) și, în conformitate cu articolul 267 din TFUE, prin intermediul instanțelor naționale. Dreptul și obligația instanțelor naționale de a sesiza CJUE cu o cerere de decizie preliminară, în temeiul articolului 267 din TFUE, reprezintă elemente esențiale în sistemul respectiv. În temeiul articolului 267 din TFUE, astfel cum a fost interpretat de către CJUE, instanțele naționale ale statelor membre formează o parte integrantă din sistemul de protecție juridică al Uniunii, ca instanțe de drept comun privind dreptul Uniunii (9).

| (8) | Limitarea reexaminării interne prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1367/2006 la actele administrative cu caracter individual a fost principalul motiv de inadmisibilitate a cererilor de reexaminare internă formulate de organizațiile neguvernamentale de mediu în temeiul articolului 10 din respectivul regulament, inclusiv în ceea ce privește actele administrative care au un domeniu de aplicare mai larg. Prin urmare, este necesar să se extindă domeniul de aplicare al procedurii de reexaminare internă prevăzut în regulamentul menționat pentru a include actele fără caracter legislativ cu aplicabilitate generală. |
| --- | --- |

(8)

Limitarea reexaminării interne prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1367/2006 la actele administrative cu caracter individual a fost principalul motiv de inadmisibilitate a cererilor de reexaminare internă formulate de organizațiile neguvernamentale de mediu în temeiul articolului 10 din respectivul regulament, inclusiv în ceea ce privește actele administrative care au un domeniu de aplicare mai larg. Prin urmare, este necesar să se extindă domeniul de aplicare al procedurii de reexaminare internă prevăzut în regulamentul menționat pentru a include actele fără caracter legislativ cu aplicabilitate generală.

| (9) | Domeniul de aplicare al Regulamentului (CE) nr. 1367/2006 cuprinde actele adoptate în temeiul dreptului mediului. În schimb, articolul 9 alineatul (3) din Convenția de la Aarhus se referă la contestarea actelor sau a omisiunilor care „contravin” dreptului mediului. Astfel, este necesar să se clarifice faptul că ar trebui efectuată o reexaminare internă pentru a verifica dacă un act administrativ contravine dreptului mediului. |
| --- | --- |

(9)

Domeniul de aplicare al Regulamentului (CE) nr. 1367/2006 cuprinde actele adoptate în temeiul dreptului mediului. În schimb, articolul 9 alineatul (3) din Convenția de la Aarhus se referă la contestarea actelor sau a omisiunilor care „contravin” dreptului mediului. Astfel, este necesar să se clarifice faptul că ar trebui efectuată o reexaminare internă pentru a verifica dacă un act administrativ contravine dreptului mediului.

| (10) | Atunci când se evaluează dacă un act administrativ conține dispoziții care, prin efectele lor, ar putea să contravină dreptului mediului, este necesar să se analizeze dacă dispozițiile respective ar putea avea un efect negativ asupra realizării obiectivelor politicii Uniunii în domeniul mediului prevăzute la articolul 191 din TFUE. În caz afirmativ, procedura de reexaminare internă ar trebui să se aplice și în privința actelor care au fost adoptate în punerea în aplicare a unor politici diferite de politica Uniunii în domeniul mediului. |
| --- | --- |

(10)

Atunci când se evaluează dacă un act administrativ conține dispoziții care, prin efectele lor, ar putea să contravină dreptului mediului, este necesar să se analizeze dacă dispozițiile respective ar putea avea un efect negativ asupra realizării obiectivelor politicii Uniunii în domeniul mediului prevăzute la articolul 191 din TFUE. În caz afirmativ, procedura de reexaminare internă ar trebui să se aplice și în privința actelor care au fost adoptate în punerea în aplicare a unor politici diferite de politica Uniunii în domeniul mediului.

| (11) | În temeiul articolului 263 din TFUE, astfel cum a fost interpretat de CJUE, se consideră că un act are efecte externe și că, prin urmare, poate face obiectul unei cereri de reexaminare dacă este destinat să producă efecte juridice față de terți. Actele pregătitoare, recomandările, avizele și alte acte neobligatorii care nu produc efecte juridice față de terți și care, prin urmare, nu pot fi considerate ca având efecte externe, în conformitate cu jurisprudența CJUE, nu ar trebui deci să fie considerate drept acte administrative în sensul Regulamentului (CE) nr. 1367/2006 (10). |
| --- | --- |

(11)

În temeiul articolului 263 din TFUE, astfel cum a fost interpretat de CJUE, se consideră că un act are efecte externe și că, prin urmare, poate face obiectul unei cereri de reexaminare dacă este destinat să producă efecte juridice față de terți. Actele pregătitoare, recomandările, avizele și alte acte neobligatorii care nu produc efecte juridice față de terți și care, prin urmare, nu pot fi considerate ca având efecte externe, în conformitate cu jurisprudența CJUE, nu ar trebui deci să fie considerate drept acte administrative în sensul Regulamentului (CE) nr. 1367/2006 (10).

| (12) | În vederea asigurării coerenței juridice, se consideră că un act are efecte juridice și că, prin urmare, poate face obiectul unei cereri de reexaminare în conformitate cu articolul 263 din TFUE, astfel cum a fost interpretat de CJUE (11). Dacă se consideră că un act are efecte juridice, acesta poate face obiectul unei cereri de reexaminare indiferent de forma sa, deoarece caracterul său este analizat prin prisma efectelor, a obiectivului și a conținutului său (12). |
| --- | --- |

(12)

În vederea asigurării coerenței juridice, se consideră că un act are efecte juridice și că, prin urmare, poate face obiectul unei cereri de reexaminare în conformitate cu articolul 263 din TFUE, astfel cum a fost interpretat de CJUE (11). Dacă se consideră că un act are efecte juridice, acesta poate face obiectul unei cereri de reexaminare indiferent de forma sa, deoarece caracterul său este analizat prin prisma efectelor, a obiectivului și a conținutului său (12).

| (13) | Pentru a acorda timp suficient în vederea desfășurării unui proces de reexaminare adecvat, este oportun să fie prelungite termenele prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1367/2006 pentru solicitarea unui control administrativ și cele aplicabile instituțiilor și organelor Uniunii pentru a răspunde unei astfel de solicitări. |
| --- | --- |

(13)

Pentru a acorda timp suficient în vederea desfășurării unui proces de reexaminare adecvat, este oportun să fie prelungite termenele prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1367/2006 pentru solicitarea unui control administrativ și cele aplicabile instituțiilor și organelor Uniunii pentru a răspunde unei astfel de solicitări.

| (14) | În conformitate cu jurisprudența CJUE (13)
  , organizațiile neguvernamentale de mediu sau alți membri ai publicului care solicită o reexaminare internă a unui act administrativ au obligația de a indica, atunci când prezintă motivele cererii de reexaminare, elementele de fapt sau argumentele de drept substanțiale care pot da naștere unor îndoieli plauzibile. |
| --- | --- |

(14)

În conformitate cu jurisprudența CJUE (13)
  , organizațiile neguvernamentale de mediu sau alți membri ai publicului care solicită o reexaminare internă a unui act administrativ au obligația de a indica, atunci când prezintă motivele cererii de reexaminare, elementele de fapt sau argumentele de drept substanțiale care pot da naștere unor îndoieli plauzibile.

| (15) | Domeniul de aplicare al procedurilor de reexaminare în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1367/2006 ar trebui să acopere atât legalitatea de fond, cât și legalitatea procedurală a actului contestat. În conformitate cu jurisprudența CJUE, procedurile inițiate în temeiul articolului 263 al patrulea paragraf din TFUE și al articolului 12 din Regulamentul (CE) nr. 1367/2006 nu se pot întemeia pe motive sau probe care nu figurează în cererea de reexaminare, deoarece, în caz contrar, cerința de la articolul 10 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1367/2006 referitoare la precizarea motivelor reexaminării în cadrul unei astfel de cereri ar fi lipsită de efectul său util, iar obiectul procedurii inițiate prin cerere ar fi modificat (14). |
| --- | --- |

(15)

Domeniul de aplicare al procedurilor de reexaminare în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1367/2006 ar trebui să acopere atât legalitatea de fond, cât și legalitatea procedurală a actului contestat. În conformitate cu jurisprudența CJUE, procedurile inițiate în temeiul articolului 263 al patrulea paragraf din TFUE și al articolului 12 din Regulamentul (CE) nr. 1367/2006 nu se pot întemeia pe motive sau probe care nu figurează în cererea de reexaminare, deoarece, în caz contrar, cerința de la articolul 10 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1367/2006 referitoare la precizarea motivelor reexaminării în cadrul unei astfel de cereri ar fi lipsită de efectul său util, iar obiectul procedurii inițiate prin cerere ar fi modificat (14).

| (16) | Actele adoptate de autoritățile publice ale statelor membre, inclusiv măsurile naționale de punere în aplicare adoptate la nivelul statelor membre impuse de un act fără caracter legislativ adoptat în temeiul dreptului Uniunii, nu intră în domeniul de aplicare al Regulamentului (CE) nr. 1367/2006, în conformitate cu tratatele și cu principiul autonomiei instanțelor naționale. |
| --- | --- |

(16)

Actele adoptate de autoritățile publice ale statelor membre, inclusiv măsurile naționale de punere în aplicare adoptate la nivelul statelor membre impuse de un act fără caracter legislativ adoptat în temeiul dreptului Uniunii, nu intră în domeniul de aplicare al Regulamentului (CE) nr. 1367/2006, în conformitate cu tratatele și cu principiul autonomiei instanțelor naționale.

| (17) | Organizațiile neguvernamentale de mediu și alți membri ai publicului ar trebui să aibă dreptul de a solicita o reexaminare internă a actelor administrative și a omisiunilor instituțiilor și organelor Uniunii cu respectarea condițiilor stabilite în Regulamentul (CE) nr. 1367/2006, astfel cum este modificat prin prezentul regulament. |
| --- | --- |

(17)

Organizațiile neguvernamentale de mediu și alți membri ai publicului ar trebui să aibă dreptul de a solicita o reexaminare internă a actelor administrative și a omisiunilor instituțiilor și organelor Uniunii cu respectarea condițiilor stabilite în Regulamentul (CE) nr. 1367/2006, astfel cum este modificat prin prezentul regulament.

| (18) | Atunci când demonstrează atingerea adusă drepturilor lor, membrii publicului ar trebui să demonstreze existența unei încălcări a acestor drepturi. Aceasta poate presupune o restricție nejustificată sau un obstacol în calea exercitării acestor drepturi. |
| --- | --- |

(18)

Atunci când demonstrează atingerea adusă drepturilor lor, membrii publicului ar trebui să demonstreze existența unei încălcări a acestor drepturi. Aceasta poate presupune o restricție nejustificată sau un obstacol în calea exercitării acestor drepturi.

| (19) | Membrii publicului nu sunt obligați să demonstreze că sunt vizați în mod direct și individual în înțelesul articolului 263 al patrulea paragraf din TFUE, astfel cum a fost interpretat de CJUE (15). Cu toate acestea, pentru a evita ca membrii publicului să aibă un drept necondiționat de a solicita o reexaminare internă („actio popularis”), care nu este prevăzut de Convenția de la Aarhus, aceștia ar trebui să demonstreze că sunt afectați în mod direct în comparație cu publicul larg, de exemplu, în cazul unei amenințări iminente la adresa sănătății și siguranței lor sau al atingerii aduse unui drept de care beneficiază în temeiul dreptului Uniunii, ca urmare a presupusei încălcări a legislației de mediu, în conformitate cu jurisprudența CJUE (16). |
| --- | --- |

(19)

Membrii publicului nu sunt obligați să demonstreze că sunt vizați în mod direct și individual în înțelesul articolului 263 al patrulea paragraf din TFUE, astfel cum a fost interpretat de CJUE (15). Cu toate acestea, pentru a evita ca membrii publicului să aibă un drept necondiționat de a solicita o reexaminare internă („actio popularis”), care nu este prevăzut de Convenția de la Aarhus, aceștia ar trebui să demonstreze că sunt afectați în mod direct în comparație cu publicul larg, de exemplu, în cazul unei amenințări iminente la adresa sănătății și siguranței lor sau al atingerii aduse unui drept de care beneficiază în temeiul dreptului Uniunii, ca urmare a presupusei încălcări a legislației de mediu, în conformitate cu jurisprudența CJUE (16).

| (20) | Pentru a face dovada unui interes public suficient, membrii publicului ar trebui să demonstreze în mod colectiv atât existența unui interes public pentru conservarea, protecția și îmbunătățirea calității mediului, protejarea sănătății umane, utilizarea prudentă și rațională a resurselor naturale sau combaterea schimbărilor climatice, cât și faptul că cererea lor de reexaminare este susținută de un număr suficient de persoane fizice sau juridice din întreaga Uniune, prin colectarea semnăturilor lor, fie în format fizic, fie digital. |
| --- | --- |

(20)

Pentru a face dovada unui interes public suficient, membrii publicului ar trebui să demonstreze în mod colectiv atât existența unui interes public pentru conservarea, protecția și îmbunătățirea calității mediului, protejarea sănătății umane, utilizarea prudentă și rațională a resurselor naturale sau combaterea schimbărilor climatice, cât și faptul că cererea lor de reexaminare este susținută de un număr suficient de persoane fizice sau juridice din întreaga Uniune, prin colectarea semnăturilor lor, fie în format fizic, fie digital.

| (21) | Pentru a asigura eficacitatea procedurilor interne de reexaminare și, în special, faptul că cererile de reexaminare îndeplinesc, după caz, criteriile prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1367/2006 și prezintă elemente de fapt sau argumente de drept substanțiale care pot da naștere unor îndoieli plauzibile cu privire la evaluarea efectuată de instituția sau organul Uniunii (17), membrii publicului ar trebui să fie reprezentați fie de o organizație neguvernamentală de mediu care îndeplinește criteriile stabilite în Regulamentul (CE) nr. 1367/2006, astfel cum este modificat prin prezentul regulament, fie de un avocat cu drept de exercitare a profesiei în fața unei instanțe a unui stat membru. |
| --- | --- |

(21)

Pentru a asigura eficacitatea procedurilor interne de reexaminare și, în special, faptul că cererile de reexaminare îndeplinesc, după caz, criteriile prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1367/2006 și prezintă elemente de fapt sau argumente de drept substanțiale care pot da naștere unor îndoieli plauzibile cu privire la evaluarea efectuată de instituția sau organul Uniunii (17), membrii publicului ar trebui să fie reprezentați fie de o organizație neguvernamentală de mediu care îndeplinește criteriile stabilite în Regulamentul (CE) nr. 1367/2006, astfel cum este modificat prin prezentul regulament, fie de un avocat cu drept de exercitare a profesiei în fața unei instanțe a unui stat membru.

| (22) | În cazul în care o instituție sau un organ al Uniunii primește mai multe cereri de reexaminare a aceluiași act sau a aceleiași omisiuni și conexează cererile respective pentru a le evalua în cadrul unei proceduri unice, instituția sau organul Uniunii, în răspunsul său, ar trebui să analizeze fiecare cerere pe baza propriilor argumente. În special, dacă o astfel de cerere este considerată inadmisibilă din motive procedurale sau dacă este respinsă pe fond, acest lucru nu ar trebui să aducă atingere examinării celorlalte cereri de reexaminare evaluate în cadrul aceleiași proceduri. |
| --- | --- |

(22)

În cazul în care o instituție sau un organ al Uniunii primește mai multe cereri de reexaminare a aceluiași act sau a aceleiași omisiuni și conexează cererile respective pentru a le evalua în cadrul unei proceduri unice, instituția sau organul Uniunii, în răspunsul său, ar trebui să analizeze fiecare cerere pe baza propriilor argumente. În special, dacă o astfel de cerere este considerată inadmisibilă din motive procedurale sau dacă este respinsă pe fond, acest lucru nu ar trebui să aducă atingere examinării celorlalte cereri de reexaminare evaluate în cadrul aceleiași proceduri.

| (23) | Pentru a asigura tratarea eficace a cazurilor, instituțiile și organele Uniunii ar trebui să depună eforturi pentru a aplica criteriile prevăzute la articolul 11 din Regulamentul (CE) nr. 1367/2006 în mod consecvent. |
| --- | --- |

(23)

Pentru a asigura tratarea eficace a cazurilor, instituțiile și organele Uniunii ar trebui să depună eforturi pentru a aplica criteriile prevăzute la articolul 11 din Regulamentul (CE) nr. 1367/2006 în mod consecvent.

| (24) | Din motive de transparență și de gestionare eficace a cazurilor, instituțiilor și organelor Uniunii ar trebui să li se permită să instituie sisteme online de primire a cererilor de reexaminare internă. |
| --- | --- |

(24)

Din motive de transparență și de gestionare eficace a cazurilor, instituțiilor și organelor Uniunii ar trebui să li se permită să instituie sisteme online de primire a cererilor de reexaminare internă.

| (25) | Întrucât obiectivul prezentului regulament, și anume de a stabili norme detaliate privind aplicarea dispozițiilor Convenției de la Aarhus în ceea ce privește instituțiile și organele Uniunii, nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre, dar, având în vedere amploarea și efectele sale, poate fi realizat doar la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE). În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea acestui obiectiv. |
| --- | --- |

(25)

Întrucât obiectivul prezentului regulament, și anume de a stabili norme detaliate privind aplicarea dispozițiilor Convenției de la Aarhus în ceea ce privește instituțiile și organele Uniunii, nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre, dar, având în vedere amploarea și efectele sale, poate fi realizat doar la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE). În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea acestui obiectiv.

| (26) | Prezentul regulament respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (denumită în continuare „Carta”), în special necesitatea de a prevedea un nivel ridicat de protecție a mediului în politicile Uniunii (articolul 37, dreptul la bună administrare (articolul 41 și dreptul la o cale de atac eficientă și la un proces echitabil (articolul 47. Prezentul regulament contribuie la eficacitatea sistemului de control administrativ și judiciar al Uniunii și, în consecință, consolidează aplicarea articolelor 37, 41 și 47 din Cartă și, prin urmare, contribuie la statul de drept, consacrat la articolul 2 din TUE. |
| --- | --- |

(26)

Prezentul regulament respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (denumită în continuare „Carta”), în special necesitatea de a prevedea un nivel ridicat de protecție a mediului în politicile Uniunii (articolul 37, dreptul la bună administrare (articolul 41 și dreptul la o cale de atac eficientă și la un proces echitabil (articolul 47. Prezentul regulament contribuie la eficacitatea sistemului de control administrativ și judiciar al Uniunii și, în consecință, consolidează aplicarea articolelor 37, 41 și 47 din Cartă și, prin urmare, contribuie la statul de drept, consacrat la articolul 2 din TUE.

| (27) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1367/2006 ar trebui modificat în consecință, |
| --- | --- |

(27)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1367/2006 ar trebui modificat în consecință,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul (CE) nr. 1367/2006 se modifică după cum urmează:

| 1. | La articolul 2 alineatul (1), literele (g) și (h) se înlocuiesc cu următorul text:






  „(g) | «act administrativ» înseamnă orice act fără caracter legislativ adoptat de o instituție sau de un organ al Uniunii, care are efecte juridice externe și care conține dispoziții care ar putea să contravină dreptului mediului în înțelesul articolului 2 alineatul (1) litera (f); |
| --- | --- | --- |

1.

La articolul 2 alineatul (1), literele (g) și (h) se înlocuiesc cu următorul text:

„(g)

«act administrativ» înseamnă orice act fără caracter legislativ adoptat de o instituție sau de un organ al Uniunii, care are efecte juridice externe și care conține dispoziții care ar putea să contravină dreptului mediului în înțelesul articolului 2 alineatul (1) litera (f);

| (h) | «omisiune administrativă» înseamnă neadoptarea de către o instituție sau de către un organ al Uniunii a unui act fără caracter legislativ cu efecte juridice externe, în cazul în care această neadoptare ar putea să contravină dreptului mediului în înțelesul articolului 2 alineatul (1) litera (f).” |
| --- | --- |

(h)

«omisiune administrativă» înseamnă neadoptarea de către o instituție sau de către un organ al Uniunii a unui act fără caracter legislativ cu efecte juridice externe, în cazul în care această neadoptare ar putea să contravină dreptului mediului în înțelesul articolului 2 alineatul (1) litera (f).”

| 2. | Articolul 10 se modifică după cum urmează:






  (a) | alineatele (1) și (2) se înlocuiesc cu următorul text:

  „(1)   Orice organizație neguvernamentală sau alți membri ai publicului care îndeplinesc criteriile stabilite la articolul 11 sunt îndreptățiți să introducă o cerere de reexaminare internă la instituția sau organul Uniunii care a adoptat un act administrativ sau care, în cazul unei pretinse omisiuni administrative, ar fi trebuit să adopte un astfel de act, pe motiv că actul sau omisiunea respectivă contravine dreptului mediului în înțelesul articolului 2 alineatul (1) litera (f).
  O astfel de cerere se formulează în scris și se introduce în termen de opt săptămâni de la data adoptării, notificării sau publicării actului administrativ, reținându-se cea mai recentă dintre aceste date, sau, în cazul unei pretinse omisiuni administrative, în termen de opt săptămâni de la data la care ar fi trebuit să fie adoptat actul administrativ. Cererea precizează motivele reexaminării.


  (2)   Instituția sau organul Uniunii menționat la alineatul (1) ia în considerare orice astfel de cerere, cu excepția cazului în care aceasta este vădit neîntemeiată sau în mod clar nefondată. În cazul în care o instituție sau un organ al Uniunii primește mai multe cereri de reexaminare a aceluiași act administrativ sau a aceleiași omisiuni administrative, instituția sau organul poate hotărî să conexeze cererile și să le evalueze în cadrul unei proceduri unice. Instituția sau organul Uniunii își motivează poziția în scris cât mai curând posibil, dar în cel mult 16 săptămâni de la expirarea termenului de opt săptămâni stabilit la alineatul (1) al doilea paragraf.”; |
| --- | --- | --- |

2.

Articolul 10 se modifică după cum urmează:

(a)

alineatele (1) și (2) se înlocuiesc cu următorul text:

„(1)   Orice organizație neguvernamentală sau alți membri ai publicului care îndeplinesc criteriile stabilite la articolul 11 sunt îndreptățiți să introducă o cerere de reexaminare internă la instituția sau organul Uniunii care a adoptat un act administrativ sau care, în cazul unei pretinse omisiuni administrative, ar fi trebuit să adopte un astfel de act, pe motiv că actul sau omisiunea respectivă contravine dreptului mediului în înțelesul articolului 2 alineatul (1) litera (f).

O astfel de cerere se formulează în scris și se introduce în termen de opt săptămâni de la data adoptării, notificării sau publicării actului administrativ, reținându-se cea mai recentă dintre aceste date, sau, în cazul unei pretinse omisiuni administrative, în termen de opt săptămâni de la data la care ar fi trebuit să fie adoptat actul administrativ. Cererea precizează motivele reexaminării.

(2)   Instituția sau organul Uniunii menționat la alineatul (1) ia în considerare orice astfel de cerere, cu excepția cazului în care aceasta este vădit neîntemeiată sau în mod clar nefondată. În cazul în care o instituție sau un organ al Uniunii primește mai multe cereri de reexaminare a aceluiași act administrativ sau a aceleiași omisiuni administrative, instituția sau organul poate hotărî să conexeze cererile și să le evalueze în cadrul unei proceduri unice. Instituția sau organul Uniunii își motivează poziția în scris cât mai curând posibil, dar în cel mult 16 săptămâni de la expirarea termenului de opt săptămâni stabilit la alineatul (1) al doilea paragraf.”;

| (b) | la alineatul (3), al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

  „În orice caz, instituția sau organul Uniunii se pronunță în termen de 22 săptămâni de la expirarea termenului de opt săptămâni prevăzut la alineatul (1) al doilea paragraf.” |
| --- | --- |

(b)

la alineatul (3), al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„În orice caz, instituția sau organul Uniunii se pronunță în termen de 22 săptămâni de la expirarea termenului de opt săptămâni prevăzut la alineatul (1) al doilea paragraf.”

| 3. | Articolul 11 se modifică după cum urmează:






  (a) | se introduce următorul alineat:






  „(1a) | O cerere de reexaminare internă poate fi introdusă, de asemenea, de alți membri ai publicului, sub rezerva următoarelor condiții:






  (a) | aceștia demonstrează că presupusa încălcare a dreptului Uniunii în domeniul mediului aduce o atingere drepturilor lor și că, în comparație cu publicul larg, aceștia sunt afectați în mod direct de o astfel de încălcare; sau |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3.

Articolul 11 se modifică după cum urmează:

(a)

se introduce următorul alineat:

„(1a)

O cerere de reexaminare internă poate fi introdusă, de asemenea, de alți membri ai publicului, sub rezerva următoarelor condiții:

(a)

aceștia demonstrează că presupusa încălcare a dreptului Uniunii în domeniul mediului aduce o atingere drepturilor lor și că, în comparație cu publicul larg, aceștia sunt afectați în mod direct de o astfel de încălcare; sau

| (b) | aceștia demonstrează că există un interes public suficient și că cererea este susținută de cel puțin 4 000 de membri ai publicului care își au reședința sau sunt stabiliți în cel puțin cinci state membre, cel puțin 250 de membri ai publicului venind din fiecare dintre statele membre respective.
  În cazurile menționate la primul paragraf, membrii publicului sunt reprezentați de o organizație neguvernamentală care îndeplinește criteriile prevăzute la alineatul (1) sau de un avocat cu drept de exercitare a profesiei în fața unei instanțe a unui stat membru. Organizația neguvernamentală sau avocatul respectiv cooperează cu instituția sau organul Uniunii în cauză pentru a stabili dacă sunt îndeplinite condițiile cantitative prevăzute la primul paragraf litera (b), după caz, și, la cerere, prezintă dovezi suplimentare în acest sens.”; |
| --- | --- |

(b)

aceștia demonstrează că există un interes public suficient și că cererea este susținută de cel puțin 4 000 de membri ai publicului care își au reședința sau sunt stabiliți în cel puțin cinci state membre, cel puțin 250 de membri ai publicului venind din fiecare dintre statele membre respective.

În cazurile menționate la primul paragraf, membrii publicului sunt reprezentați de o organizație neguvernamentală care îndeplinește criteriile prevăzute la alineatul (1) sau de un avocat cu drept de exercitare a profesiei în fața unei instanțe a unui stat membru. Organizația neguvernamentală sau avocatul respectiv cooperează cu instituția sau organul Uniunii în cauză pentru a stabili dacă sunt îndeplinite condițiile cantitative prevăzute la primul paragraf litera (b), după caz, și, la cerere, prezintă dovezi suplimentare în acest sens.”;

| (b) | alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:






  „(2) | Comisia adoptă dispozițiile necesare pentru a asigura aplicarea într-un mod transparent și coerent a criteriilor și condițiilor menționate la alineatul (1) și la alineatul (1a) al doilea paragraf.” |
| --- | --- | --- |

(b)

alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)

Comisia adoptă dispozițiile necesare pentru a asigura aplicarea într-un mod transparent și coerent a criteriilor și condițiilor menționate la alineatul (1) și la alineatul (1a) al doilea paragraf.”

| 4. | Se introduce următorul articol:

  „Articolul 11a

  Publicarea cererilor și a deciziilor finale și sistemele online de primire a cererilor


  (1)   Instituțiile și organele Uniunii publică toate cererile de reexaminare internă cât mai curând posibil după primirea lor și toate deciziile finale privind cererile respective cât mai curând posibil după adoptarea lor.


  (2)   Instituțiile și organele Uniunii pot institui sisteme online de primire a cererilor de reexaminare internă și pot solicita ca toate cererile de reexaminare internă să fie transmise prin intermediul sistemelor lor online.” |
| --- | --- |

4.

Se introduce următorul articol:

„Articolul 11a

Publicarea cererilor și a deciziilor finale și sistemele online de primire a cererilor

(1)   Instituțiile și organele Uniunii publică toate cererile de reexaminare internă cât mai curând posibil după primirea lor și toate deciziile finale privind cererile respective cât mai curând posibil după adoptarea lor.

(2)   Instituțiile și organele Uniunii pot institui sisteme online de primire a cererilor de reexaminare internă și pot solicita ca toate cererile de reexaminare internă să fie transmise prin intermediul sistemelor lor online.”

| 5. | Articolul 12 alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

  „(2)   În cazul în care instituția sau organul Uniunii nu acționează în conformitate cu articolul 10 alineatul (2) sau (3), organizația neguvernamentală sau ceilalți membri ai publicului care au introdus cererea de reexaminare internă în temeiul articolului 10 pot sesiza Curtea de Justiție în conformitate cu dispozițiile relevante ale tratatului.” |
| --- | --- |

5.

Articolul 12 alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   În cazul în care instituția sau organul Uniunii nu acționează în conformitate cu articolul 10 alineatul (2) sau (3), organizația neguvernamentală sau ceilalți membri ai publicului care au introdus cererea de reexaminare internă în temeiul articolului 10 pot sesiza Curtea de Justiție în conformitate cu dispozițiile relevante ale tratatului.”

| 6. | În întregul text al regulamentului, trimiterile la dispozițiile Tratatului de instituire a Comunității Europene (Tratatul CE) se înlocuiesc cu trimiteri la dispozițiile corespondente ale TFUE și se efectuează toate modificările gramaticale necesare. |
| --- | --- |

6.

În întregul text al regulamentului, trimiterile la dispozițiile Tratatului de instituire a Comunității Europene (Tratatul CE) se înlocuiesc cu trimiteri la dispozițiile corespondente ale TFUE și se efectuează toate modificările gramaticale necesare.

| 7. | În întregul text al regulamentului, inclusiv în titlu, cuvântul „Comunitate” se înlocuiește cu cuvântul „Uniune” și se efectuează toate modificările gramaticale necesare. |
| --- | --- |

7.

În întregul text al regulamentului, inclusiv în titlu, cuvântul „Comunitate” se înlocuiește cu cuvântul „Uniune” și se efectuează toate modificările gramaticale necesare.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 1 punctul 3 litera (a) se aplică de la 29 aprilie 2023.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Strasbourg, 6 octombrie 2021.

Pentru Parlamentul European

Președintele

D. M. SASSOLI

Pentru Consiliu

Președintele

A. LOGAR

---

(1)  
  JO C 123, 9.4.2021, p. 66.

1

(2)  Poziția Parlamentului European din 5 octombrie 2021 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial) și Decizia Consiliului din 6 octombrie 2021.

2

(3)  Decizia 2005/370/CE a Consiliului din 17 februarie 2005 privind încheierea, în numele Comunității Europene, a Convenției privind accesul la informație, participarea publicului la luarea deciziei și accesul la justiție în probleme de mediu (JO L 124, 17.5.2005, p. 1).

3

(4)  Regulamentul (CE) nr. 1367/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 septembrie 2006 privind aplicarea, pentru instituțiile și organismele comunitare, a dispozițiilor Convenției de la Aarhus privind accesul la informație, participarea publicului la luarea deciziilor și accesul la justiție în domeniul mediului (JO L 264, 25.9.2006, p. 13).

4

(5)  Decizia (UE) 2018/881 a Consiliului din 18 iunie 2018 prin care se solicită Comisiei să prezinte un studiu privind opțiunile Uniunii pentru a răspunde constatărilor privind cauza ACCC/C/2008/32 ale Comitetului pentru examinarea respectării dispozițiilor Convenției de la Aarhus și, dacă este cazul, având în vedere rezultatele studiului, o propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1367/2006 (JO L 155, 19.6.2018, p. 6).

5

(6)  
  JO C 356, 4.10.2018, p. 38.

6

(7)  
  JO C 356, 4.10.2018, p. 84.

7

(8)  
  JO C 270, 7.7.2021, p. 2.

8

(9)  Avizul Curții de Justiție din 8 martie 2011, Crearea unui sistem unitar de soluționare a litigiilor privind brevetele, 1/09, ECLI:EU:C:2011:123, punctul 80.

9

(10)  Hotărârea Curții de Justiție din 3 octombrie 2013, Inuit Tapiriit Kanatami și alții/Parlamentul și Consiliul, C-583/11 P, ECLI:EU:C:2013:625, punctul 56.

10

(11)  A se vedea Hotărârea în cauza C-583/11 P, punctul 56.

11

(12)  Hotărârea Curții de Justiție din 10 decembrie 1957, Usines à tubes de la Sarre/Înalta Autoritate, 1/57 și 14/57, ECLI:EU:C:1957:13, p. 114; Hotărârea din 31 martie 1971, Comisia/Consiliul, 22/70, ECLI:EU:C:1971:32, punctul 42; Hotărârea din 16 iunie 1993, Franța/Comisia, C-325/91, ECLI:EU:C:1993:245, punctul 9; Hotărârea din 20 martie 1997, Franța/Comisia, C-57/95, ECLI:EU:C:1997:164, punctul 22; și Hotărârea din 13 octombrie 2011, Deutsche Post și Germania/Comisia, C-463/10 P și C-475/10 P, ECLI:EU:C:2011:656, punctul 36.

12

(13)  Hotărârea Curții de Justiție din 12 septembrie 2019, TestBioTech/Comisia, C-82/17 P, ECLI:EU:C:2019:719, punctul 69.

13

(14)  A se vedea Hotărârea în cauza C-82/17 P, punctul 39.

14

(15)  Hotărârea Curții din 15 iulie 1963, Plaumann/Comisia, 25/62, ECLI:EU:C:1963:17.

15

(16)  Hotărârea Curții din 25 iulie 2008, Janecek, C-237/07, ECLI:EU:C:2008:447, Hotărârea din 1 iunie 2017, Folk, C-529/15, ECLI:EU:C:2017:419 și Hotărârea din 3 octombrie 2019, Wasserleitungsverband Nördliches Burgenland și alții, C-197/18, ECLI:EU:C:2019:824.

16

(17)  A se vedea Hotărârea în cauza C-82/17 P, punctul 69.

17

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 8.10.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 356/8 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 356/8

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2021/1768 AL COMISIEI

din 23 iunie 2021

de modificare, în scopul adaptării la progresul tehnic, a anexelor I, II, III și IV la Regulamentul (UE) 2019/1009 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a normelor privind punerea la dispoziție pe piață a produselor fertilizante UE

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2019/1009 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 iunie 2019 de stabilire a normelor privind punerea la dispoziție pe piață a produselor fertilizante UE și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1069/2009 și (CE) nr. 1107/2009 și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 2003/2003 (1), în special articolul 42 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Un produs fertilizant care îndeplinește cerințele prevăzute în anexa I și, respectiv, anexa II la Regulamentul (UE) 2019/1009 pentru categoria funcțională de produse relevantă („CFP”) și, respectiv, categoria de materii componente („CMC”), care este etichetat în conformitate cu anexa III la regulamentul menționat și care a fost supus cu succes procedurii de evaluare a conformității prevăzute în anexa IV la regulamentul menționat poate purta marcajul CE și poate circula liber pe piața internă ca produs fertilizant UE. |
| --- | --- |

(1)

Un produs fertilizant care îndeplinește cerințele prevăzute în anexa I și, respectiv, anexa II la Regulamentul (UE) 2019/1009 pentru categoria funcțională de produse relevantă („CFP”) și, respectiv, categoria de materii componente („CMC”), care este etichetat în conformitate cu anexa III la regulamentul menționat și care a fost supus cu succes procedurii de evaluare a conformității prevăzute în anexa IV la regulamentul menționat poate purta marcajul CE și poate circula liber pe piața internă ca produs fertilizant UE.

| (2) | În temeiul Regulamentului (UE) 2019/1009, Comisia este împuternicită să modifice anexele I (parțial), II, III și IV la acesta. |
| --- | --- |

(2)

În temeiul Regulamentului (UE) 2019/1009, Comisia este împuternicită să modifice anexele I (parțial), II, III și IV la acesta.

| (3) | În cursul pregătirii tranziției la noile norme de armonizare, atât statele membre, cât și părțile interesate au informat Comisia cu privire la necesitatea ca unele dispoziții tehnice din anexele la Regulamentul (UE) 2019/1009 să fie adaptate. Unele dintre aceste modificări sunt necesare pentru a se îmbunătăți coerența cu alte acte legislative ale Uniunii, ceea ce ar facilita accesul la piața internă și libera circulație a produselor fertilizante sigure și eficiente din punct de vedere agronomic. Sunt necesare unele modificări pentru a se obține nivelul ridicat de protecție pe care Regulamentul (UE) 2019/1009 urmărește să îl atingă, asigurându-se astfel că produsele fertilizante UE care au acces pe piața internă în temeiul regulamentului respectiv nu prezintă un risc pentru sănătate, siguranță sau mediu. Alte modificări sunt necesare pentru a se evita situațiile în care categorii semnificative de produse fertilizante ar fi excluse involuntar de la normele de armonizare. Modificările respective vor asigura accesul pe piața internă al produselor fertilizante care sunt eficiente din punct de vedere agronomic, sigure și deja comercializate la scară largă pe piață. |
| --- | --- |

(3)

În cursul pregătirii tranziției la noile norme de armonizare, atât statele membre, cât și părțile interesate au informat Comisia cu privire la necesitatea ca unele dispoziții tehnice din anexele la Regulamentul (UE) 2019/1009 să fie adaptate. Unele dintre aceste modificări sunt necesare pentru a se îmbunătăți coerența cu alte acte legislative ale Uniunii, ceea ce ar facilita accesul la piața internă și libera circulație a produselor fertilizante sigure și eficiente din punct de vedere agronomic. Sunt necesare unele modificări pentru a se obține nivelul ridicat de protecție pe care Regulamentul (UE) 2019/1009 urmărește să îl atingă, asigurându-se astfel că produsele fertilizante UE care au acces pe piața internă în temeiul regulamentului respectiv nu prezintă un risc pentru sănătate, siguranță sau mediu. Alte modificări sunt necesare pentru a se evita situațiile în care categorii semnificative de produse fertilizante ar fi excluse involuntar de la normele de armonizare. Modificările respective vor asigura accesul pe piața internă al produselor fertilizante care sunt eficiente din punct de vedere agronomic, sigure și deja comercializate la scară largă pe piață.

| (4) | Regulamentul (UE) 2019/1009 stabilește norme pentru produsele fertilizante UE care conțin o substanță a cărei limită maximă de reziduuri în alimente sau în hrana pentru animale este stabilită în conformitate cu Regulamentul (CEE) nr. 315/93 al Consiliului (2), în Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului (3), în Regulamentul (CE) nr. 470/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (4) sau în Directiva 2002/32/CE a Parlamentului European și a Consiliului (5). Producătorul este obligat să furnizeze instrucțiuni de utilizare pentru a se asigura că utilizarea preconizată a produsului fertilizant UE nu duce la depășirea valorilor-limită maxime pentru alimente și hrana pentru animale. În plus, producătorul trebuie să includă în documentația tehnică rezultatele calculelor care dovedesc îndeplinirea acestei cerințe. În cadrul discuțiilor purtate cu privire la modul de punere în aplicare a acestei obligații, a reieșit clar că este imposibil ca producătorii să o respecte, ceea ce împiedică produsele fertilizante eficiente din punct de vedere agronomic, sigure și deja comercializate la scară largă să treacă cu succes procedura de evaluare a conformității și să aibă acces pe piața internă în temeiul Regulamentului (UE) 2019/1009. Prin urmare, obligațiile respective ar trebui înlocuite cu obligații care sunt mai proporționale și mai ușor de pus în aplicare în două aspecte. |
| --- | --- |

(4)

Regulamentul (UE) 2019/1009 stabilește norme pentru produsele fertilizante UE care conțin o substanță a cărei limită maximă de reziduuri în alimente sau în hrana pentru animale este stabilită în conformitate cu Regulamentul (CEE) nr. 315/93 al Consiliului (2), în Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului (3), în Regulamentul (CE) nr. 470/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (4) sau în Directiva 2002/32/CE a Parlamentului European și a Consiliului (5). Producătorul este obligat să furnizeze instrucțiuni de utilizare pentru a se asigura că utilizarea preconizată a produsului fertilizant UE nu duce la depășirea valorilor-limită maxime pentru alimente și hrana pentru animale. În plus, producătorul trebuie să includă în documentația tehnică rezultatele calculelor care dovedesc îndeplinirea acestei cerințe. În cadrul discuțiilor purtate cu privire la modul de punere în aplicare a acestei obligații, a reieșit clar că este imposibil ca producătorii să o respecte, ceea ce împiedică produsele fertilizante eficiente din punct de vedere agronomic, sigure și deja comercializate la scară largă să treacă cu succes procedura de evaluare a conformității și să aibă acces pe piața internă în temeiul Regulamentului (UE) 2019/1009. Prin urmare, obligațiile respective ar trebui înlocuite cu obligații care sunt mai proporționale și mai ușor de pus în aplicare în două aspecte.

| (5) | În primul rând, depășirea respectivelor limite sau niveluri maxime în culturi poate fi prevenită furnizând, pe etichetă, informații corecte utilizatorului final. Prin urmare, Regulamentul (UE) 2019/1009 ar trebui modificat astfel încât să impună producătorului obligația de a informa utilizatorul final ori de câte ori produsul fertilizant UE conține o materie componentă care, dacă este introdusă pe piață ca aliment sau ca hrană pentru animale, depășește limitele sau nivelurile maxime stabilite în Regulamentul (CE) nr. 470/2009 sau (CE) nr. 396/2005, în conformitate cu Regulamentul (CEE) nr. 315/93, sau în Directiva 2002/32/CE. În plus, pentru a se asigura un nivel ridicat de protecție a sănătății umane, a sănătății animale și a mediului în ceea ce privește aditivii destinați hranei pentru animale, ar trebui adăugat Regulamentul (UE) nr. 1831/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (6). Utilizatorul final va putea astfel să ia toate măsurile necesare pentru a se asigura că normele privind alimentele și hrana pentru animale sunt respectate în ceea ce privește culturile. |
| --- | --- |

(5)

În primul rând, depășirea respectivelor limite sau niveluri maxime în culturi poate fi prevenită furnizând, pe etichetă, informații corecte utilizatorului final. Prin urmare, Regulamentul (UE) 2019/1009 ar trebui modificat astfel încât să impună producătorului obligația de a informa utilizatorul final ori de câte ori produsul fertilizant UE conține o materie componentă care, dacă este introdusă pe piață ca aliment sau ca hrană pentru animale, depășește limitele sau nivelurile maxime stabilite în Regulamentul (CE) nr. 470/2009 sau (CE) nr. 396/2005, în conformitate cu Regulamentul (CEE) nr. 315/93, sau în Directiva 2002/32/CE. În plus, pentru a se asigura un nivel ridicat de protecție a sănătății umane, a sănătății animale și a mediului în ceea ce privește aditivii destinați hranei pentru animale, ar trebui adăugat Regulamentul (UE) nr. 1831/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (6). Utilizatorul final va putea astfel să ia toate măsurile necesare pentru a se asigura că normele privind alimentele și hrana pentru animale sunt respectate în ceea ce privește culturile.

| (6) | În al doilea rând, sunt necesare măsuri suplimentare în ceea ce privește unele substanțe farmacologic active care intră deja în domeniul de aplicare al Regulamentului (CE) nr. 470/2009. Abordarea ar trebui să difere în funcție de regimul substanței: substanță autorizată care figurează în tabelul 1 din anexa la Regulamentul (UE) nr. 37/2010 al Comisiei (7) și pentru care este posibil să fi fost stabilită o limită maximă de reziduuri sau substanță nepermisă pentru care este prevăzută o valoare de referință în Regulamentul (UE) 2019/1871 al Comisiei (8). Reziduurile unei substanțe autorizate pot fi prezente într-un produs fertilizant UE numai dacă substanța respectivă figurează în tabelul 1 din anexa la Regulamentul (UE) nr. 37/2010. Totuși, o substanță farmacologic activă nepermisă, care este mai periculoasă pentru sănătatea consumatorului atunci când este prezentă în produse alimentare, nu ar trebui să fie prezentă peste valoarea sa de referință nici într-un produs fertilizant UE. |
| --- | --- |

(6)

În al doilea rând, sunt necesare măsuri suplimentare în ceea ce privește unele substanțe farmacologic active care intră deja în domeniul de aplicare al Regulamentului (CE) nr. 470/2009. Abordarea ar trebui să difere în funcție de regimul substanței: substanță autorizată care figurează în tabelul 1 din anexa la Regulamentul (UE) nr. 37/2010 al Comisiei (7) și pentru care este posibil să fi fost stabilită o limită maximă de reziduuri sau substanță nepermisă pentru care este prevăzută o valoare de referință în Regulamentul (UE) 2019/1871 al Comisiei (8). Reziduurile unei substanțe autorizate pot fi prezente într-un produs fertilizant UE numai dacă substanța respectivă figurează în tabelul 1 din anexa la Regulamentul (UE) nr. 37/2010. Totuși, o substanță farmacologic activă nepermisă, care este mai periculoasă pentru sănătatea consumatorului atunci când este prezentă în produse alimentare, nu ar trebui să fie prezentă peste valoarea sa de referință nici într-un produs fertilizant UE.

| (7) | Un produs fertilizant UE poate conține, de asemenea, substanțe active în înțelesul Regulamentului (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (9). Întrucât produsele de protecție a plantelor nu intră în domeniul de aplicare al Regulamentului (UE) 2019/1009, ar trebui să se clarifice în textul regulamentului respectiv că un produs fertilizant UE care conține o substanță activă nu trebuie să aibă funcție de protecție a plantelor în înțelesul Regulamentului (CE) nr. 1107/2009. Această clarificare este necesară pentru a se asigura coerența cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, ceea ce va facilita punerea în aplicare a normelor de armonizare atât de către operatorii economici, cât și de către autoritățile naționale și, astfel, accesul pe piața internă în temeiul Regulamentului (UE) 2019/1009. |
| --- | --- |

(7)

Un produs fertilizant UE poate conține, de asemenea, substanțe active în înțelesul Regulamentului (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (9). Întrucât produsele de protecție a plantelor nu intră în domeniul de aplicare al Regulamentului (UE) 2019/1009, ar trebui să se clarifice în textul regulamentului respectiv că un produs fertilizant UE care conține o substanță activă nu trebuie să aibă funcție de protecție a plantelor în înțelesul Regulamentului (CE) nr. 1107/2009. Această clarificare este necesară pentru a se asigura coerența cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, ceea ce va facilita punerea în aplicare a normelor de armonizare atât de către operatorii economici, cât și de către autoritățile naționale și, astfel, accesul pe piața internă în temeiul Regulamentului (UE) 2019/1009.

| (8) | Regulamentul (UE) 2019/1009 conține o listă exhaustivă a tipologiilor de îngrășământ anorganic simplu cu oligoelement, precum și descrierile corespunzătoare și concentrația minimă de oligoelemente. În cazul unui îngrășământ cu oligoelement sub formă de sare, 10 % din masă constă într-un oligoelement solubil în apă. Există totuși îngrășăminte pe bază de carbonați sau fosfați care au oligoelemente insolubile în apă. Acest lucru nu afectează nici performanța îngrășămintelor, nici absorbția de nutrienți în cultură. Ar trebui, așadar, să se permită accesul pe piața internă al acestor îngrășăminte cu oligoelemente sub formă de sare, prin eliminarea condiției de solubilitate în apă. În ceea ce privește chelații UVCB (10), în listă figurează numai chelații de fier. Există însă și alte oligoelemente care pot să fie chelați UVCB și să fie eliberate lent în plante. Îngrășămintele cu eliberare lentă sunt utile pentru prevenirea poluării cu nutrienți a solurilor, oligoelementele fiind eliberate lent, mărindu-se astfel probabilitatea ca ele să fie absorbite de plante. Prin urmare, este indicat să se includă astfel de produse de nișă în domeniul de aplicare al normelor de armonizare și să se promoveze libera lor circulație pe piața internă. |
| --- | --- |

(8)

Regulamentul (UE) 2019/1009 conține o listă exhaustivă a tipologiilor de îngrășământ anorganic simplu cu oligoelement, precum și descrierile corespunzătoare și concentrația minimă de oligoelemente. În cazul unui îngrășământ cu oligoelement sub formă de sare, 10 % din masă constă într-un oligoelement solubil în apă. Există totuși îngrășăminte pe bază de carbonați sau fosfați care au oligoelemente insolubile în apă. Acest lucru nu afectează nici performanța îngrășămintelor, nici absorbția de nutrienți în cultură. Ar trebui, așadar, să se permită accesul pe piața internă al acestor îngrășăminte cu oligoelemente sub formă de sare, prin eliminarea condiției de solubilitate în apă. În ceea ce privește chelații UVCB (10), în listă figurează numai chelații de fier. Există însă și alte oligoelemente care pot să fie chelați UVCB și să fie eliberate lent în plante. Îngrășămintele cu eliberare lentă sunt utile pentru prevenirea poluării cu nutrienți a solurilor, oligoelementele fiind eliberate lent, mărindu-se astfel probabilitatea ca ele să fie absorbite de plante. Prin urmare, este indicat să se includă astfel de produse de nișă în domeniul de aplicare al normelor de armonizare și să se promoveze libera lor circulație pe piața internă.

| (9) | Regulamentul (UE) 2019/1009 stabilește valori-limită pentru contaminanții, inclusiv nichelul, dintr-un substrat de cultură care este produs fertilizant UE, altul decât solul in situ, a cărui funcție este de a fi un material în care să crească plantele sau ciupercile. Regulamentul (UE) 2019/1009 conține norme de armonizare pentru acest tip de produs fertilizant. Pe piață există deja numeroase feluri de substraturi de cultură, bazate pe norme naționale și având caracteristici foarte diverse, care ar putea candida pentru statutul de produse fertilizante UE. Cu toate acestea, valoarea-limită pentru nichel prevăzută în Regulamentul (UE) 2019/1009 pentru toate tipurile de substraturi de cultură creează dificultăți pentru unele substraturi de cultură care conțin exclusiv constituenți de origine minerală. Astfel de produse sunt produse de nișă care respectă principiile economiei circulare și îndeplinesc deja criteriile necesare pentru primirea etichetei ecologice a UE, stabilite pentru substraturile de cultură prin Decizia (UE) 2015/2099 a Comisiei (11). În decizia respectivă, se face distincția între substraturile de cultură minerale și alte categorii de substraturi de cultură în ceea ce privește metodele de determinare a conținutului de contaminanți, inclusiv de nichel. Astfel, pentru toate substraturile de cultură, cu excepția substraturilor de cultură minerale, trebuie să se determine conținutul total de contaminant, în timp ce pentru substraturile de cultură minerale trebuie să se determine numai conținutul biodisponibil. Această distincție este justificată de faptul că substraturile de cultură minerale sunt produse de obicei la temperaturi ridicate, ceea ce creează o legătură chimică puternică între contaminanți și structura constituenților minerali și limitează biodisponibilitatea respectivilor contaminanți. O astfel de distincție nu se face însă în Regulamentul (UE) 2019/1009. Pe baza informațiilor disponibile, deși substraturile de cultură minerale disponibile pe piață ar respecta valoarea-limită pentru nichel stabilită în Regulamentul (UE) 2019/1009 dacă se determină numai conținutul biodisponibil de contaminant, ele nu pot respecta aceeași limită dacă se determină conținutul total, astfel cum se prevede în prezent. Prin urmare, este important să se asigure coerența cerințelor privind marcajul CE al produselor respective, întemeiate pe Regulamentul (UE) 2019/1009, cu aplicarea etichetei ecologice, pentru a se evita situația nedorită în care produsele sigure pentru mediu și deci însoțite de o etichetă ecologică s-ar putea regăsi în afara domeniului de aplicare al normelor de armonizare. Astfel, valoarea-limită pentru nichel prevăzută în anexa I la Regulamentul (UE) 2019/1009 ar trebui să se aplice numai conținutului biodisponibil al substraturilor de cultură minerale. |
| --- | --- |

(9)

Regulamentul (UE) 2019/1009 stabilește valori-limită pentru contaminanții, inclusiv nichelul, dintr-un substrat de cultură care este produs fertilizant UE, altul decât solul in situ, a cărui funcție este de a fi un material în care să crească plantele sau ciupercile. Regulamentul (UE) 2019/1009 conține norme de armonizare pentru acest tip de produs fertilizant. Pe piață există deja numeroase feluri de substraturi de cultură, bazate pe norme naționale și având caracteristici foarte diverse, care ar putea candida pentru statutul de produse fertilizante UE. Cu toate acestea, valoarea-limită pentru nichel prevăzută în Regulamentul (UE) 2019/1009 pentru toate tipurile de substraturi de cultură creează dificultăți pentru unele substraturi de cultură care conțin exclusiv constituenți de origine minerală. Astfel de produse sunt produse de nișă care respectă principiile economiei circulare și îndeplinesc deja criteriile necesare pentru primirea etichetei ecologice a UE, stabilite pentru substraturile de cultură prin Decizia (UE) 2015/2099 a Comisiei (11). În decizia respectivă, se face distincția între substraturile de cultură minerale și alte categorii de substraturi de cultură în ceea ce privește metodele de determinare a conținutului de contaminanți, inclusiv de nichel. Astfel, pentru toate substraturile de cultură, cu excepția substraturilor de cultură minerale, trebuie să se determine conținutul total de contaminant, în timp ce pentru substraturile de cultură minerale trebuie să se determine numai conținutul biodisponibil. Această distincție este justificată de faptul că substraturile de cultură minerale sunt produse de obicei la temperaturi ridicate, ceea ce creează o legătură chimică puternică între contaminanți și structura constituenților minerali și limitează biodisponibilitatea respectivilor contaminanți. O astfel de distincție nu se face însă în Regulamentul (UE) 2019/1009. Pe baza informațiilor disponibile, deși substraturile de cultură minerale disponibile pe piață ar respecta valoarea-limită pentru nichel stabilită în Regulamentul (UE) 2019/1009 dacă se determină numai conținutul biodisponibil de contaminant, ele nu pot respecta aceeași limită dacă se determină conținutul total, astfel cum se prevede în prezent. Prin urmare, este important să se asigure coerența cerințelor privind marcajul CE al produselor respective, întemeiate pe Regulamentul (UE) 2019/1009, cu aplicarea etichetei ecologice, pentru a se evita situația nedorită în care produsele sigure pentru mediu și deci însoțite de o etichetă ecologică s-ar putea regăsi în afara domeniului de aplicare al normelor de armonizare. Astfel, valoarea-limită pentru nichel prevăzută în anexa I la Regulamentul (UE) 2019/1009 ar trebui să se aplice numai conținutului biodisponibil al substraturilor de cultură minerale.

| (10) | Ca măsură de salvgardare, norma în chestiune ar trebui să se aplice numai în cazul în care utilizarea produselor respective este limitată la uzul profesional în aplicații horticole, acoperișuri verzi sau ziduri verzi. S-ar asigura astfel o mai bună manipulare și o rată mai ridicată de recuperare a substraturilor de cultură utilizate, cu posibilități reale de reciclare a materialelor după utilizare. În plus, producătorul ar trebui, de asemenea, să colaboreze cu utilizatorul pentru a asigura eliminarea în condiții de siguranță a produselor după ieșirea din uz. De asemenea, ar trebui ca produsul să nu intre în contact direct cu solul, pentru a nu contribui la acumularea de contaminanți în acesta. |
| --- | --- |

(10)

Ca măsură de salvgardare, norma în chestiune ar trebui să se aplice numai în cazul în care utilizarea produselor respective este limitată la uzul profesional în aplicații horticole, acoperișuri verzi sau ziduri verzi. S-ar asigura astfel o mai bună manipulare și o rată mai ridicată de recuperare a substraturilor de cultură utilizate, cu posibilități reale de reciclare a materialelor după utilizare. În plus, producătorul ar trebui, de asemenea, să colaboreze cu utilizatorul pentru a asigura eliminarea în condiții de siguranță a produselor după ieșirea din uz. De asemenea, ar trebui ca produsul să nu intre în contact direct cu solul, pentru a nu contribui la acumularea de contaminanți în acesta.

| (11) | Produsele fertilizante UE pot conține numai materii componente care respectă cerințele pentru una dintre categoriile de materii componente prevăzute în anexa II la Regulamentul (UE) 2019/1009. Produsele fertilizante, în special îngrășămintele, conțin adesea aditivi tehnici pe bază de polimeri, care sunt importanți pentru asigurarea eficienței îngrășămintelor și a utilizării lor în condiții de siguranță. Aditivii respectivi nu intră în domeniul de aplicare al niciuneia dintre categoriile existente de materii componente. Cu toate acestea, îngrășămintele care îi conțin intră în domeniul de aplicare al normelor de armonizare prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 2003/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (12). Astfel de aditivi tehnici sunt, de exemplu, agenții antiaglomeranți, care împiedică formarea de bulgări, și agenții antipraf, care previn emisiile de pulberi provenite de la produsul fertilizant în timpul aplicării sale. Agenții antiaglomeranți sunt esențiali pentru eficiența utilizării nutrienților deoarece, fără astfel de agenți, îngrășământul nu ar fi distribuit uniform și, prin urmare, utilizatorul final ar aplica o cantitate mai mare de îngrășământ pentru a se asigura că acesta ajunge la toate plantele. Agenții antipraf sunt, de asemenea, foarte importanți pentru protejarea sănătății utilizatorilor. Polimerii care nu cauzează nicio problemă de mediu ar trebui, prin urmare, să fie incluși printre materiile componente permise în produsele fertilizante, în temeiul Regulamentului (UE) 2019/1009. S-ar asigura astfel continuarea accesului pe piața internă pentru categorii semnificative de produse care prezintă eficiență și siguranță agronomice îmbunătățite. |
| --- | --- |

(11)

Produsele fertilizante UE pot conține numai materii componente care respectă cerințele pentru una dintre categoriile de materii componente prevăzute în anexa II la Regulamentul (UE) 2019/1009. Produsele fertilizante, în special îngrășămintele, conțin adesea aditivi tehnici pe bază de polimeri, care sunt importanți pentru asigurarea eficienței îngrășămintelor și a utilizării lor în condiții de siguranță. Aditivii respectivi nu intră în domeniul de aplicare al niciuneia dintre categoriile existente de materii componente. Cu toate acestea, îngrășămintele care îi conțin intră în domeniul de aplicare al normelor de armonizare prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 2003/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (12). Astfel de aditivi tehnici sunt, de exemplu, agenții antiaglomeranți, care împiedică formarea de bulgări, și agenții antipraf, care previn emisiile de pulberi provenite de la produsul fertilizant în timpul aplicării sale. Agenții antiaglomeranți sunt esențiali pentru eficiența utilizării nutrienților deoarece, fără astfel de agenți, îngrășământul nu ar fi distribuit uniform și, prin urmare, utilizatorul final ar aplica o cantitate mai mare de îngrășământ pentru a se asigura că acesta ajunge la toate plantele. Agenții antipraf sunt, de asemenea, foarte importanți pentru protejarea sănătății utilizatorilor. Polimerii care nu cauzează nicio problemă de mediu ar trebui, prin urmare, să fie incluși printre materiile componente permise în produsele fertilizante, în temeiul Regulamentului (UE) 2019/1009. S-ar asigura astfel continuarea accesului pe piața internă pentru categorii semnificative de produse care prezintă eficiență și siguranță agronomice îmbunătățite.

| (12) | Pentru a se stabili ce polimeri nu cauzează nicio problemă de mediu, este indicat să se consulte avizele științifice emise de Comitetul de evaluare a riscurilor (13) și de Comitetul pentru analiza socioeconomică din cadrul Agenției Europene pentru Produse Chimice, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (14), cu privire la particulele de microplastic adăugate intenționat în produsele de larg consum sau de uz profesional de orice fel. |
| --- | --- |

(12)

Pentru a se stabili ce polimeri nu cauzează nicio problemă de mediu, este indicat să se consulte avizele științifice emise de Comitetul de evaluare a riscurilor (13) și de Comitetul pentru analiza socioeconomică din cadrul Agenției Europene pentru Produse Chimice, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (14), cu privire la particulele de microplastic adăugate intenționat în produsele de larg consum sau de uz profesional de orice fel.

| (13) | Prin includerea acestor categorii de polimeri în CMC 1 (Substanțe și amestecuri din materiale virgine) și CMC 11 (Subproduse în sensul Directivei 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului (15)), se asigură, de asemenea, faptul că respectivii polimeri vor fi înregistrați în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1907/2006 în cadrul unui dosar care include un raport de siguranță pentru utilizarea lor ca produs fertilizant. S-ar asigura astfel efectuarea unei evaluări detaliate a oricăror riscuri generate de utilizarea acestor aditivi în produse fertilizante și faptul că produsele fertilizante cărora li s-a acordat acces pe piața internă în temeiul acestei modificări sunt, așadar, sigure pentru sănătatea umană și pentru mediu. |
| --- | --- |

(13)

Prin includerea acestor categorii de polimeri în CMC 1 (Substanțe și amestecuri din materiale virgine) și CMC 11 (Subproduse în sensul Directivei 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului (15)), se asigură, de asemenea, faptul că respectivii polimeri vor fi înregistrați în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1907/2006 în cadrul unui dosar care include un raport de siguranță pentru utilizarea lor ca produs fertilizant. S-ar asigura astfel efectuarea unei evaluări detaliate a oricăror riscuri generate de utilizarea acestor aditivi în produse fertilizante și faptul că produsele fertilizante cărora li s-a acordat acces pe piața internă în temeiul acestei modificări sunt, așadar, sigure pentru sănătatea umană și pentru mediu.

| (14) | Îngrășămintele cu oligoelemente pot conține agenți de chelare sau de complexare, care sunt substanțe menite să sporească disponibilitatea pe termen lung a oligoelementelor pentru plante. |
| --- | --- |

(14)

Îngrășămintele cu oligoelemente pot conține agenți de chelare sau de complexare, care sunt substanțe menite să sporească disponibilitatea pe termen lung a oligoelementelor pentru plante.

| (15) | Regulamentul (UE) 2019/1009 prevede ca produsele fertilizante care conțin agenți de chelare să rămână stabile în soluția Hoagland standard la un pH de 7 și 8 timp de cel puțin trei zile, pentru a se asigura că oligoelementele sunt eliberate lent în plante. Compoziția solurilor agricole și variațiile pH-ului pot perturba stabilitatea acestor produse. Noile progrese tehnice permit evaluarea interferențelor potențiale și stabilirea unui domeniu de pH în care produsele sunt stabile în scopuri agricole. Pe baza celor de mai sus, un produs poate fi stabil într-un domeniu al pH-ului, altul decât pH de 7 și 8, și își poate îndeplini în continuare scopul de a asigura disponibilitatea pe termen lung a oligoelementelor. Prin urmare, Regulamentul (UE) 2019/1009 ar trebui modificat pentru a permite ca astfel de produse să fie stabile într-un domeniu diferit al pH-ului. În acest fel, normele de armonizare s-ar aplica mai multor produse, care eliberează lent oligoelemente în plante și reduc astfel spălarea nutrienților în soluri. Ca măsură suplimentară, domeniul pH-ului în care produsele fertilizante UE sunt stabile ar trebui să fie indicat pe etichetă pentru a se asigura că utilizatorului final îi sunt furnizate informații corecte. |
| --- | --- |

(15)

Regulamentul (UE) 2019/1009 prevede ca produsele fertilizante care conțin agenți de chelare să rămână stabile în soluția Hoagland standard la un pH de 7 și 8 timp de cel puțin trei zile, pentru a se asigura că oligoelementele sunt eliberate lent în plante. Compoziția solurilor agricole și variațiile pH-ului pot perturba stabilitatea acestor produse. Noile progrese tehnice permit evaluarea interferențelor potențiale și stabilirea unui domeniu de pH în care produsele sunt stabile în scopuri agricole. Pe baza celor de mai sus, un produs poate fi stabil într-un domeniu al pH-ului, altul decât pH de 7 și 8, și își poate îndeplini în continuare scopul de a asigura disponibilitatea pe termen lung a oligoelementelor. Prin urmare, Regulamentul (UE) 2019/1009 ar trebui modificat pentru a permite ca astfel de produse să fie stabile într-un domeniu diferit al pH-ului. În acest fel, normele de armonizare s-ar aplica mai multor produse, care eliberează lent oligoelemente în plante și reduc astfel spălarea nutrienților în soluri. Ca măsură suplimentară, domeniul pH-ului în care produsele fertilizante UE sunt stabile ar trebui să fie indicat pe etichetă pentru a se asigura că utilizatorului final îi sunt furnizate informații corecte.

| (16) | Regulamentul (UE) 2019/1009 prevede declararea procentajului fiecărui oligoelement chelat cu fiecare agent de chelare și a procentajului fiecărui oligoelement complexat cu fiecare agent de complexare, după caz. Produsele cu oligoelemente pot conține un amestec de agenți de chelare, de agenți de complexare sau de ambele tipuri de agenți. În astfel de cazuri, metodele analitice disponibile nu pot asigura determinarea procentajului exact al fiecărui oligoelement chelat sau complexat de fiecare agent în parte. Prin urmare, Regulamentul (UE) 2019/1009 ar trebui modificat pentru a i se permite producătorului să respecte aceste cerințe de etichetare, facilitându-se astfel accesul acestuia pe piața internă. |
| --- | --- |

(16)

Regulamentul (UE) 2019/1009 prevede declararea procentajului fiecărui oligoelement chelat cu fiecare agent de chelare și a procentajului fiecărui oligoelement complexat cu fiecare agent de complexare, după caz. Produsele cu oligoelemente pot conține un amestec de agenți de chelare, de agenți de complexare sau de ambele tipuri de agenți. În astfel de cazuri, metodele analitice disponibile nu pot asigura determinarea procentajului exact al fiecărui oligoelement chelat sau complexat de fiecare agent în parte. Prin urmare, Regulamentul (UE) 2019/1009 ar trebui modificat pentru a i se permite producătorului să respecte aceste cerințe de etichetare, facilitându-se astfel accesul acestuia pe piața internă.

| (17) | Unele produse fertilizante, cum ar fi substraturile de cultură, utilizează turba drept componentă principală. Încurajarea utilizării alternativelor la turbă este importantă în lupta împotriva schimbărilor climatice, în special pentru prevenirea pierderilor de carbon și a emisiilor de gaze cu efect de seră, precum și pentru conservarea ecosistemelor fragile. Pentru înlocuirea parțială a turbei în substraturile de cultură, ar putea fi utilizate fibre vegetale. Cu toate acestea, pentru îmbunătățirea potențialului fibrelor vegetale netratate, acestea trebuie să fie transformate în fibre cu particule mai fine, ceea ce le mărește gradul de biodegradabilitate, de interacțiune cu nutrienții și de retenție a apei. Condiționarea fibrelor vegetale brute cu ajutorul a diferite tratamente fizice prealabile în scopul fibrilizării ar trebui să fie inclusă în lista exhaustivă a tratamentelor din CMC 2 (Plante, părți din plante și extracte din plante). Ca măsură de salvgardare, ar trebui adăugate anumite restricții la metodele de prelucrare, cum ar fi temperatura maximă și interzicerea aditivilor, cu excepția apei. |
| --- | --- |

(17)

Unele produse fertilizante, cum ar fi substraturile de cultură, utilizează turba drept componentă principală. Încurajarea utilizării alternativelor la turbă este importantă în lupta împotriva schimbărilor climatice, în special pentru prevenirea pierderilor de carbon și a emisiilor de gaze cu efect de seră, precum și pentru conservarea ecosistemelor fragile. Pentru înlocuirea parțială a turbei în substraturile de cultură, ar putea fi utilizate fibre vegetale. Cu toate acestea, pentru îmbunătățirea potențialului fibrelor vegetale netratate, acestea trebuie să fie transformate în fibre cu particule mai fine, ceea ce le mărește gradul de biodegradabilitate, de interacțiune cu nutrienții și de retenție a apei. Condiționarea fibrelor vegetale brute cu ajutorul a diferite tratamente fizice prealabile în scopul fibrilizării ar trebui să fie inclusă în lista exhaustivă a tratamentelor din CMC 2 (Plante, părți din plante și extracte din plante). Ca măsură de salvgardare, ar trebui adăugate anumite restricții la metodele de prelucrare, cum ar fi temperatura maximă și interzicerea aditivilor, cu excepția apei.

| (18) | Pentru CMC 3 (Compost) și CMC 5 (Digestat de alt tip decât de culturi proaspete), este stabilită o listă exhaustivă a materiilor prime care pot fi utilizate. Lista respectivă cuprinde produse derivate, astfel cum sunt menționate la articolul 32 din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (16), și subproduse de origine animală care pot fi considerate organisme moarte, în cazurile în care a fost stabilit un punct final al lanțului de prelucrare în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) al treilea paragraf din regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(18)

Pentru CMC 3 (Compost) și CMC 5 (Digestat de alt tip decât de culturi proaspete), este stabilită o listă exhaustivă a materiilor prime care pot fi utilizate. Lista respectivă cuprinde produse derivate, astfel cum sunt menționate la articolul 32 din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (16), și subproduse de origine animală care pot fi considerate organisme moarte, în cazurile în care a fost stabilit un punct final al lanțului de prelucrare în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) al treilea paragraf din regulamentul respectiv.

| (19) | Regulamentul (UE) 2019/1009 stabilește, pentru prima oară, norme de armonizare pentru compostul și digestatul folosite ca materii componente în produse fertilizante UE. Aceste materii sunt prezente totuși pe piață, în temeiul normelor naționale. În prezent, subprodusele de origine animală care nu pot fi considerate organisme moarte (în special gunoiul de grajd neprelucrat) sunt utilizate frecvent ca materii prime pentru compost și digestat. Aceste materii sunt transformate astfel în produse fertilizante cu o valoare adăugată economică și de mediu netă. Utilizarea compostului din excremente de animale, inclusiv a gunoiului de pasări și a compostului de gunoi de grajd, și a digestatului conținând subproduse de origine animală digerate împreună cu materii de origine vegetală sau animală figurează pe lista exhaustivă a îngrășămintelor, a amelioratorilor de sol și a nutrienților permiși în agricultura ecologică, care constituie anexa I la Regulamentul (CE) nr. 889/2008 al Comisiei (17). Este indicat, prin urmare, să se acorde acces pe piața internă produselor fertilizante care conțin compost sau digestat având ca materii prime astfel de subproduse de origine animală. S-ar asigura astfel și coerența cu materiile prime permise în categoriile introduse de curând, și anume CMC 12 (Fosfați precipitați și derivați), CMC 13 (Produși de oxidare termică și derivați) și CMC 14 (Produși de piroliză și gazeificare). |
| --- | --- |

(19)

Regulamentul (UE) 2019/1009 stabilește, pentru prima oară, norme de armonizare pentru compostul și digestatul folosite ca materii componente în produse fertilizante UE. Aceste materii sunt prezente totuși pe piață, în temeiul normelor naționale. În prezent, subprodusele de origine animală care nu pot fi considerate organisme moarte (în special gunoiul de grajd neprelucrat) sunt utilizate frecvent ca materii prime pentru compost și digestat. Aceste materii sunt transformate astfel în produse fertilizante cu o valoare adăugată economică și de mediu netă. Utilizarea compostului din excremente de animale, inclusiv a gunoiului de pasări și a compostului de gunoi de grajd, și a digestatului conținând subproduse de origine animală digerate împreună cu materii de origine vegetală sau animală figurează pe lista exhaustivă a îngrășămintelor, a amelioratorilor de sol și a nutrienților permiși în agricultura ecologică, care constituie anexa I la Regulamentul (CE) nr. 889/2008 al Comisiei (17). Este indicat, prin urmare, să se acorde acces pe piața internă produselor fertilizante care conțin compost sau digestat având ca materii prime astfel de subproduse de origine animală. S-ar asigura astfel și coerența cu materiile prime permise în categoriile introduse de curând, și anume CMC 12 (Fosfați precipitați și derivați), CMC 13 (Produși de oxidare termică și derivați) și CMC 14 (Produși de piroliză și gazeificare).

| (20) | Și din materiile prime din CMC 3 și CMC 5, sunt excluse organismele vii sau moarte, și anume cele din fracțiunea organică a deșeurilor menajere urbane amestecate. Din materiile prime din CMC 12, CMC 13 și CMC 14 sunt excluse, în schimb, organismele vii sau moarte din materialele provenite din deșeurile urbane amestecate, nu doar din deșeurile menajere. Obiectivul respectivelor dispoziții este de a încuraja colectarea separată a deșeurilor în municipalități, neoferind posibilități de utilizare a deșeurilor amestecate. Raționamentul este același atât în cazul în care deșeurile sunt generate de gospodării sau de restaurante, cât și în cazul în care ele sunt generate de alți operatori din municipalități. Nu există niciun motiv să se interzică utilizarea exclusivă a deșeurilor amestecate menajere ca materie primă în compost și digestat. Prin urmare, pentru a se asigura o abordare coerentă și strictă în ceea ce privește recuperarea deșeurilor urbane amestecate și pentru a se consolida astfel protecția mediului, este necesar să se alinieze dispozițiile din CMC 3 și CMC 5 la cele din CMC 12, CMC 13 și CMC 14 introduse de curând. |
| --- | --- |

(20)

Și din materiile prime din CMC 3 și CMC 5, sunt excluse organismele vii sau moarte, și anume cele din fracțiunea organică a deșeurilor menajere urbane amestecate. Din materiile prime din CMC 12, CMC 13 și CMC 14 sunt excluse, în schimb, organismele vii sau moarte din materialele provenite din deșeurile urbane amestecate, nu doar din deșeurile menajere. Obiectivul respectivelor dispoziții este de a încuraja colectarea separată a deșeurilor în municipalități, neoferind posibilități de utilizare a deșeurilor amestecate. Raționamentul este același atât în cazul în care deșeurile sunt generate de gospodării sau de restaurante, cât și în cazul în care ele sunt generate de alți operatori din municipalități. Nu există niciun motiv să se interzică utilizarea exclusivă a deșeurilor amestecate menajere ca materie primă în compost și digestat. Prin urmare, pentru a se asigura o abordare coerentă și strictă în ceea ce privește recuperarea deșeurilor urbane amestecate și pentru a se consolida astfel protecția mediului, este necesar să se alinieze dispozițiile din CMC 3 și CMC 5 la cele din CMC 12, CMC 13 și CMC 14 introduse de curând.

| (21) | Regulamentul (UE) 2019/1009 prevede obligația producătorului de a enumera pe etichetă toate ingredientele care reprezintă peste 5 % din greutatea produsului. Cu toate acestea, elementul căruia i se aplică limita de 5 % ar trebui adaptat la caracteristicile fizice ale produsului fertilizant în cauză și, prin urmare, ar trebui să se permită o declarație a ingredientelor care reprezintă 5 % din volum. În special în cazul produselor a căror cantitate se indică în volum, este preferabil să se enumere ingredientele care reprezintă 5 % din volum, deoarece nu se cunoaște întotdeauna greutatea relativă a ingredientelor din greutatea produselor. S-ar facilita în acest mod accesul unor astfel de produse pe piața internă. În ceea ce privește produsul fertilizant UE în formă lichidă, este indicat să se menționeze pe etichetă ingredientele care reprezintă peste 5 % din greutatea substanței uscate, altfel putând să existe situații în care numai apa ar fi enumerată ca ingredient. S-ar asigura în acest mod faptul că au acces pe piața internă, în temeiul Regulamentului (UE) 2019/1009, numai produsele ale căror ingrediente sunt aduse în mod corespunzător la cunoștința utilizatorilor, astfel încât aceștia să poată utiliza produsele în condiții de siguranță. |
| --- | --- |

(21)

Regulamentul (UE) 2019/1009 prevede obligația producătorului de a enumera pe etichetă toate ingredientele care reprezintă peste 5 % din greutatea produsului. Cu toate acestea, elementul căruia i se aplică limita de 5 % ar trebui adaptat la caracteristicile fizice ale produsului fertilizant în cauză și, prin urmare, ar trebui să se permită o declarație a ingredientelor care reprezintă 5 % din volum. În special în cazul produselor a căror cantitate se indică în volum, este preferabil să se enumere ingredientele care reprezintă 5 % din volum, deoarece nu se cunoaște întotdeauna greutatea relativă a ingredientelor din greutatea produselor. S-ar facilita în acest mod accesul unor astfel de produse pe piața internă. În ceea ce privește produsul fertilizant UE în formă lichidă, este indicat să se menționeze pe etichetă ingredientele care reprezintă peste 5 % din greutatea substanței uscate, altfel putând să existe situații în care numai apa ar fi enumerată ca ingredient. S-ar asigura în acest mod faptul că au acces pe piața internă, în temeiul Regulamentului (UE) 2019/1009, numai produsele ale căror ingrediente sunt aduse în mod corespunzător la cunoștința utilizatorilor, astfel încât aceștia să poată utiliza produsele în condiții de siguranță.

| (22) | Eticheta îngrășămintelor organo-minerale, a îngrășămintelor anorganice solide sau lichide cu macroelemente și a îngrășămintelor anorganice cu oligoelemente trebuie să conțină lista denumirilor și a simbolurilor chimice ale oligoelementelor declarate, urmate de denumirile contraionilor acestora. În unele cazuri, nivelul declarabil de oligoelemente poate fi prezent în mod natural în materiile componente ale produselor fertilizante UE. Acest lucru este valabil în special pentru îngrășămintele din materii obținute prin extracție. Dată fiind originea naturală a respectivelor oligoelemente, denumirile contraionilor acestora nu pot fi întotdeauna determinate, din cauza unor limitări analitice sau tehnice. Prin urmare, ar trebui să se permită declararea oligoelementelor care nu sunt adăugate intenționat în produsul fertilizant UE, chiar dacă nu se pot determina contraionii corespunzători. Altfel nu ar putea fi comercializate, în temeiul Regulamentului (UE) 2019/1009, îngrășămintele anorganice cu oligoelemente din materii obținute prin extracție, deoarece producătorul nu ar putea respecta această cerință de etichetare. În plus, declararea conținutului de oligoelemente din îngrășămintele organo-minerale și îngrășămintele anorganice cu macroelemente fără contraionii corespunzători este benefică atât pentru utilizatorul final, care ar putea adapta un plan de fertilizare ținând seama și de conținutul de oligoelemente, cât și pentru mediu, deoarece s-ar putea evita fertilizarea excesivă. Eficiența sau siguranța îngrășământului nu este afectată de excluderea contraionilor de pe etichetă. |
| --- | --- |

(22)

Eticheta îngrășămintelor organo-minerale, a îngrășămintelor anorganice solide sau lichide cu macroelemente și a îngrășămintelor anorganice cu oligoelemente trebuie să conțină lista denumirilor și a simbolurilor chimice ale oligoelementelor declarate, urmate de denumirile contraionilor acestora. În unele cazuri, nivelul declarabil de oligoelemente poate fi prezent în mod natural în materiile componente ale produselor fertilizante UE. Acest lucru este valabil în special pentru îngrășămintele din materii obținute prin extracție. Dată fiind originea naturală a respectivelor oligoelemente, denumirile contraionilor acestora nu pot fi întotdeauna determinate, din cauza unor limitări analitice sau tehnice. Prin urmare, ar trebui să se permită declararea oligoelementelor care nu sunt adăugate intenționat în produsul fertilizant UE, chiar dacă nu se pot determina contraionii corespunzători. Altfel nu ar putea fi comercializate, în temeiul Regulamentului (UE) 2019/1009, îngrășămintele anorganice cu oligoelemente din materii obținute prin extracție, deoarece producătorul nu ar putea respecta această cerință de etichetare. În plus, declararea conținutului de oligoelemente din îngrășămintele organo-minerale și îngrășămintele anorganice cu macroelemente fără contraionii corespunzători este benefică atât pentru utilizatorul final, care ar putea adapta un plan de fertilizare ținând seama și de conținutul de oligoelemente, cât și pentru mediu, deoarece s-ar putea evita fertilizarea excesivă. Eficiența sau siguranța îngrășământului nu este afectată de excluderea contraionilor de pe etichetă.

| (23) | Producătorul unui îngrășământ anorganic solid cu macroelemente este obligat să menționeze pe etichetă forma unității fizice, și anume una din cele patru forme diferite enumerate în regulament: pudră, granule, perle și tablete. În unele cazuri, nu este însă posibil să se utilizeze doar una dintre formele specifice de mai sus, deoarece forma fizică a produsului este o combinație a două dintre cele patru forme. Prin urmare, pentru a i se permite producătorului să respecte această cerință de etichetare, descrierea unității fizice nu ar trebui să se limiteze la o singură formă posibilă, ci ar trebui să permită și utilizarea unei combinații de forme. Definițiile unităților fizice ar trebui să acopere toate tipurile de îngrășăminte și să nu restricționeze introducerea pe piață a produselor care, altfel, respectă cerințele Regulamentului (UE) 2019/1009. |
| --- | --- |

(23)

Producătorul unui îngrășământ anorganic solid cu macroelemente este obligat să menționeze pe etichetă forma unității fizice, și anume una din cele patru forme diferite enumerate în regulament: pudră, granule, perle și tablete. În unele cazuri, nu este însă posibil să se utilizeze doar una dintre formele specifice de mai sus, deoarece forma fizică a produsului este o combinație a două dintre cele patru forme. Prin urmare, pentru a i se permite producătorului să respecte această cerință de etichetare, descrierea unității fizice nu ar trebui să se limiteze la o singură formă posibilă, ci ar trebui să permită și utilizarea unei combinații de forme. Definițiile unităților fizice ar trebui să acopere toate tipurile de îngrășăminte și să nu restricționeze introducerea pe piață a produselor care, altfel, respectă cerințele Regulamentului (UE) 2019/1009.

| (24) | Regulamentul (UE) 2019/1009 stabilește toleranțe pentru fiecare CFP pentru diferitele valori declarate pe etichetă. Regulamentul (UE) 2019/1009 stabilește atât toleranțe negative (valoarea reală nu ar trebui să scadă sub valoarea declarată din care se scade toleranța negativă), cât și toleranțe pozitive (valoarea reală nu poate fi mai mare decât valoarea declarată la care se adaugă toleranța respectivă). Acest lucru este deosebit de important pentru declararea nutrienților atunci când, pentru a evita fertilizarea insuficientă sau excesivă, producătorul trebuie să se asigure că conținutul de nutrienți declarat nu este nici mai mic, nici mai mare decât valoarea declarată plus toleranțele aferente. |
| --- | --- |

(24)

Regulamentul (UE) 2019/1009 stabilește toleranțe pentru fiecare CFP pentru diferitele valori declarate pe etichetă. Regulamentul (UE) 2019/1009 stabilește atât toleranțe negative (valoarea reală nu ar trebui să scadă sub valoarea declarată din care se scade toleranța negativă), cât și toleranțe pozitive (valoarea reală nu poate fi mai mare decât valoarea declarată la care se adaugă toleranța respectivă). Acest lucru este deosebit de important pentru declararea nutrienților atunci când, pentru a evita fertilizarea insuficientă sau excesivă, producătorul trebuie să se asigure că conținutul de nutrienți declarat nu este nici mai mic, nici mai mare decât valoarea declarată plus toleranțele aferente.

| (25) | Unele dintre toleranțele stabilite pentru îngrășămintele anorganice sunt foarte restrânse, date fiind capacitățile tehnice existente. Acest lucru este valabil în special pentru nutrienții declarați în cazul cărora concentrația nutrientului ar putea fi relativ scăzută în comparație cu întregul produs. O concentrație scăzută a nutrientului înseamnă că devierea valorii sale declarate este de asemenea redusă, deoarece este declarată ca procentaj din conținutul de nutrienți. Astfel, toleranțele pentru unele dintre cerințele pentru îngrășămintele anorganice ar trebui extinse pentru a se asigura un echilibru just între capacitățile tehnice ale producătorului și necesitatea de a furniza informații corecte utilizatorului final. |
| --- | --- |

(25)

Unele dintre toleranțele stabilite pentru îngrășămintele anorganice sunt foarte restrânse, date fiind capacitățile tehnice existente. Acest lucru este valabil în special pentru nutrienții declarați în cazul cărora concentrația nutrientului ar putea fi relativ scăzută în comparație cu întregul produs. O concentrație scăzută a nutrientului înseamnă că devierea valorii sale declarate este de asemenea redusă, deoarece este declarată ca procentaj din conținutul de nutrienți. Astfel, toleranțele pentru unele dintre cerințele pentru îngrășămintele anorganice ar trebui extinse pentru a se asigura un echilibru just între capacitățile tehnice ale producătorului și necesitatea de a furniza informații corecte utilizatorului final.

| (26) | În plus, ar trebui extinsă și toleranța absolută pentru concentrația de carbon organic din amelioratorul de sol. Amelioratorii de sol pot să conțină carbon organic într-o concentrație semnificativă, ceea ce nu este în sine problematic, deoarece carbonul organic îmbunătățește de fapt calitatea solurilor prin îmbogățirea conținutului de materie organică al acestora. În astfel de cazuri, permiterea unei deviații absolute de numai un punct procentual este foarte restrictivă. Prin urmare, este indicat să se permită o deviație absolută mai mare, menținându-se în același timp deviația relativă existentă. |
| --- | --- |

(26)

În plus, ar trebui extinsă și toleranța absolută pentru concentrația de carbon organic din amelioratorul de sol. Amelioratorii de sol pot să conțină carbon organic într-o concentrație semnificativă, ceea ce nu este în sine problematic, deoarece carbonul organic îmbunătățește de fapt calitatea solurilor prin îmbogățirea conținutului de materie organică al acestora. În astfel de cazuri, permiterea unei deviații absolute de numai un punct procentual este foarte restrictivă. Prin urmare, este indicat să se permită o deviație absolută mai mare, menținându-se în același timp deviația relativă existentă.

| (27) | Ar trebui adăugate toleranțe pentru cantitatea de biostimulator al plantelor și de amestec de produse fertilizante, deoarece aceste informații trebuie să fie furnizate pe etichetă. În ceea ce privește amestecurile de produse fertilizante, ar trebui să se facă distincția între amestecul a două produse fertilizante UE, în cazul căruia se poate determina proporția fiecăruia dintre respectivele produse în amestec și, prin urmare, se poate calcula și aplica la întregul amestec o medie a toleranțelor deja stabilite pentru fiecare dintre ele, în funcție de proporția lor în amestec, și amestecul funcțional, în cazul căruia unul și același material trece procedura de evaluare a conformității pentru două produse fertilizante UE încadrate în două PFC-uri diferite și nu se poate determina în mod obiectiv proporția fiecărui astfel de produs în amestec. În cazul din urmă, întregului amestec ar trebui să i se aplice toleranța mai strictă dintre toleranțele cantitative ale PFC-urilor componente. De fapt, producătorul trebuie să dovedească conformitatea cu cerințele fiecărei CFP, ceea ce presupune și indicarea cantității din fiecare CFP în conformitate cu toleranța aferentă. Întrucât fiecare CFP reprezintă 100 % din amestec în acest caz particular, amestecul în ansamblu va trebui să respecte toleranța mai strictă. |
| --- | --- |

(27)

Ar trebui adăugate toleranțe pentru cantitatea de biostimulator al plantelor și de amestec de produse fertilizante, deoarece aceste informații trebuie să fie furnizate pe etichetă. În ceea ce privește amestecurile de produse fertilizante, ar trebui să se facă distincția între amestecul a două produse fertilizante UE, în cazul căruia se poate determina proporția fiecăruia dintre respectivele produse în amestec și, prin urmare, se poate calcula și aplica la întregul amestec o medie a toleranțelor deja stabilite pentru fiecare dintre ele, în funcție de proporția lor în amestec, și amestecul funcțional, în cazul căruia unul și același material trece procedura de evaluare a conformității pentru două produse fertilizante UE încadrate în două PFC-uri diferite și nu se poate determina în mod obiectiv proporția fiecărui astfel de produs în amestec. În cazul din urmă, întregului amestec ar trebui să i se aplice toleranța mai strictă dintre toleranțele cantitative ale PFC-urilor componente. De fapt, producătorul trebuie să dovedească conformitatea cu cerințele fiecărei CFP, ceea ce presupune și indicarea cantității din fiecare CFP în conformitate cu toleranța aferentă. Întrucât fiecare CFP reprezintă 100 % din amestec în acest caz particular, amestecul în ansamblu va trebui să respecte toleranța mai strictă.

| (28) | În temeiul Regulamentului (UE) 2019/1009, există patru proceduri de evaluare a conformității aplicabile produselor fertilizante UE, cu niveluri diferite de complexitate în funcție de CMC(-uri) și CFP: modulele A, A1, B + C și D1. |
| --- | --- |

(28)

În temeiul Regulamentului (UE) 2019/1009, există patru proceduri de evaluare a conformității aplicabile produselor fertilizante UE, cu niveluri diferite de complexitate în funcție de CMC(-uri) și CFP: modulele A, A1, B + C și D1.

| (29) | Modulul D1 a fost adaptat pentru a reflecta aspectele specifice ale produselor fertilizante UE derivate din deșeuri. Un producător poate aplica modulele B + C atunci când evaluează conformitatea unui inhibitor (CFP 5) sau a unui biostimulator al plantelor (CFP 6), indiferent de materiile componente ale acestora. Prin urmare, un efect involuntar al redactării anexei IV la Regulamentul (UE) 2019/1009 este că nimic nu poate împiedica aplicarea modulelor B + C, nici măcar în cazul evaluării unui inhibitor sau a unui biostimulator al plantelor conținând materii componente pentru care este obligatoriu modulul mai strict D1. Este indicat să se aplice o procedură strictă de evaluare a conformității ori de câte ori un produs fertilizant UE conține materii componente obținute din deșeuri, indiferent de CFP în care este încadrat. Prin urmare, pentru a se asigura un nivel ridicat și consecvent de protecție, modulele B + C ar trebui să fie permise pentru inhibitori și biostimulatori ai plantelor numai în cazul în care aceștia nu conțin astfel de materii componente. |
| --- | --- |

(29)

Modulul D1 a fost adaptat pentru a reflecta aspectele specifice ale produselor fertilizante UE derivate din deșeuri. Un producător poate aplica modulele B + C atunci când evaluează conformitatea unui inhibitor (CFP 5) sau a unui biostimulator al plantelor (CFP 6), indiferent de materiile componente ale acestora. Prin urmare, un efect involuntar al redactării anexei IV la Regulamentul (UE) 2019/1009 este că nimic nu poate împiedica aplicarea modulelor B + C, nici măcar în cazul evaluării unui inhibitor sau a unui biostimulator al plantelor conținând materii componente pentru care este obligatoriu modulul mai strict D1. Este indicat să se aplice o procedură strictă de evaluare a conformității ori de câte ori un produs fertilizant UE conține materii componente obținute din deșeuri, indiferent de CFP în care este încadrat. Prin urmare, pentru a se asigura un nivel ridicat și consecvent de protecție, modulele B + C ar trebui să fie permise pentru inhibitori și biostimulatori ai plantelor numai în cazul în care aceștia nu conțin astfel de materii componente.

| (30) | Atunci când urmează procedurile de evaluare a conformității, producătorul trebuie să furnizeze în documentația tehnică informații privind, printre altele, cromul total ori de câte ori valoarea acestuia depășește 200 mg/kg În Regulamentul (UE) 2019/1009, nu se precizează dacă această limită trebuie aplicată substanței uscate sau substanței proaspete. Această obligație nu poate fi îndeplinită în mod uniform în Uniune dacă nu este clar modul în care ar trebui calculată valoarea de 200 mg/kg La stabilirea valorilor-limită pentru contaminanți, inclusiv pentru crom hexavalent (Cr VI), în Regulamentul (UE) 2019/1009 se ia în considerare substanța uscată. Prin urmare, din motive de coerență, conținutul de crom total ar trebui calculat în raport cu substanța uscată. |
| --- | --- |

(30)

Atunci când urmează procedurile de evaluare a conformității, producătorul trebuie să furnizeze în documentația tehnică informații privind, printre altele, cromul total ori de câte ori valoarea acestuia depășește 200 mg/kg În Regulamentul (UE) 2019/1009, nu se precizează dacă această limită trebuie aplicată substanței uscate sau substanței proaspete. Această obligație nu poate fi îndeplinită în mod uniform în Uniune dacă nu este clar modul în care ar trebui calculată valoarea de 200 mg/kg La stabilirea valorilor-limită pentru contaminanți, inclusiv pentru crom hexavalent (Cr VI), în Regulamentul (UE) 2019/1009 se ia în considerare substanța uscată. Prin urmare, din motive de coerență, conținutul de crom total ar trebui calculat în raport cu substanța uscată.

| (31) | Consultările cu privire la modificările Regulamentului (UE) 2019/1009 au fost efectuate în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare (18). Grupul de experți al Comisiei privind produsele fertilizante a fost consultat. |
| --- | --- |

(31)

Consultările cu privire la modificările Regulamentului (UE) 2019/1009 au fost efectuate în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare (18). Grupul de experți al Comisiei privind produsele fertilizante a fost consultat.

| (32) | Dat fiind că cerințele prevăzute în anexele I, II, III și IV la Regulamentul (UE) 2019/1009 urmează să se aplice de la 16 iulie 2022, este necesar ca aplicarea prezentului regulament să fie amânată pentru aceeași dată, |
| --- | --- |

(32)

Dat fiind că cerințele prevăzute în anexele I, II, III și IV la Regulamentul (UE) 2019/1009 urmează să se aplice de la 16 iulie 2022, este necesar ca aplicarea prezentului regulament să fie amânată pentru aceeași dată,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul (UE) 2019/1009 se modifică după cum urmează:

| 1. | anexa I se modifică în conformitate cu anexa I la prezentul regulament; |
| --- | --- |

1.

anexa I se modifică în conformitate cu anexa I la prezentul regulament;

| 2. | anexa II se modifică în conformitate cu anexa II la prezentul regulament; |
| --- | --- |

2.

anexa II se modifică în conformitate cu anexa II la prezentul regulament;

| 3. | anexa III se modifică în conformitate cu anexa III la prezentul regulament; |
| --- | --- |

3.

anexa III se modifică în conformitate cu anexa III la prezentul regulament;

| 4. | anexa IV se modifică în conformitate cu anexa IV la prezentul regulament. |
| --- | --- |

4.

anexa IV se modifică în conformitate cu anexa IV la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament se aplică de la 16 iulie 2022.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în statele membre în conformitate cu tratatele.

Adoptat la Bruxelles, 23 iunie 2021.

Pentru Comisie

Președintele

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 170, 25.6.2019, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (CEE) nr. 315/93 al Consiliului din 8 februarie 1993 de stabilire a procedurilor comunitare privind contaminanții din alimente (JO L 37, 13.2.1993, p. 1).

2

(3)  Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 februarie 2005 privind conținuturile maxime aplicabile reziduurilor de pesticide din sau de pe produse alimentare și hrana de origine vegetală și animală pentru animale și de modificare a Directivei 91/414/CEE (JO L 70, 16.3.2005, p. 1).

3

(4)  Regulamentul (CE) nr. 470/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 mai 2009 de stabilire a procedurilor comunitare în vederea stabilirii limitelor de reziduuri ale substanțelor farmacologic active din alimentele de origine animală, de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 2377/90 al Consiliului și de modificare a Directivei 2001/82/CE a Parlamentului European și a Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 726/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 152, 16.6.2009, p. 11).

4

(5)  Directiva 2002/32/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 mai 2002 privind substanțele nedorite din furaje (JO L 140, 30.5.2002, p. 10).

5

(6)  Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind aditivii din hrana animalelor (JO L 268, 18.10.2003, p. 29).

6

(7)  Regulamentul (UE) nr. 37/2010 al Comisiei din 22 decembrie 2009 privind substanțele active din punct de vedere farmacologic și clasificarea lor în funcție de limitele reziduale maxime din produsele alimentare de origine animală (JO L 15, 20.1.2010, p. 1).

7

(8)  Regulamentul (UE) 2019/1871 al Comisiei din 7 noiembrie 2019 privind valorile de referință pentru substanțele farmacologic active nepermise care sunt prezente în alimentele de origine animală și de abrogare a Deciziei 2005/34/CE (JO L 289, 8.11.2019, p. 41).

8

(9)  Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare și de abrogare a Directivelor 79/117/CEE și 91/414/CEE ale Consiliului (JO L 309, 24.11.2009, p. 1).

9

(10)  UVCB: substanță cu compoziție necunoscută sau variabilă, produși de reacție complexă sau materiale biologice.

10

(11)  Decizia (UE) 2015/2099 a Comisiei din 18 noiembrie 2015 de stabilire a criteriilor ecologice de acordare a etichetei ecologice a UE pentru substraturile de cultură, amelioratorii de sol și mulci (JO L 303, 20.11.2015, p. 75).

11

(12)  Regulamentul (CE) nr. 2003/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 octombrie 2003 privind îngrășămintele (JO L 304, 21.11.2003, p. 1).

12

(13)  ECHA, 2020. Opinion on an Annex XV dossier proposing restrictions on intentionally added microplastics (Aviz privind un dosar în temeiul anexei XV care propune restricții privind microplasticele adăugate intenționat) (ECHA/RAC/RES-O -0000006790-71-01/F).

13

Opinion on an Annex XV dossier proposing restrictions on intentionally added microplastics

(14)  Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH), de înființare a Agenției Europene pentru Produse Chimice, de modificare a Directivei 1999/45/CE și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 793/93 al Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 1488/94 al Comisiei, precum și a Directivei 76/769/CEE a Consiliului și a Directivelor 91/155/CEE, 93/67/CEE, 93/105/CE și 2000/21/CE ale Comisiei (JO L 396, 30.12.2006, p. 1).

14

(15)  Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind deșeurile și de abrogare a anumitor directive (JO L 312, 22.11.2008, p. 3).

15

(16)  Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 de stabilire a unor norme sanitare privind subprodusele de origine animală și produsele derivate care nu sunt destinate consumului uman și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1774/2002 (Regulament privind subprodusele de origine animală) (JO L 300, 14.11.2009, p. 1).

16

(17)  Regulamentul (CE) nr. 889/2008 al Comisiei din 5 septembrie 2008 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 834/2007 al Consiliului privind producția ecologică și etichetarea produselor ecologice în ceea ce privește producția ecologică, etichetarea și controlul (JO L 250, 18.9.2008, p. 1).

17

(18)  Acord interinstituțional între Parlamentul European, Consiliul Uniunii Europene și Comisia Europeană privind o mai bună legiferare (JO L 123, 12.5.2016, p. 1).

18

---

ANEXA I

Partea II din anexa I la Regulamentul (UE) 2019/1009 se modifică după cum urmează:

| 1. | Punctul 5 se înlocuiește cu următorul text:






  „5. | Într-un produs fertilizant UE, pot fi prezente reziduuri ale unei substanțe farmacologic active în sensul Regulamentului (CE) nr. 470/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (*) numai dacă:






  — | substanța respectivă este inclusă în tabelul 1 din anexa la Regulamentul (UE) nr. 37/2010 al Comisiei (**); sau |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Punctul 5 se înlocuiește cu următorul text:

„5.

Într-un produs fertilizant UE, pot fi prezente reziduuri ale unei substanțe farmacologic active în sensul Regulamentului (CE) nr. 470/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (*) numai dacă:

—

substanța respectivă este inclusă în tabelul 1 din anexa la Regulamentul (UE) nr. 37/2010 al Comisiei (**); sau

| — | pentru substanța respectivă a fost stabilită o valoare de referință în conformitate cu Regulamentul (UE) 2019/1871 al Comisiei (***), iar substanța sau reziduurile acesteia sunt prezente în produsul fertilizant UE la un nivel inferior valorii de referință respective. |
| --- | --- |

—

pentru substanța respectivă a fost stabilită o valoare de referință în conformitate cu Regulamentul (UE) 2019/1871 al Comisiei (***), iar substanța sau reziduurile acesteia sunt prezente în produsul fertilizant UE la un nivel inferior valorii de referință respective.

(*)  Regulamentul (CE) nr. 470/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 mai 2009 de stabilire a procedurilor comunitare în vederea stabilirii limitelor de reziduuri ale substanțelor farmacologic active din alimentele de origine animală, de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 2377/90 al Consiliului și de modificare a Directivei 2001/82/CE a Parlamentului European și a Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 726/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 152, 16.6.2009, p. 11)."

(**)  Regulamentul (UE) nr. 37/2010 al Comisiei din 22 decembrie 2009 privind substanțele active din punct de vedere farmacologic și clasificarea lor în funcție de limitele reziduale maxime din produsele alimentare de origine animală (JO L 15, 20.1.2010, p. 1)."

(***)  Regulamentul (UE) 2019/1871 al Comisiei din 7 noiembrie 2019 privind valorile de referință pentru substanțele farmacologic active nepermise care sunt prezente în alimentele de origine animală și de abrogare a Deciziei 2005/34/CE (JO L 289, 8.11.2019, p. 41).”
  "

| 2. | Se introduce punctul 5a cu următorul text:






  „5a. | Un produs fertilizant UE poate conține o substanță activă în sensul articolului 2 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 numai dacă nu are funcție de protecție a plantelor în sensul articolului 2 alineatul (1) din regulamentul respectiv.” |
| --- | --- | --- |

2.

Se introduce punctul 5a cu următorul text:

„5a.

Un produs fertilizant UE poate conține o substanță activă în sensul articolului 2 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 numai dacă nu are funcție de protecție a plantelor în sensul articolului 2 alineatul (1) din regulamentul respectiv.”

| 3. | În tabelul de la punctul 2 din CFP 1(C)(II)(a):






  (a) | rândul referitor la tipologia „Îngrășământ cu oligoelement sub formă de sare” se înlocuiește cu următorul text:







  „Îngrășământ cu oligoelement sub formă de sare | Îngrășământ anorganic simplu solid cu oligoelemente obținut chimic, conținând o sare de minerale ionice ca ingredient principal | 10 % din masa unui îngrășământ cu oligoelemente sub formă de sare constă într-un oligoelement”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3.

În tabelul de la punctul 2 din CFP 1(C)(II)(a):

(a)

rândul referitor la tipologia „Îngrășământ cu oligoelement sub formă de sare” se înlocuiește cu următorul text:

„Îngrășământ cu oligoelement sub formă de sare

Îngrășământ anorganic simplu solid cu oligoelemente obținut chimic, conținând o sare de minerale ionice ca ingredient principal

10 % din masa unui îngrășământ cu oligoelemente sub formă de sare constă într-un oligoelement”;

| (b) | rândul referitor la tipologia „Chelați de fier UVCB” se înlocuiește cu următorul text:







  „Oligoelement chelat UVCB ((5)) | Un îngrășământ anorganic simplu cu oligoelemente solubil în apă în care oligoelementul declarat este combinat chimic cu unul sau mai mulți agenți de chelare care îndeplinesc cerințele stabilite la CMC 1 din partea II a anexei II | — | 5 % din masa oligoelementelor chelate UVCB constă în oligoelement solubil în apă și cel puțin 80 % din oligoelementul solubil în apă este chelat (fracțiune chelată) și cel puțin 50 % din oligoelementul solubil în apă este chelat cu un agent de chelare specific care îndeplinește cerințele stabilite la CMC 1 din partea II a anexei II |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(b)

rândul referitor la tipologia „Chelați de fier UVCB” se înlocuiește cu următorul text:

„Oligoelement chelat UVCB ((5))

Un îngrășământ anorganic simplu cu oligoelemente solubil în apă în care oligoelementul declarat este combinat chimic cu unul sau mai mulți agenți de chelare care îndeplinesc cerințele stabilite la CMC 1 din partea II a anexei II

—

5 % din masa oligoelementelor chelate UVCB constă în oligoelement solubil în apă și cel puțin 80 % din oligoelementul solubil în apă este chelat (fracțiune chelată) și cel puțin 50 % din oligoelementul solubil în apă este chelat cu un agent de chelare specific care îndeplinește cerințele stabilite la CMC 1 din partea II a anexei II

| 4. | În CFP 3(B), se introduce punctul 4 cu următorul text:






  „4. | Agenții patogeni dintr-un ameliorator anorganic de sol care conține peste 1 % carbon organic (Corg) nu trebuie să depășească limitele prevăzute în următorul tabel:










  Microorganisme care urmează să fie testate | Planuri de eșantionare | Limită |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| n | c | m | M |
| Salmonella spp. | 5 | 0 | 0 | Absență în 25 g sau 25 ml |
| Escherichia coli sau Enterococcaceae | 5 | 5 | 0 | 1 000 în 1 g sau 1 ml |

4.

În CFP 3(B), se introduce punctul 4 cu următorul text:

„4.

Agenții patogeni dintr-un ameliorator anorganic de sol care conține peste 1 % carbon organic (Corg) nu trebuie să depășească limitele prevăzute în următorul tabel:

Microorganisme care urmează să fie testate

Planuri de eșantionare

Limită

n

c

m

M

Salmonella spp.

5

0

0

Absență în 25 g sau 25 ml

Escherichia coli sau Enterococcaceae

5

5

0

1 000 în 1 g sau 1 ml

unde:

| n | = | numărul de probe de analizat; |
| --- | --- | --- |
| c | = | numărul de probe în care numărul de bacterii, exprimat în UFC, este cuprins între m și M; |
| m | = | valoarea-prag pentru numărul de bacterii, exprimat în UFC, care este considerată ca fiind satisfăcătoare; |
| M | = | valoarea maximă pentru numărul de bacterii exprimat în UFC.” |

n

=

numărul de probe de analizat;

c

=

numărul de probe în care numărul de bacterii, exprimat în UFC, este cuprins între m și M;

m

=

valoarea-prag pentru numărul de bacterii, exprimat în UFC, care este considerată ca fiind satisfăcătoare;

M

=

valoarea maximă pentru numărul de bacterii exprimat în UFC.”

| 5. | În CFP 4, se introduce punctul 2a cu următorul text:






  „2a. | Prin derogare de la punctul 2 litera (d), valoarea-limită pentru nichel (Ni) într-un substrat de cultură compus în întregime din constituenți minerali și oferit pentru uz profesional în horticultură, acoperișuri verzi sau ziduri verzi este valabilă pentru conținutul biodisponibil al contaminantului.” |
| --- | --- | --- |

5.

În CFP 4, se introduce punctul 2a cu următorul text:

„2a.

Prin derogare de la punctul 2 litera (d), valoarea-limită pentru nichel (Ni) într-un substrat de cultură compus în întregime din constituenți minerali și oferit pentru uz profesional în horticultură, acoperișuri verzi sau ziduri verzi este valabilă pentru conținutul biodisponibil al contaminantului.”

---

(*)  Regulamentul (CE) nr. 470/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 mai 2009 de stabilire a procedurilor comunitare în vederea stabilirii limitelor de reziduuri ale substanțelor farmacologic active din alimentele de origine animală, de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 2377/90 al Consiliului și de modificare a Directivei 2001/82/CE a Parlamentului European și a Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 726/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 152, 16.6.2009, p. 11).

(**)  Regulamentul (UE) nr. 37/2010 al Comisiei din 22 decembrie 2009 privind substanțele active din punct de vedere farmacologic și clasificarea lor în funcție de limitele reziduale maxime din produsele alimentare de origine animală (JO L 15, 20.1.2010, p. 1).

(***)  Regulamentul (UE) 2019/1871 al Comisiei din 7 noiembrie 2019 privind valorile de referință pentru substanțele farmacologic active nepermise care sunt prezente în alimentele de origine animală și de abrogare a Deciziei 2005/34/CE (JO L 289, 8.11.2019, p. 41).”
  ”

---

((5))  UVCB: substanță cu compoziție necunoscută sau variabilă, produse de reacție complexă sau materiale biologice.”

---

ANEXA II

Partea II din anexa II la Regulamentul (UE) 2019/1009 se modifică după cum urmează:

| 1. | CMC 1 se modifică după cum urmează:






  (a) | litera (f) de la punctul 1 se înlocuiește cu următorul text:






  „(f) | polimerilor, alții decât:






  — | polimerii care sunt rezultatul unui proces de polimerizare care a avut loc în natură, independent de procesul de extracție prin care au fost extrași, și care nu au fost modificați chimic în sensul articolului 3 alineatul (40) din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

CMC 1 se modifică după cum urmează:

(a)

litera (f) de la punctul 1 se înlocuiește cu următorul text:

„(f)

polimerilor, alții decât:

—

polimerii care sunt rezultatul unui proces de polimerizare care a avut loc în natură, independent de procesul de extracție prin care au fost extrași, și care nu au fost modificați chimic în sensul articolului 3 alineatul (40) din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006;

| — | polimerii biodegradabili; sau |
| --- | --- |

—

polimerii biodegradabili; sau

| — | polimerii cu o solubilitate în apă mai mare de 2 g/l în următoarele condiții:






  — | temperatură de 20 °C; |
| --- | --- | --- |

—

polimerii cu o solubilitate în apă mai mare de 2 g/l în următoarele condiții:

—

temperatură de 20 °C;

| — | pH de 7; |
| --- | --- |

—

pH de 7;

| — | încărcare: 10 g/1 000 ml; |
| --- | --- |

—

încărcare: 10 g/1 000 ml;

| — | durată de testare: 24 h;”; |
| --- | --- |

—

durată de testare: 24 h;”;

| (b) | la punctul 3 litera (a), ultima teză se înlocuiește cu următorul text:

  „Produsul fertilizant UE rămâne stabil timp de cel puțin 3 zile într-o soluție al cărei pH are oricare dintre valorile cuprinse în domeniul declarat de garantare a unei stabilități acceptabile.” |
| --- | --- |

(b)

la punctul 3 litera (a), ultima teză se înlocuiește cu următorul text:

„Produsul fertilizant UE rămâne stabil timp de cel puțin 3 zile într-o soluție al cărei pH are oricare dintre valorile cuprinse în domeniul declarat de garantare a unei stabilități acceptabile.”

| 2. | În CMC 2, primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:

  „Un produs fertilizant UE poate să conțină plante, părți din plante sau extracte din plante care nu au suferit nicio prelucrare în afară de tăiere, măcinare, cernere, strecurare, centrifugare, presare, uscare, tratare prin înghețare, liofilizare, extracție apoasă, extracție cu CO2 supercritic sau fibrilizare la o temperatură care nu depășește 100 °C și fără alți aditivi în afară de apă.” |
| --- | --- |

2.

În CMC 2, primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Un produs fertilizant UE poate să conțină plante, părți din plante sau extracte din plante care nu au suferit nicio prelucrare în afară de tăiere, măcinare, cernere, strecurare, centrifugare, presare, uscare, tratare prin înghețare, liofilizare, extracție apoasă, extracție cu CO2 supercritic sau fibrilizare la o temperatură care nu depășește 100 °C și fără alți aditivi în afară de apă.”

| 3. | CMC 3 se modifică după cum urmează:






  (a) | la punctul 1, se elimină litera (b); |
| --- | --- | --- |

3.

CMC 3 se modifică după cum urmează:

(a)

la punctul 1, se elimină litera (b);

| (b) | la punctul 1, litera (c) se înlocuiește cu următorul text:






  „(c) | organisme vii sau moarte sau părți ale acestora care sunt neprelucrate sau au fost prelucrate numai cu mijloace manuale, mecanice sau gravitaționale, prin dizolvare în apă, prin flotație, prin extracție apoasă, prin distilare cu vapori sau prin încălzire numai în scopul eliminării apei, sau care sunt extrase din aer prin orice mijloace, cu excepția:






  (i) | materiilor provenite din deșeuri urbane amestecate; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

la punctul 1, litera (c) se înlocuiește cu următorul text:

„(c)

organisme vii sau moarte sau părți ale acestora care sunt neprelucrate sau au fost prelucrate numai cu mijloace manuale, mecanice sau gravitaționale, prin dizolvare în apă, prin flotație, prin extracție apoasă, prin distilare cu vapori sau prin încălzire numai în scopul eliminării apei, sau care sunt extrase din aer prin orice mijloace, cu excepția:

(i)

materiilor provenite din deșeuri urbane amestecate;

| (ii) | nămolului de epurare, nămolului industrial sau nămolului de dragare; și |
| --- | --- |

(ii)

nămolului de epurare, nămolului industrial sau nămolului de dragare; și

| (iii) | subproduselor de origine animală sau produselor derivate care intră în domeniul de aplicare al Regulamentului (CE) nr. 1069/2009;”; |
| --- | --- |

(iii)

subproduselor de origine animală sau produselor derivate care intră în domeniul de aplicare al Regulamentului (CE) nr. 1069/2009;”;

| (c) | la punctul 1 litera (e), teza introductivă se înlocuiește cu următorul text:






  „(e) | orice materie dintre cele enumerate la litera (a) sau (c) sau la punctul 1a care:”; |
| --- | --- | --- |

(c)

la punctul 1 litera (e), teza introductivă se înlocuiește cu următorul text:

„(e)

orice materie dintre cele enumerate la litera (a) sau (c) sau la punctul 1a care:”;

| (d) | se introduce punctul 1a cu următorul text:






  „1a. | Fără a aduce atingere punctului 1, un produs fertilizant UE poate conține compost obținut prin compostarea aerobă a materiilor din categoria 2 sau 3 sau a produselor derivate din acestea, conform condițiilor stabilite la articolul 32 alineatele (1) și (2) și în măsurile menționate la articolul 32 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009, separat sau amestecat cu materii prime menționate la punctul 1, numai în cazul în care:






  (a) | punctul final al lanțului de prelucrare a fost determinat în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009; și |
| --- | --- | --- | --- |

(d)

se introduce punctul 1a cu următorul text:

„1a.

Fără a aduce atingere punctului 1, un produs fertilizant UE poate conține compost obținut prin compostarea aerobă a materiilor din categoria 2 sau 3 sau a produselor derivate din acestea, conform condițiilor stabilite la articolul 32 alineatele (1) și (2) și în măsurile menționate la articolul 32 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009, separat sau amestecat cu materii prime menționate la punctul 1, numai în cazul în care:

(a)

punctul final al lanțului de prelucrare a fost determinat în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009; și

| (b) | sunt îndeplinite condițiile de la punctele 2 și 3.”; |
| --- | --- |

(b)

sunt îndeplinite condițiile de la punctele 2 și 3.”;

| (e) | la punctul 2, litera (a) se înlocuiește cu următorul text:






  „(a) | în care liniile de producție pentru prelucrarea materiilor prime menționate la punctele 1 și 1a sunt clar separate de liniile de producție pentru prelucrarea altor materii prime decât cele menționate la punctele 1 și 1a și”. |
| --- | --- | --- |

(e)

la punctul 2, litera (a) se înlocuiește cu următorul text:

„(a)

în care liniile de producție pentru prelucrarea materiilor prime menționate la punctele 1 și 1a sunt clar separate de liniile de producție pentru prelucrarea altor materii prime decât cele menționate la punctele 1 și 1a și”.

| 4. | CMC 5 se modifică după cum urmează:






  (a) | la punctul 1, se elimină litera (b); |
| --- | --- | --- |

4.

CMC 5 se modifică după cum urmează:

(a)

la punctul 1, se elimină litera (b);

| (b) | la punctul 1, litera (c) se înlocuiește cu următorul text:






  „(c) | organisme vii sau moarte sau părți ale acestora care sunt neprelucrate sau au fost prelucrate numai cu mijloace manuale, mecanice sau gravitaționale, prin dizolvare în apă, prin flotație, prin extracție apoasă, prin distilare cu vapori sau prin încălzire numai în scopul eliminării apei, sau care sunt extrase din aer prin orice mijloace, cu excepția:






  (i) | materiilor provenite din deșeuri urbane amestecate; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

la punctul 1, litera (c) se înlocuiește cu următorul text:

„(c)

organisme vii sau moarte sau părți ale acestora care sunt neprelucrate sau au fost prelucrate numai cu mijloace manuale, mecanice sau gravitaționale, prin dizolvare în apă, prin flotație, prin extracție apoasă, prin distilare cu vapori sau prin încălzire numai în scopul eliminării apei, sau care sunt extrase din aer prin orice mijloace, cu excepția:

(i)

materiilor provenite din deșeuri urbane amestecate;

| (ii) | nămolului de epurare, nămolului industrial sau nămolului de dragare; |
| --- | --- |

(ii)

nămolului de epurare, nămolului industrial sau nămolului de dragare;

| (iii) | subproduselor de origine animală sau produselor derivate care intră în domeniul de aplicare al Regulamentului (CE) nr. 1069/2009;”; |
| --- | --- |

(iii)

subproduselor de origine animală sau produselor derivate care intră în domeniul de aplicare al Regulamentului (CE) nr. 1069/2009;”;

| (c) | la punctul 1 litera (e), teza introductivă se înlocuiește cu următorul text:






  „(e) | orice materie dintre cele enumerate la litera (a) sau (c) sau la punctul 1a care:”; |
| --- | --- | --- |

(c)

la punctul 1 litera (e), teza introductivă se înlocuiește cu următorul text:

„(e)

orice materie dintre cele enumerate la litera (a) sau (c) sau la punctul 1a care:”;

| (d) | se introduce punctul 1a cu următorul text:






  „1a. | Fără a aduce atingere punctului 1, un produs fertilizant UE poate conține digestat obținut prin digerarea anaerobă a materiilor din categoria 2 sau 3 sau a produselor derivate din acestea, conform condițiilor stabilite la articolul 32 alineatele (1) și (2) și în măsurile menționate la articolul 32 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009, separat sau amestecat cu materii prime menționate la punctul 1, numai în cazul în care:






  (a) | punctul final al lanțului de prelucrare a fost determinat în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009; și |
| --- | --- | --- | --- |

(d)

se introduce punctul 1a cu următorul text:

„1a.

Fără a aduce atingere punctului 1, un produs fertilizant UE poate conține digestat obținut prin digerarea anaerobă a materiilor din categoria 2 sau 3 sau a produselor derivate din acestea, conform condițiilor stabilite la articolul 32 alineatele (1) și (2) și în măsurile menționate la articolul 32 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009, separat sau amestecat cu materii prime menționate la punctul 1, numai în cazul în care:

(a)

punctul final al lanțului de prelucrare a fost determinat în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009; și

| (b) | sunt îndeplinite condițiile de la punctele 2 și 3.”; |
| --- | --- |

(b)

sunt îndeplinite condițiile de la punctele 2 și 3.”;

| (e) | la punctul 2, litera (a) se înlocuiește cu următorul text:






  „(a) | în care liniile de producție pentru prelucrarea materiilor prime menționate la punctele 1 și 1a sunt clar separate de liniile de producție pentru prelucrarea altor materii prime decât cele menționate la punctele 1 și 1a; și”. |
| --- | --- | --- |

(e)

la punctul 2, litera (a) se înlocuiește cu următorul text:

„(a)

în care liniile de producție pentru prelucrarea materiilor prime menționate la punctele 1 și 1a sunt clar separate de liniile de producție pentru prelucrarea altor materii prime decât cele menționate la punctele 1 și 1a; și”.

| 5. | La CMC 11, litera (b) de la punctul 1 se înlocuiește cu următorul text:






  „(b) | polimerilor, alții decât:






  — | polimerii care sunt rezultatul unui proces de polimerizare care a avut loc în natură, independent de procesul de extracție prin care au fost extrași, și care nu au fost modificați chimic în sensul articolului 3 alineatul (40) din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006; |
| --- | --- | --- | --- |

5.

La CMC 11, litera (b) de la punctul 1 se înlocuiește cu următorul text:

„(b)

polimerilor, alții decât:

—

polimerii care sunt rezultatul unui proces de polimerizare care a avut loc în natură, independent de procesul de extracție prin care au fost extrași, și care nu au fost modificați chimic în sensul articolului 3 alineatul (40) din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006;

| — | polimerii biodegradabili; sau |
| --- | --- |

—

polimerii biodegradabili; sau

| — | polimerii cu o solubilitate în apă mai mare de 2 g/l în următoarele condiții:






  — | temperatură de 20 °C; |
| --- | --- | --- |

—

polimerii cu o solubilitate în apă mai mare de 2 g/l în următoarele condiții:

—

temperatură de 20 °C;

| — | pH de 7; |
| --- | --- |

—

pH de 7;

| — | încărcare: 10 g/1 000 ml; |
| --- | --- |

—

încărcare: 10 g/1 000 ml;

| — | durată de testare: 24 h;”. |
| --- | --- |

—

durată de testare: 24 h;”.

---

ANEXA III

Anexa III la Regulamentul (UE) 2019/1009 se modifică după cum urmează:

| 1. | Partea I se modifică după cum urmează:






  (a) | la punctul 1, litera (h) se înlocuiește cu următorul text:






  „(h) | o listă a tuturor ingredientelor care reprezintă peste 5 % din greutatea sau volumul produsului ori, în cazul produselor în formă lichidă, greutatea substanței uscate a produsului, în ordine descrescătoare, inclusiv desemnările CMC-urilor relevante, astfel cum sunt menționate în partea I din anexa II la prezentul regulament. Dacă este o substanță sau un amestec, ingredientul este identificat în conformitate cu articolul 18 din Regulamentul (CE) nr. 1272/2008. Substanțele prezente în stare naturală pot fi identificate prin denumirile lor minerale.”; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Partea I se modifică după cum urmează:

(a)

la punctul 1, litera (h) se înlocuiește cu următorul text:

„(h)

o listă a tuturor ingredientelor care reprezintă peste 5 % din greutatea sau volumul produsului ori, în cazul produselor în formă lichidă, greutatea substanței uscate a produsului, în ordine descrescătoare, inclusiv desemnările CMC-urilor relevante, astfel cum sunt menționate în partea I din anexa II la prezentul regulament. Dacă este o substanță sau un amestec, ingredientul este identificat în conformitate cu articolul 18 din Regulamentul (CE) nr. 1272/2008. Substanțele prezente în stare naturală pot fi identificate prin denumirile lor minerale.”;

| (b) | punctul 3 se înlocuiește cu următorul text:






  „3. | Atunci când produsul fertilizant UE conține o materie componentă care, dacă ar fi fost introdusă pe piață ca aliment sau ca hrană pentru animale, ar fi fost supusă limitelor maxime de reziduuri stabilite în temeiul Regulamentului (CE) nr. 470/2009 sau al Regulamentului (UE) nr. 1831/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (*), limitelor maxime de reziduuri stabilite în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului (**) sau limitelor maxime de reziduuri stabilite în temeiul Regulamentului (CEE) nr. 315/93 (***) sau al Directivei 2002/32/CE a Parlamentului European și a Consiliului (****) și când respectiva materie componentă conține o substanță care depășește valoarea-limită, valorile-limită sau una din valorile-limită aferente, se precizează concentrația maximă a respectivei substanțe în produsul fertilizant UE, alături de avertismentul că produsul fertilizant UE nu trebuie utilizat într-un mod care să riște să conducă la depășirea limitei respective în alimente sau în hrana pentru animale. |
| --- | --- | --- |

(b)

punctul 3 se înlocuiește cu următorul text:

„3.

Atunci când produsul fertilizant UE conține o materie componentă care, dacă ar fi fost introdusă pe piață ca aliment sau ca hrană pentru animale, ar fi fost supusă limitelor maxime de reziduuri stabilite în temeiul Regulamentului (CE) nr. 470/2009 sau al Regulamentului (UE) nr. 1831/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (*), limitelor maxime de reziduuri stabilite în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului (**) sau limitelor maxime de reziduuri stabilite în temeiul Regulamentului (CEE) nr. 315/93 (***) sau al Directivei 2002/32/CE a Parlamentului European și a Consiliului (****) și când respectiva materie componentă conține o substanță care depășește valoarea-limită, valorile-limită sau una din valorile-limită aferente, se precizează concentrația maximă a respectivei substanțe în produsul fertilizant UE, alături de avertismentul că produsul fertilizant UE nu trebuie utilizat într-un mod care să riște să conducă la depășirea limitei respective în alimente sau în hrana pentru animale.

(*)  Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind aditivii din hrana animalelor (JO L 268, 18.10.2003, p. 29)."

(**)  Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 februarie 2005 privind conținuturile maxime aplicabile reziduurilor de pesticide din sau de pe produse alimentare și hrana de origine vegetală și animală pentru animale și de modificare a Directivei 91/414/CEE (JO L 70, 16.3.2005, p. 1)."

(***)  Regulamentul (CEE) nr. 315/93 al Consiliului din 8 februarie 1993 de stabilire a procedurilor comunitare privind contaminanții din alimente (JO L 37, 13.2.1993, p. 1)."

(****)  Directiva 2002/32/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 mai 2002 privind substanțele nedorite din furaje (JO L 140, 30.5.2002, p. 10).”;"

| (c) | punctul 7 se înlocuiește cu următorul text:






  „7. | În cazul în care produsul fertilizant UE este un substrat de cultură, astfel cum se menționează în partea II CFP 4 punctul 2a din anexa I, sau conține un polimer cu funcția de liant în cadrul produsului, astfel cum se menționează în partea II CMC 9 punctul 1 litera (c) din anexa II, utilizatorul este atenționat să nu utilizeze produsul în contact cu solul și, în colaborare cu producătorul, să asigure o eliminare în condiții de siguranță a produsului după încheierea utilizării.” |
| --- | --- | --- |

(c)

punctul 7 se înlocuiește cu următorul text:

„7.

În cazul în care produsul fertilizant UE este un substrat de cultură, astfel cum se menționează în partea II CFP 4 punctul 2a din anexa I, sau conține un polimer cu funcția de liant în cadrul produsului, astfel cum se menționează în partea II CMC 9 punctul 1 litera (c) din anexa II, utilizatorul este atenționat să nu utilizeze produsul în contact cu solul și, în colaborare cu producătorul, să asigure o eliminare în condiții de siguranță a produsului după încheierea utilizării.”

| 2. | Partea II se modifică după cum urmează:






  (a) | în CFP 1(B), la punctul 5:






  (i) | litera (a) se înlocuiește cu următorul text:






  „(a) | indicarea denumirii și a simbolurilor chimice ale oligoelementelor declarate, în ordinea următoare: bor (B), cobalt (Co), cupru (Cu), fier (Fe), mangan (Mn), molibden (Mo) și zinc (Zn), urmate de denumirea contraionilor lor când oligoelementele declarate sunt adăugate intenționat;”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

Partea II se modifică după cum urmează:

(a)

în CFP 1(B), la punctul 5:

(i)

litera (a) se înlocuiește cu următorul text:

„(a)

indicarea denumirii și a simbolurilor chimice ale oligoelementelor declarate, în ordinea următoare: bor (B), cobalt (Co), cupru (Cu), fier (Fe), mangan (Mn), molibden (Mo) și zinc (Zn), urmate de denumirea contraionilor lor când oligoelementele declarate sunt adăugate intenționat;”;

| (ii) | litera (c) se înlocuiește cu următorul text:






  „(c) | în cazul în care oligoelementele declarate sunt chelate cu unul sau mai mulți agenți de chelare sau complexate cu unul sau mai mulți agenți de complexare:






  — | următorul calificativ, după caz, după numele și formula chimică a oligoelementului: |
| --- | --- | --- | --- |

(ii)

litera (c) se înlocuiește cu următorul text:

„(c)

în cazul în care oligoelementele declarate sunt chelate cu unul sau mai mulți agenți de chelare sau complexate cu unul sau mai mulți agenți de complexare:

—

următorul calificativ, după caz, după numele și formula chimică a oligoelementului:

«chelat cu [denumirea agentului sau agenților de chelare sau abrevierea acestora]»/«complexat cu [denumirea agentului sau agenților de complexare sau abrevierea acestora]»/«chelat cu [denumirea agentului sau agenților de chelare sau abrevierea acestora] și complexat cu [denumirea agentului sau agenților de complexare sau abrevierea acestora]»;

| — | cantitatea de oligoelement sau oligoelemente chelate/complexate, exprimată în % din masă;”; |
| --- | --- |

—

cantitatea de oligoelement sau oligoelemente chelate/complexate, exprimată în % din masă;”;

| (iii) | se introduce litera (ca) cu următorul text:






  „(ca) | în cazul în care oligoelementele declarate sunt chelate cu unul sau mai mulți agenți de chelare, domeniul pH-ului de garantare a unei stabilități acceptabile;”; |
| --- | --- | --- |

(iii)

se introduce litera (ca) cu următorul text:

„(ca)

în cazul în care oligoelementele declarate sunt chelate cu unul sau mai mulți agenți de chelare, domeniul pH-ului de garantare a unei stabilități acceptabile;”;

| (iv) | litera (d) se elimină; |
| --- | --- |

(iv)

litera (d) se elimină;

| (b) | în CFP 1(C)(I)(a):






  (i) | punctul 3 se înlocuiește cu următorul text:






  „3. | Forma unității fizice a produsului se precizează prin una sau o combinație de două sau mai multe dintre următoarele mențiuni:






  (a) | granule; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(b)

în CFP 1(C)(I)(a):

(i)

punctul 3 se înlocuiește cu următorul text:

„3.

Forma unității fizice a produsului se precizează prin una sau o combinație de două sau mai multe dintre următoarele mențiuni:

(a)

granule;

| (b) | tablete; |
| --- | --- |

(b)

tablete;

| (c) | pudră, în cazul în care cel puțin 90 % din masa produsului poate trece printr-o sită cu ochiuri de 1 mm sau |
| --- | --- |

(c)

pudră, în cazul în care cel puțin 90 % din masa produsului poate trece printr-o sită cu ochiuri de 1 mm sau

| (d) | perle.”; |
| --- | --- |

(d)

perle.”;

| (ii) | la punctul 8:






  — | litera (a) se înlocuiește cu următorul text:






  „(a) | indicarea denumirii și a simbolurilor chimice ale oligoelementelor declarate, în ordinea următoare: bor (B), cobalt (Co), cupru (Cu), fier (Fe), mangan (Mn), molibden (Mo) și zinc (Zn), urmate de denumirea contraionilor lor când oligoelementele declarate sunt adăugate intenționat;”; |
| --- | --- | --- | --- |

(ii)

la punctul 8:

—

litera (a) se înlocuiește cu următorul text:

„(a)

indicarea denumirii și a simbolurilor chimice ale oligoelementelor declarate, în ordinea următoare: bor (B), cobalt (Co), cupru (Cu), fier (Fe), mangan (Mn), molibden (Mo) și zinc (Zn), urmate de denumirea contraionilor lor când oligoelementele declarate sunt adăugate intenționat;”;

| — | litera (c) se înlocuiește cu următorul text:






  „(c) | în cazul în care oligoelementele declarate sunt chelate cu unul sau mai mulți agenți de chelare sau complexate cu unul sau mai mulți agenți de complexare:






  — | următorul calificativ, după caz, după numele și formula chimică a oligoelementului: |
| --- | --- | --- | --- |

—

litera (c) se înlocuiește cu următorul text:

„(c)

în cazul în care oligoelementele declarate sunt chelate cu unul sau mai mulți agenți de chelare sau complexate cu unul sau mai mulți agenți de complexare:

—

următorul calificativ, după caz, după numele și formula chimică a oligoelementului:

«chelat cu [denumirea agentului sau agenților de chelare sau abrevierea acestora]»/«complexat cu [denumirea agentului sau agenților de complexare sau abrevierea acestora]»/«chelat cu [denumirea agentului sau agenților de chelare sau abrevierea acestora] și complexat cu [denumirea agentului sau agenților de complexare sau abrevierea acestora]»;

| — | cantitatea de oligoelement sau oligoelemente chelate/complexate, exprimată în % din masă;”; |
| --- | --- |

—

cantitatea de oligoelement sau oligoelemente chelate/complexate, exprimată în % din masă;”;

| — | se introduce litera (ca) cu următorul text:






  „(ca) | în cazul în care oligoelementele declarate sunt chelate cu unul sau mai mulți agenți de chelare, domeniul pH-ului de garantare a unei stabilități acceptabile;”; |
| --- | --- | --- |

—

se introduce litera (ca) cu următorul text:

„(ca)

în cazul în care oligoelementele declarate sunt chelate cu unul sau mai mulți agenți de chelare, domeniul pH-ului de garantare a unei stabilități acceptabile;”;

| — | litera (d) se elimină; |
| --- | --- |

—

litera (d) se elimină;

| (c) | în CFP 1(C)(I)(b), la punctul 6:






  (i) | litera (a) se înlocuiește cu următorul text:






  „(a) | indicarea denumirii și a simbolurilor chimice ale oligoelementelor declarate, în ordinea următoare: bor (B), cobalt (Co), cupru (Cu), fier (Fe), mangan (Mn), molibden (Mo) și zinc (Zn), urmate de denumirea contraionilor lor când oligoelementele declarate sunt adăugate intenționat;”; |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

în CFP 1(C)(I)(b), la punctul 6:

(i)

litera (a) se înlocuiește cu următorul text:

„(a)

indicarea denumirii și a simbolurilor chimice ale oligoelementelor declarate, în ordinea următoare: bor (B), cobalt (Co), cupru (Cu), fier (Fe), mangan (Mn), molibden (Mo) și zinc (Zn), urmate de denumirea contraionilor lor când oligoelementele declarate sunt adăugate intenționat;”;

| (ii) | litera (c) se înlocuiește cu următorul text:






  „(c) | în cazul în care oligoelementele declarate sunt chelate cu unul sau mai mulți agenți de chelare sau complexate cu unul sau mai mulți agenți de complexare:






  — | următorul calificativ, după caz, după numele și formula chimică a oligoelementului: |
| --- | --- | --- | --- |

(ii)

litera (c) se înlocuiește cu următorul text:

„(c)

în cazul în care oligoelementele declarate sunt chelate cu unul sau mai mulți agenți de chelare sau complexate cu unul sau mai mulți agenți de complexare:

—

următorul calificativ, după caz, după numele și formula chimică a oligoelementului:

«chelat cu [denumirea agentului sau agenților de chelare sau abrevierea acestora]»/«complexat cu [denumirea agentului sau agenților de complexare sau abrevierea acestora]»/«chelat cu [denumirea agentului sau agenților de chelare sau abrevierea acestora] și complexat cu [denumirea agentului sau agenților de complexare sau abrevierea acestora]»;

| — | cantitatea de oligoelement sau oligoelemente chelate/complexate, exprimată în % din masă;”; |
| --- | --- |

—

cantitatea de oligoelement sau oligoelemente chelate/complexate, exprimată în % din masă;”;

| (iii) | se introduce litera (ca) cu următorul text:






  „(ca) | în cazul în care oligoelementele declarate sunt chelate cu unul sau mai mulți agenți de chelare, domeniul pH-ului de garantare a unei stabilități acceptabile;”; |
| --- | --- | --- |

(iii)

se introduce litera (ca) cu următorul text:

„(ca)

în cazul în care oligoelementele declarate sunt chelate cu unul sau mai mulți agenți de chelare, domeniul pH-ului de garantare a unei stabilități acceptabile;”;

| (iv) | litera (d) se elimină; |
| --- | --- |

(iv)

litera (d) se elimină;

| (d) | în CFP 1(C)(II):






  (i) | punctul 1 se înlocuiește cu următorul text:






  „1. | Oligoelementele declarate din îngrășământul anorganic cu oligoelemente se enumeră cu denumirile și cu simbolurile lor chimice, în următoarea ordine: bor (B), cobalt (Co), cupru (Cu), fier (Fe), mangan (Mn), molibden (Mo) și zinc (Zn), urmate de denumirea contraionilor lor când oligoelementele declarate sunt adăugate intenționat.”; |
| --- | --- | --- | --- |

(d)

în CFP 1(C)(II):

(i)

punctul 1 se înlocuiește cu următorul text:

„1.

Oligoelementele declarate din îngrășământul anorganic cu oligoelemente se enumeră cu denumirile și cu simbolurile lor chimice, în următoarea ordine: bor (B), cobalt (Co), cupru (Cu), fier (Fe), mangan (Mn), molibden (Mo) și zinc (Zn), urmate de denumirea contraionilor lor când oligoelementele declarate sunt adăugate intenționat.”;

| (ii) | punctul 2 se înlocuiește cu următorul text:






  „2. | În cazul în care oligoelementele declarate sunt chelate cu unul sau mai mulți agenți de chelare, iar fiecare agent de chelare poate fi identificat și cuantificat și chelează cel puțin 1 % din oligoelementul solubil în apă, sau în cazul în care oligoelementele declarate sunt complexate cu unul sau mai mulți agenți de complexare, se adaugă următoarele calificative după denumirea și formula chimică a oligoelementului:






  — | «chelat cu [denumirea agentului sau agenților de chelare sau abrevierea acestora]»/«complexat cu [denumirea agentului sau agenților de complexare sau abrevierea acestora]»/«chelat cu [denumirea agentului sau agenților de chelare sau abrevierea acestora] și complexat cu [denumirea agentului sau agenților de complexare sau abrevierea acestora]»; |
| --- | --- | --- | --- |

(ii)

punctul 2 se înlocuiește cu următorul text:

„2.

În cazul în care oligoelementele declarate sunt chelate cu unul sau mai mulți agenți de chelare, iar fiecare agent de chelare poate fi identificat și cuantificat și chelează cel puțin 1 % din oligoelementul solubil în apă, sau în cazul în care oligoelementele declarate sunt complexate cu unul sau mai mulți agenți de complexare, se adaugă următoarele calificative după denumirea și formula chimică a oligoelementului:

—

«chelat cu [denumirea agentului sau agenților de chelare sau abrevierea acestora]»/«complexat cu [denumirea agentului sau agenților de complexare sau abrevierea acestora]»/«chelat cu [denumirea agentului sau agenților de chelare sau abrevierea acestora] și complexat cu [denumirea agentului sau agenților de complexare sau abrevierea acestora]»;

| — | cantitatea de oligoelement sau oligoelemente chelate/complexate, exprimată în % din masă;”; |
| --- | --- |

—

cantitatea de oligoelement sau oligoelemente chelate/complexate, exprimată în % din masă;”;

| (iii) | se introduce punctul 2a cu următorul text:






  „2a. | În cazul în care oligoelementele declarate sunt chelate cu unul sau mai mulți agenți de chelare, se indică domeniul pH-ului de garantare a unei stabilități acceptabile.”; |
| --- | --- | --- |

(iii)

se introduce punctul 2a cu următorul text:

„2a.

În cazul în care oligoelementele declarate sunt chelate cu unul sau mai mulți agenți de chelare, se indică domeniul pH-ului de garantare a unei stabilități acceptabile.”;

| (iv) | punctul 3 se elimină. |
| --- | --- |

(iv)

punctul 3 se elimină.

| 3. | Partea III se modifică după cum urmează:






  (a) | în CFP 1(C):






  (i) | primul tabel se înlocuiește cu următorul tabel:






  „Forme de nutrienți declarați și alți parametrii declarați | Toleranța admisă pentru conținutul de macroelemente declarat și alți parametri declarați |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Forme declarate de azot (N) | Deviație relativă de ± 25 % din valoarea declarată, până la o valoare maximă de 2 puncte procentuale în termeni absoluți |
| Forme declarate de pentaoxid de fosfor (P2O5) | Deviație relativă de ± 25 % din valoarea declarată, până la o valoare maximă de 2 puncte procentuale în termeni absoluți |
| Forme declarate de oxid de potasiu (K2O) | Deviație relativă de ± 25 % din valoarea declarată, până la o valoare maximă de 2 puncte procentuale în termeni absoluți |
| Forme declarate de azot (N), pentoxid fosforic (P2O5) sau oxid de potasiu (K2O) în îngrășăminte binare | ± 1,5 puncte procentuale în termeni absoluți |
| Forme declarate de azot (N), pentoxid fosforic (P2O5) sau oxid de potasiu (K2O) în îngrășămintele ternare | ± 1,9 puncte procentuale în termeni absoluți |
| Oxid de magneziu (MgO), oxid de calciu (CaO), trioxid de sulf (SO3) totali și solubili în apă | Deviație relativă de - 50 sau + 100 % de la conținutul declarat de nutrienți din această categorie, până la o valoare maximă de - 2 sau + 4 puncte procentuale în termeni absoluți. |
| Oxid de sodiu (Na2O) total și solubil în apă | - 25 % din conținutul declarat, până la o valoare maximă de 0,9 puncte procentuale în termeni absoluți + 50 % din conținutul declarat, până la o valoare maximă de 1,8 puncte procentuale în termeni absoluți |
| Granulometrie | Deviație relativă de ± 20 % din procentul declarat de materie care trece printr-o sită specifică |
| Cantitatea | Deviație relativă de ± 1 % față de valoarea declarată”; |

3.

Partea III se modifică după cum urmează:

(a)

în CFP 1(C):

(i)

primul tabel se înlocuiește cu următorul tabel:

„Forme de nutrienți declarați și alți parametrii declarați

Toleranța admisă pentru conținutul de macroelemente declarat și alți parametri declarați

Forme declarate de azot (N)

Deviație relativă de ± 25 % din valoarea declarată, până la o valoare maximă de 2 puncte procentuale în termeni absoluți

Forme declarate de pentaoxid de fosfor (P2O5)

Deviație relativă de ± 25 % din valoarea declarată, până la o valoare maximă de 2 puncte procentuale în termeni absoluți

Forme declarate de oxid de potasiu (K2O)

Deviație relativă de ± 25 % din valoarea declarată, până la o valoare maximă de 2 puncte procentuale în termeni absoluți

Forme declarate de azot (N), pentoxid fosforic (P2O5) sau oxid de potasiu (K2O) în îngrășăminte binare

± 1,5 puncte procentuale în termeni absoluți

Forme declarate de azot (N), pentoxid fosforic (P2O5) sau oxid de potasiu (K2O) în îngrășămintele ternare

± 1,9 puncte procentuale în termeni absoluți

Oxid de magneziu (MgO), oxid de calciu (CaO), trioxid de sulf (SO3) totali și solubili în apă

Deviație relativă de - 50 sau + 100 % de la conținutul declarat de nutrienți din această categorie, până la o valoare maximă de - 2 sau + 4 puncte procentuale în termeni absoluți.

Oxid de sodiu (Na2O) total și solubil în apă

- 25 % din conținutul declarat, până la o valoare maximă de 0,9 puncte procentuale în termeni absoluți + 50 % din conținutul declarat, până la o valoare maximă de 1,8 puncte procentuale în termeni absoluți

Granulometrie

Deviație relativă de ± 20 % din procentul declarat de materie care trece printr-o sită specifică

Cantitatea

Deviație relativă de ± 1 % față de valoarea declarată”;

| (ii) | al doilea tabel se înlocuiește cu următorul tabel:






  „Oligoelement | Toleranța admisă pentru conținutul declarat de oligoelemente sub diferite forme |
| --- | --- | --- |
| Concentrație mai mică sau egală cu 2 % | ± 50 % din valoarea declarată |
| Concentrație mai mare de 2 % și mai mică sau egală cu 10 % | ± 50 % din valoarea declarată până la o valoare maximă de 1,0 puncte procentuale în termeni absoluți |
| Concentrație de peste 10 % | ± 1,0 puncte procentuale în termeni absoluți”; |

(ii)

al doilea tabel se înlocuiește cu următorul tabel:

„Oligoelement

Toleranța admisă pentru conținutul declarat de oligoelemente sub diferite forme

Concentrație mai mică sau egală cu 2 %

± 50 % din valoarea declarată

Concentrație mai mare de 2 % și mai mică sau egală cu 10 %

± 50 % din valoarea declarată până la o valoare maximă de 1,0 puncte procentuale în termeni absoluți

Concentrație de peste 10 %

± 1,0 puncte procentuale în termeni absoluți”;

| (b) | în CFP 3, al doilea rând, unde figurează toleranța pentru carbonul organic, se înlocuiește cu următorul text:






  „Carbon organic (Corg) | Deviație relativă de ± 10 % față de valoarea declarată, până la o valoare maximă de 3,0 puncte procentuale în termeni absoluți”; |
| --- | --- | --- |

(b)

în CFP 3, al doilea rând, unde figurează toleranța pentru carbonul organic, se înlocuiește cu următorul text:

„Carbon organic (Corg)

Deviație relativă de ± 10 % față de valoarea declarată, până la o valoare maximă de 3,0 puncte procentuale în termeni absoluți”;

| (c) | după „CFP 5 INHIBITOR”, se introduce următoarea secțiune:

  „
  CFP 6: BIOSTIMULATOR AL PLANTELOR

  Cantitatea de biostimulator al plantelor poate devia cu ± 5 % de la valoarea declarată.”; |
| --- | --- |

(c)

după „CFP 5 INHIBITOR”, se introduce următoarea secțiune:

„
  CFP 6: BIOSTIMULATOR AL PLANTELOR

Cantitatea de biostimulator al plantelor poate devia cu ± 5 % de la valoarea declarată.”;

| (d) | la începutul secțiunii CFP 7, se introduce următorul tabel:






  „Parametru declarat | Toleranța admisă pentru parametrul declarat |
| --- | --- | --- |
| Cantitatea | Toleranța este suma proporției relative a fiecărui produs fertilizant UE component înmulțită cu toleranța pentru CFP aferentă produsului fertilizant respectiv. Dacă proporția fiecărui produs fertilizant UE din amestecul de produse fertilizante nu poate fi determinată, toleranța este cea a CFP cu cea mai strictă valoare a toleranței cantitative.” |

(d)

la începutul secțiunii CFP 7, se introduce următorul tabel:

„Parametru declarat

Toleranța admisă pentru parametrul declarat

Cantitatea

Toleranța este suma proporției relative a fiecărui produs fertilizant UE component înmulțită cu toleranța pentru CFP aferentă produsului fertilizant respectiv. Dacă proporția fiecărui produs fertilizant UE din amestecul de produse fertilizante nu poate fi determinată, toleranța este cea a CFP cu cea mai strictă valoare a toleranței cantitative.”

---

(*)  Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind aditivii din hrana animalelor (JO L 268, 18.10.2003, p. 29).

(**)  Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 februarie 2005 privind conținuturile maxime aplicabile reziduurilor de pesticide din sau de pe produse alimentare și hrana de origine vegetală și animală pentru animale și de modificare a Directivei 91/414/CEE (JO L 70, 16.3.2005, p. 1).

(***)  Regulamentul (CEE) nr. 315/93 al Consiliului din 8 februarie 1993 de stabilire a procedurilor comunitare privind contaminanții din alimente (JO L 37, 13.2.1993, p. 1).

(****)  Directiva 2002/32/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 mai 2002 privind substanțele nedorite din furaje (JO L 140, 30.5.2002, p. 10).”;”

---

ANEXA IV

Anexa IV la Regulamentul (UE) 2019/1009 se modifică după cum urmează:

| 1. | În partea I, punctul 3.2 se înlocuiește cu următorul text:






  „3.2. | Modulul B, urmat de modulul C, poate fi utilizat, de asemenea, pentru un amestec de produse fertilizante, astfel cum se prevede în CFP 7.” |
| --- | --- | --- |

1.

În partea I, punctul 3.2 se înlocuiește cu următorul text:

„3.2.

Modulul B, urmat de modulul C, poate fi utilizat, de asemenea, pentru un amestec de produse fertilizante, astfel cum se prevede în CFP 7.”

| 2. | Partea II se modifică după cum urmează:






  (a) | în modulul A, la punctul 2.2:






  (i) | litera (g) se înlocuiește cu următorul text:






  „(g) | rezultatele calculelor, ale controalelor efectuate etc.;”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

Partea II se modifică după cum urmează:

(a)

în modulul A, la punctul 2.2:

(i)

litera (g) se înlocuiește cu următorul text:

„(g)

rezultatele calculelor, ale controalelor efectuate etc.;”;

| (ii) | litera (j) se înlocuiește cu următorul text:






  „(j) | în cazul în care produsul fertilizant UE conține o valoare a cromului (Cr) total de peste 200 mg/kg substanța uscată, informații cu privire la cantitatea maximă și sursa exactă a cromului (Cr) total.”; |
| --- | --- | --- |

(ii)

litera (j) se înlocuiește cu următorul text:

„(j)

în cazul în care produsul fertilizant UE conține o valoare a cromului (Cr) total de peste 200 mg/kg substanța uscată, informații cu privire la cantitatea maximă și sursa exactă a cromului (Cr) total.”;

| (b) | în modulul A1, la punctul 2.2, litera (h) se înlocuiește cu următorul text:






  „(h) | rezultatele calculelor, ale controalelor efectuate etc.;”; |
| --- | --- | --- |

(b)

în modulul A1, la punctul 2.2, litera (h) se înlocuiește cu următorul text:

„(h)

rezultatele calculelor, ale controalelor efectuate etc.;”;

| (c) | în modulul B, la punctul 2.2:






  (i) | litera (g) se înlocuiește cu următorul text:






  „(g) | rezultatele calculelor, ale controalelor efectuate etc.;”; |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

în modulul B, la punctul 2.2:

(i)

litera (g) se înlocuiește cu următorul text:

„(g)

rezultatele calculelor, ale controalelor efectuate etc.;”;

| (ii) | litera (k) se înlocuiește cu următorul text:






  „(k) | în cazul în care produsul fertilizant UE conține o valoare a cromului (Cr) total de peste 200 mg/kg substanță uscată, informații cu privire la cantitatea maximă și sursa exactă a cromului (Cr) total.”; |
| --- | --- | --- |

(ii)

litera (k) se înlocuiește cu următorul text:

„(k)

în cazul în care produsul fertilizant UE conține o valoare a cromului (Cr) total de peste 200 mg/kg substanță uscată, informații cu privire la cantitatea maximă și sursa exactă a cromului (Cr) total.”;

| (d) | în modulul D1, la punctul 2.2:






  (i) | litera (g) se înlocuiește cu următorul text:






  „(g) | rezultatele calculelor, ale controalelor efectuate etc.;”; |
| --- | --- | --- | --- |

(d)

în modulul D1, la punctul 2.2:

(i)

litera (g) se înlocuiește cu următorul text:

„(g)

rezultatele calculelor, ale controalelor efectuate etc.;”;

| (ii) | litera (k) se înlocuiește cu următorul text:






  „(k) | în cazul în care produsul fertilizant UE conține o valoare a cromului (Cr) total de peste 200 mg/kg substanță uscată, informații cu privire la cantitatea maximă și sursa exactă a cromului (Cr) total.” |
| --- | --- | --- |

(ii)

litera (k) se înlocuiește cu următorul text:

„(k)

în cazul în care produsul fertilizant UE conține o valoare a cromului (Cr) total de peste 200 mg/kg substanță uscată, informații cu privire la cantitatea maximă și sursa exactă a cromului (Cr) total.”

---

| 8.10.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 356/24 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 356/24

---

REGULAMENTUL (UE) 2021/1769 AL COMISIEI

din 5 octombrie 2021

de stabilire a încetării activităților de pescuit de crevetele din specia Aristaeomorpha foliacea în subzonele geografice ale CGPM 9, 10 și 11 de către nave care arborează pavilionul Italiei și care au o lungime totală mai mare sau egală cu 18 metri și mai mică de 24 de metri

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem de control al Uniunii pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului (1), în special articolul 36 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE) 2021/90 al Consiliului (2) stabilește posibilități de pescuit pentru 2021. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE) 2021/90 al Consiliului (2) stabilește posibilități de pescuit pentru 2021.

| (2) | Conform informațiilor primite de Comisie, se consideră că efortul de pescuit maxim admisibil în ceea ce privește crevetele din specia Aristaeomorpha foliacea în subzonele geografice ale Comisiei Generale pentru Pescuit în Marea Mediterană (CGPM) 9, 10 și 11, aplicabil navelor care arborează pavilionul Italiei sau sunt înmatriculate în Italia, având o lungime totală mai mare sau egală cu 18 metri și mai mică de 24 de metri, a fost atins pentru 2021. |
| --- | --- |

(2)

Conform informațiilor primite de Comisie, se consideră că efortul de pescuit maxim admisibil în ceea ce privește crevetele din specia Aristaeomorpha foliacea în subzonele geografice ale Comisiei Generale pentru Pescuit în Marea Mediterană (CGPM) 9, 10 și 11, aplicabil navelor care arborează pavilionul Italiei sau sunt înmatriculate în Italia, având o lungime totală mai mare sau egală cu 18 metri și mai mică de 24 de metri, a fost atins pentru 2021.

| (3) | Prin urmare, este necesară interzicerea anumitor activități de pescuit care vizează acest grup de stocuri, |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, este necesară interzicerea anumitor activități de pescuit care vizează acest grup de stocuri,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Epuizarea cotei

Efortul de pescuit maxim admisibil alocat Italiei pentru grupul de stocuri de crevete din specia Aristaeomorpha foliacea din subzonele geografice ale CGPM 9, 10 și 11 pentru 2021, menționat în anexă, se consideră atins de la data stabilită în anexa respectivă.

Articolul 2

Interdicții

Activitățile de pescuit pentru grupul de stocuri menționat la articolul 1 efectuate de nave care arborează pavilionul Italiei sau sunt înmatriculate în Italia și care au o lungime totală mai mare sau egală cu 18 metri și mai mică de 24 de metri sunt interzise începând cu data stabilită în anexă. După această dată, se interzic păstrarea la bord, transferul, transbordarea sau debarcarea peștelui din stocul respectiv capturat de către navele în cauză.

Articolul 3

Intrare în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 5 octombrie 2021.

Pentru Comisie,

Pentru Președinte,

Virginijus SINKEVIČIUS

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO L 343, 22.12.2009, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (UE) 2021/90 al Consiliului din 28 ianuarie 2021 de stabilire, pentru anul 2021, a posibilităților de pescuit pentru anumite stocuri de pește și grupuri de stocuri de pește aplicabile în Marea Mediterană și în Marea Neagră (JO L 31, 29.1.2021, p. 1).

2

---

ANEXĂ

| Nr. | 16/TQ90 |
| --- | --- |
| Statul membru | Italia |
| Codul grupului de efort de pescuit | EFF2/MED2_TR3 |
| Grup de stocuri | Crevete din specia Aristaeomorpha foliacea în subzonele geografice 9, 10 și 11 |
| Lungimea totală a navelor vizate | ≥ 18 m și < 24 m |
| Data închiderii | 15.8.2021 |

Nr.

16/TQ90

Statul membru

Italia

Codul grupului de efort de pescuit

EFF2/MED2_TR3

Grup de stocuri

Crevete din specia Aristaeomorpha foliacea în subzonele geografice 9, 10 și 11

Lungimea totală a navelor vizate

≥ 18 m și < 24 m

Data închiderii

15.8.2021

---

| 8.10.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 356/27 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 356/27

---

REGULAMENTUL (UE) 2021/1770 AL COMISIEI

din 5 octombrie 2021

de stabilire a încetării activităților de pescuit de crevetele din specia Aristaeomorpha foliacea în subzonele geografice ale CGPM 9, 10 și 11 de către nave care arborează pavilionul Italiei și care au o lungime totală mai mare sau egală cu 12 metri și mai mică de 18 metri

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem de control al Uniunii pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului (1), în special articolul 36 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE) 2021/90 al Consiliului (2) stabilește posibilități de pescuit pentru 2021. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE) 2021/90 al Consiliului (2) stabilește posibilități de pescuit pentru 2021.

| (2) | Conform informațiilor primite de Comisie, se consideră că efortul de pescuit maxim admisibil în ceea ce privește crevetele din specia Aristaeomorpha foliacea în subzonele geografice ale Comisiei Generale pentru Pescuit în Marea Mediterană (CGPM) 9, 10 și 11, aplicabil navelor care arborează pavilionul Italiei sau sunt înmatriculate în Italia, având o lungime totală mai mare sau egală cu 12 metri și mai mică de 18 metri, a fost atins pentru 2021. |
| --- | --- |

(2)

Conform informațiilor primite de Comisie, se consideră că efortul de pescuit maxim admisibil în ceea ce privește crevetele din specia Aristaeomorpha foliacea în subzonele geografice ale Comisiei Generale pentru Pescuit în Marea Mediterană (CGPM) 9, 10 și 11, aplicabil navelor care arborează pavilionul Italiei sau sunt înmatriculate în Italia, având o lungime totală mai mare sau egală cu 12 metri și mai mică de 18 metri, a fost atins pentru 2021.

| (3) | Prin urmare, este necesară interzicerea anumitor activități de pescuit care vizează acest grup de stocuri, |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, este necesară interzicerea anumitor activități de pescuit care vizează acest grup de stocuri,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Epuizarea cotei

Efortul de pescuit maxim admisibil alocat Italiei pentru grupul de stocuri de crevete din specia Aristaeomorpha foliacea din subzonele geografice ale CGPM 9, 10 și 11 pentru 2021, menționat în anexă, se consideră atins de la data stabilită în anexa respectivă.

Aristaeomorpha foliacea

Articolul 2

Interdicții

Activitățile de pescuit pentru grupul de stocuri menționat la articolul 1 efectuate de nave care arborează pavilionul Italiei sau sunt înmatriculate în Italia și care au o lungime totală mai mare sau egală cu 12 metri și mai mică de 18 metri sunt interzise începând cu data stabilită în anexă. După această dată, se interzic păstrarea la bord, transferul, transbordarea sau debarcarea peștelui din stocul respectiv capturat de către navele în cauză.

Articolul 3

Intrare în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 5 octombrie 2021.

Pentru Comisie,

Pentru Președinte,

Virginijus SINKEVIČIUS

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO L 343, 22.12.2009, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (UE) 2021/90 al Consiliului din 28 ianuarie 2021 de stabilire, pentru anul 2021, a posibilităților de pescuit pentru anumite stocuri de pește și grupuri de stocuri de pește aplicabile în Marea Mediterană și în Marea Neagră (JO L 31, 29.1.2021, p. 1).

2

---

ANEXĂ

| Nr. | 15/TQ90 |
| --- | --- |
| Statul membru | Italia |
| Codul grupului de efort de pescuit | EFF2/MED2_TR2 |
| Grup de stocuri | Crevete din specia Aristaeomorpha foliacea în subzonele geografice 9, 10 și 11 |
| Lungimea totală a navelor vizate | ≥ 12 m și < 18 m |
| Data încetării | 15.8.2021 |

Nr.

15/TQ90

Statul membru

Italia

Codul grupului de efort de pescuit

EFF2/MED2_TR2

Grup de stocuri

Crevete din specia Aristaeomorpha foliacea în subzonele geografice 9, 10 și 11

Lungimea totală a navelor vizate

≥ 12 m și < 18 m

Data încetării

15.8.2021

---

| 8.10.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 356/30 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 356/30

---

REGULAMENTUL (UE) 2021/1771 AL COMISIEI

din 7 octombrie 2021

de modificare a anexei I la Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește frunzele de ridichi

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 februarie 2005 privind conținuturile maxime aplicabile reziduurilor de pesticide din sau de pe produse alimentare și hrana de origine vegetală și animală pentru animale și de modificare a Directivei 91/414/CEE (1), în special articolul 4,

întrucât:

| (1) | Produsele de origine vegetală și animală cărora li aplică conținuturile maxime aplicabile reziduurilor de pesticide („CMR”) stabilite în Regulamentul (CE) nr. 396/2005, sub rezerva dispozițiilor din regulamentul în cauză, sunt enumerate în anexa I la regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(1)

Produsele de origine vegetală și animală cărora li aplică conținuturile maxime aplicabile reziduurilor de pesticide („CMR”) stabilite în Regulamentul (CE) nr. 396/2005, sub rezerva dispozițiilor din regulamentul în cauză, sunt enumerate în anexa I la regulamentul respectiv.

| (2) | Regulamentul (UE) 2018/62 al Comisiei (2) a introdus, printre altele, produsul „frunze de ridichi” în partea B din anexa I și l-a corelat cu produsul „kale” în partea A din anexa respectivă. În consecință, conținuturile maxime de reziduuri pentru „kale” se aplică și frunzelor de ridichi. |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul (UE) 2018/62 al Comisiei (2) a introdus, printre altele, produsul „frunze de ridichi” în partea B din anexa I și l-a corelat cu produsul „kale” în partea A din anexa respectivă. În consecință, conținuturile maxime de reziduuri pentru „kale” se aplică și frunzelor de ridichi.

| (3) | Întrucât, la momentul adoptării Regulamentului (UE) 2018/62, datele generate de studiile referitoare la reziduuri nu erau disponibile pentru a confirma dacă această clasificare ar fi adecvată, a fost stabilită o perioadă de tranziție prin Regulamentul (UE) 2018/1049 al Comisiei (3). Pentru a permite statelor membre să genereze astfel de date, a fost introdusă o notă de subsol legată de produsul „frunze de ridichi”, exceptându-l de la aplicarea CMR pentru „kale” până la 31 decembrie 2021. |
| --- | --- |

(3)

Întrucât, la momentul adoptării Regulamentului (UE) 2018/62, datele generate de studiile referitoare la reziduuri nu erau disponibile pentru a confirma dacă această clasificare ar fi adecvată, a fost stabilită o perioadă de tranziție prin Regulamentul (UE) 2018/1049 al Comisiei (3). Pentru a permite statelor membre să genereze astfel de date, a fost introdusă o notă de subsol legată de produsul „frunze de ridichi”, exceptându-l de la aplicarea CMR pentru „kale” până la 31 decembrie 2021.

| (4) | Întrucât statele membre care generează astfel de date au informat recent Comisia că există întârzieri în ceea ce privește generarea datelor, perioada de tranziție în cauză trebuie prelungită cu încă trei ani, pentru a permite finalizarea studiilor și evaluarea acestora. |
| --- | --- |

(4)

Întrucât statele membre care generează astfel de date au informat recent Comisia că există întârzieri în ceea ce privește generarea datelor, perioada de tranziție în cauză trebuie prelungită cu încă trei ani, pentru a permite finalizarea studiilor și evaluarea acestora.

| (5) | Prin urmare, nota de subsol în cauză din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 396/2005 trebuie modificată în consecință. |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, nota de subsol în cauză din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 396/2005 trebuie modificată în consecință.

| (6) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(6)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

În partea B din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 396/2005, nota de subsol 3 se înlocuiește cu următorul text:

| „(3) | Conținuturile maxime de reziduuri se aplică frunzelor de ridichi de la 1 ianuarie 2025.” |
| --- | --- |

„(3)

Conținuturile maxime de reziduuri se aplică frunzelor de ridichi de la 1 ianuarie 2025.”

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 7 octombrie 2021.

Pentru Comisie

Președintele

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 70, 16.3.2005, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (UE) 2018/62 al Comisiei din 17 ianuarie 2018 de înlocuire a anexei I la Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 18, 23.1.2018, p. 1).

2

(3)  Regulamentul (UE) 2018/1049 al Comisiei din 25 iulie 2018 de înlocuire a anexei I la Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 189, 26.7.2018, p. 9).

3

---