# Euroopan unionin L 354/2021

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 354 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 64. vuosikerta6. lokakuuta 2021 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 354

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

64. vuosikerta6. lokakuuta 2021

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Komission päätös (EU) 2021/1757, annettu 4 päivänä joulukuuta 2020, valtiontukiohjelmasta SA.38399 – 2019/C (ex 2018/E), jonka Italia on toteuttanut – Satamien yhteisöverotus Italiassa (
  1
  ) | 1 |
| | * | Euroopan keskuspankin päätös (EU) 2021/1758, annettu 21 päivänä syyskuuta 2021, Target2-ECB-osajärjestelmän säännöistä tehdyn päätöksen EKP/2007/7 muuttamisesta (EKP/2021/43) | 29 |
| | | SUUNTAVIIVAT |
| | * | Euroopan keskuspankin suuntaviivat (EU) 2021/1759, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2021, Euroopan laajuisesta automatisoidusta reaaliaikaisesta bruttomaksujärjestelmästä (TARGET2) annettujen suuntaviivojen EKP/2012/27 muuttamisesta (EKP/2021/30) | 45 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

PÄÄTÖKSET

*

Komission päätös (EU) 2021/1757, annettu 4 päivänä joulukuuta 2020, valtiontukiohjelmasta SA.38399 – 2019/C (ex 2018/E), jonka Italia on toteuttanut – Satamien yhteisöverotus Italiassa (
  1
  )

1

1

*

Euroopan keskuspankin päätös (EU) 2021/1758, annettu 21 päivänä syyskuuta 2021, Target2-ECB-osajärjestelmän säännöistä tehdyn päätöksen EKP/2007/7 muuttamisesta (EKP/2021/43)

29

SUUNTAVIIVAT

*

Euroopan keskuspankin suuntaviivat (EU) 2021/1759, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2021, Euroopan laajuisesta automatisoidusta reaaliaikaisesta bruttomaksujärjestelmästä (TARGET2) annettujen suuntaviivojen EKP/2012/27 muuttamisesta (EKP/2021/30)

45

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

PÄÄTÖKSET

| 6.10.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 354/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 354/1

---

KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2021/1757,

annettu 4 päivänä joulukuuta 2020,

valtiontukiohjelmasta SA.38399 – 2019/C (ex 2018/E), jonka Italia on toteuttanut – Satamien yhteisöverotus Italiassa

(Ainoastaan italiankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

MENETTELY

| (1) | Komissio lähetti 3 päivänä heinäkuuta 2013 päivätyllä kirjeellä kaikille jäsenvaltioille kattavan kyselylomakkeen, jolla kerättiin tietoja satamien yhteisöverotuksesta ja mahdollisista muista erityyppisille investoinneille tai satamien toiminnalle myönnetyn valtiontuen muodoista. Italian viranomaiset lähettivät vastauksensa edellä mainittuun kyselylomakkeeseen 12 päivänä syyskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä ja 1 päivänä lokakuuta 2013 päivätyllä kirjeellä. Komissio pyysi 24 päivänä tammikuuta 2014 ja 2 päivänä syyskuuta 2014 päivätyillä kirjeillä lisätietoja, jotka Italia toimitti 14 päivänä helmikuuta 2014, 11 päivänä syyskuuta 2014 ja 29 päivänä syyskuuta 2014 päivätyillä kirjeillä. Italian viranomaiset toimittivat lisätietoja 14 päivänä marraskuuta 2014 päivätyllä kirjeellä. Komissio lähetti Italian viranomaisille 27 päivänä huhtikuuta 2017 päivätyllä kirjeellä lisätietopyynnön, johon ne vastasivat 24 päivänä toukokuuta 2017. |
| --- | --- |

(1)

Komissio lähetti 3 päivänä heinäkuuta 2013 päivätyllä kirjeellä kaikille jäsenvaltioille kattavan kyselylomakkeen, jolla kerättiin tietoja satamien yhteisöverotuksesta ja mahdollisista muista erityyppisille investoinneille tai satamien toiminnalle myönnetyn valtiontuen muodoista. Italian viranomaiset lähettivät vastauksensa edellä mainittuun kyselylomakkeeseen 12 päivänä syyskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä ja 1 päivänä lokakuuta 2013 päivätyllä kirjeellä. Komissio pyysi 24 päivänä tammikuuta 2014 ja 2 päivänä syyskuuta 2014 päivätyillä kirjeillä lisätietoja, jotka Italia toimitti 14 päivänä helmikuuta 2014, 11 päivänä syyskuuta 2014 ja 29 päivänä syyskuuta 2014 päivätyillä kirjeillä. Italian viranomaiset toimittivat lisätietoja 14 päivänä marraskuuta 2014 päivätyllä kirjeellä. Komissio lähetti Italian viranomaisille 27 päivänä huhtikuuta 2017 päivätyllä kirjeellä lisätietopyynnön, johon ne vastasivat 24 päivänä toukokuuta 2017.

| (2) | Komissio ilmoitti Italialle 30 päivänä huhtikuuta 2018 päivätyllä kirjeellä neuvoston asetuksen (EU) 2015/1589 (2), jäljempänä ’menettelyasetus’, 21 artiklan mukaisesti tekemästään satamien yhteisöverotusta koskevien säännösten alustavasta valtiontukiarvioinnista ja pyysi Italian viranomaisia esittämään siitä huomautuksensa. Komissio ja Italian viranomaiset pitivät kokoukset 22 päivänä toukokuuta 2018 ja 27 päivänä kesäkuuta 2018. Italia vastasi komission 30 päivänä huhtikuuta 2018 päivättyyn kirjeeseen 3 päivänä heinäkuuta 2018 päivätyllä kirjeellä. Italia antoi lisätietoja 10 päivänä syyskuuta 2018 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(2)

Komissio ilmoitti Italialle 30 päivänä huhtikuuta 2018 päivätyllä kirjeellä neuvoston asetuksen (EU) 2015/1589 (2), jäljempänä ’menettelyasetus’, 21 artiklan mukaisesti tekemästään satamien yhteisöverotusta koskevien säännösten alustavasta valtiontukiarvioinnista ja pyysi Italian viranomaisia esittämään siitä huomautuksensa. Komissio ja Italian viranomaiset pitivät kokoukset 22 päivänä toukokuuta 2018 ja 27 päivänä kesäkuuta 2018. Italia vastasi komission 30 päivänä huhtikuuta 2018 päivättyyn kirjeeseen 3 päivänä heinäkuuta 2018 päivätyllä kirjeellä. Italia antoi lisätietoja 10 päivänä syyskuuta 2018 päivätyllä kirjeellä.

2

| (3) | Komissio ehdotti 8 päivänä tammikuuta 2019 menettelyasetuksen 22 artiklan nojalla aiheellisia toimenpiteitä. Komissio kehotti Italiaa toteuttamaan toimenpiteitä, joilla varmistettaisiin, että taloudellista toimintaa harjoittaviin satamajärjestelmästä vastaaviin viranomaisiin sovelletaan yhteisöveroa samalla tavoin kuin muihin yrityksiin. Lisäksi komissio kehotti Italian viranomaisia ilmoittamaan sille kirjallisesti kahden kuukauden kuluessa ehdotuksen vastaanottamisesta, että ne hyväksyvät ehdotuksen aiheellisiksi toimenpiteiksi menettelyasetuksen 23 artiklan 1 kohdan mukaisesti ehdoitta, yksiselitteisesti ja kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

(3)

Komissio ehdotti 8 päivänä tammikuuta 2019 menettelyasetuksen 22 artiklan nojalla aiheellisia toimenpiteitä. Komissio kehotti Italiaa toteuttamaan toimenpiteitä, joilla varmistettaisiin, että taloudellista toimintaa harjoittaviin satamajärjestelmästä vastaaviin viranomaisiin sovelletaan yhteisöveroa samalla tavoin kuin muihin yrityksiin. Lisäksi komissio kehotti Italian viranomaisia ilmoittamaan sille kirjallisesti kahden kuukauden kuluessa ehdotuksen vastaanottamisesta, että ne hyväksyvät ehdotuksen aiheellisiksi toimenpiteiksi menettelyasetuksen 23 artiklan 1 kohdan mukaisesti ehdoitta, yksiselitteisesti ja kokonaisuudessaan.

| (4) | Italia hylkäsi komission ehdotuksen virallisesti 7 päivänä maaliskuuta 2019 päivätyllä kirjeellä. Italian viranomaiset ja komissio pitivät lisäkokoukset 2 päivänä huhtikuuta 2019 ja 7 päivänä toukokuuta 2019. Italia toisti näissä kokouksissa kantansa. |
| --- | --- |

(4)

Italia hylkäsi komission ehdotuksen virallisesti 7 päivänä maaliskuuta 2019 päivätyllä kirjeellä. Italian viranomaiset ja komissio pitivät lisäkokoukset 2 päivänä huhtikuuta 2019 ja 7 päivänä toukokuuta 2019. Italia toisti näissä kokouksissa kantansa.

| (5) | Koska Italian viranomaiset eivät hyväksyneet ehdotusta aiheellisiksi toimenpiteiksi, komissio päätti 15 päivänä marraskuuta 2019 päivätyllä kirjeellä aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn menettelyasetuksen 23 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (3). Komissio kehotti Italiaa ja asianomaisia esittämään huomautuksia. |
| --- | --- |

(5)

Koska Italian viranomaiset eivät hyväksyneet ehdotusta aiheellisiksi toimenpiteiksi, komissio päätti 15 päivänä marraskuuta 2019 päivätyllä kirjeellä aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn menettelyasetuksen 23 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (3). Komissio kehotti Italiaa ja asianomaisia esittämään huomautuksia.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

3

| (6) | Italia toimitti huomautuksensa komissiolle 4 päivänä helmikuuta 2020 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(6)

Italia toimitti huomautuksensa komissiolle 4 päivänä helmikuuta 2020 päivätyllä kirjeellä.

| (7) | Komissio sai huomautuksia seuraavilta asianomaisilta:






  1. | Confetra – Confederazione Generale Italiana dei Trasporti e della Logistica (Italian kuljetus- ja logistiikka-alan keskusliitto) |
| --- | --- | --- |

(7)

Komissio sai huomautuksia seuraavilta asianomaisilta:

1.

Confetra – Confederazione Generale Italiana dei Trasporti e della Logistica (Italian kuljetus- ja logistiikka-alan keskusliitto)

| 2. | Conftrasporto-Confcommercio (kuljetus-, merikuljetus- ja logistiikkayhdistysten keskusliitto) |
| --- | --- |

2.

Conftrasporto-Confcommercio (kuljetus-, merikuljetus- ja logistiikkayhdistysten keskusliitto)

| 3. | Assoporti (Italian satamayhdistys) |
| --- | --- |

3.

Assoporti (Italian satamayhdistys)

| 4. | Federazione Italiana Lavoratori Trasporti FILT-CGIL, Federazione Italiana Trasporti FIT-CISL, Unione Italiana dei Lavoratori dei Trasporti UILTRASPORTI (Italian kuljetustyöntekijöiden liitto, Italian kuljetustyöntekijäliitto ja Italian kuljetustyöntekijöiden unioni) |
| --- | --- |

4.

Federazione Italiana Lavoratori Trasporti FILT-CGIL, Federazione Italiana Trasporti FIT-CISL, Unione Italiana dei Lavoratori dei Trasporti UILTRASPORTI (Italian kuljetustyöntekijöiden liitto, Italian kuljetustyöntekijäliitto ja Italian kuljetustyöntekijöiden unioni)

| 5. | Associazione Nazionale Imprese Portuali ANCIP (kansallinen satamayritysten yhdistys). |
| --- | --- |

5.

Associazione Nazionale Imprese Portuali ANCIP (kansallinen satamayritysten yhdistys).

| (8) | Komissio sai huomautuksia myös niin kutsutulta Triesten vapaa-alueen kansainväliseltä väliaikaiselta edustajalta. |
| --- | --- |

(8)

Komissio sai huomautuksia myös niin kutsutulta Triesten vapaa-alueen kansainväliseltä väliaikaiselta edustajalta.

| (9) | Komissio toimitti nämä huomautukset Italialle ja antoi sille mahdollisuuden esittää niistä huomautuksia. Italia ei esittänyt tässä yhteydessä huomautuksia. |
| --- | --- |

(9)

Komissio toimitti nämä huomautukset Italialle ja antoi sille mahdollisuuden esittää niistä huomautuksia. Italia ei esittänyt tässä yhteydessä huomautuksia.

2.   TUTKINNAN KOHTEENA OLEVAN TOIMENPITEEN KUVAUS JA TUTKINNAN TAUSTA

TUTKINNAN KOHTEENA OLEVAN TOIMENPITEEN KUVAUS JA TUTKINNAN TAUSTA

| (10) | Italian satamajärjestelmästä vastaavilta viranomaisilta, jäljempänä ’satamajärjestelmäviranomaiset’, ei peritä yhteisöveroa. Tässä päätöksessä käsitellään satamajärjestelmäviranomaisten vapauttamista yhteisöverosta Italiassa. |
| --- | --- |

(10)

Italian satamajärjestelmästä vastaavilta viranomaisilta, jäljempänä ’satamajärjestelmäviranomaiset’, ei peritä yhteisöveroa. Tässä päätöksessä käsitellään satamajärjestelmäviranomaisten vapauttamista yhteisöverosta Italiassa.

2.1   Italian satamien organisaatio ja sääntely

Italian satamien organisaatio ja sääntely

2.1.1   Laki 84/1994 ja satamajärjestelmäviranomaisten perustaminen

Laki 84/1994 ja satamajärjestelmäviranomaisten perustaminen

| (11) | Lakia 84/1994 (4), sellaisena kuin se on muutettuna, jäljempänä ’laki 84/1994’, sovelletaan satamatoimintoihin, ja sillä säännellään satamajärjestelmästä vastaavien viranomaisten, merenkulkuviranomaisen ja muiden satamatoimintoihin liittyvien yritysten tehtäviä ja toimintoja. |
| --- | --- |

(11)

Lakia 84/1994 (4), sellaisena kuin se on muutettuna, jäljempänä ’laki 84/1994’, sovelletaan satamatoimintoihin, ja sillä säännellään satamajärjestelmästä vastaavien viranomaisten, merenkulkuviranomaisen ja muiden satamatoimintoihin liittyvien yritysten tehtäviä ja toimintoja.

4

| (12) | Satamat, joissa satamajärjestelmäviranomaiset sijaitsevat, ovat satamia tai erityisiä satama-alueita, jotka ovat kansallisesti ja kansainvälisesti taloudellisesti merkittäviä (II kategorian I ja II luokan satamat). |
| --- | --- |

(12)

Satamat, joissa satamajärjestelmäviranomaiset sijaitsevat, ovat satamia tai erityisiä satama-alueita, jotka ovat kansallisesti ja kansainvälisesti taloudellisesti merkittäviä (II kategorian I ja II luokan satamat).

| (13) | Satamilla tai erityisillä satama-alueilla, jotka ovat kansallisesti ja kansainvälisesti taloudellisesti merkittäviä (II kategorian I ja II luokat) on seuraavat toiminnot:






  1) | kaupallinen toiminta ja logistiikka; |
| --- | --- | --- |

(13)

Satamilla tai erityisillä satama-alueilla, jotka ovat kansallisesti ja kansainvälisesti taloudellisesti merkittäviä (II kategorian I ja II luokat) on seuraavat toiminnot:

1)

kaupallinen toiminta ja logistiikka;

| 2) | teollisuus ja öljy; |
| --- | --- |

2)

teollisuus ja öljy;

| 3) | matkustajapalvelut, mukaan lukien risteilymatkustajat; |
| --- | --- |

3)

matkustajapalvelut, mukaan lukien risteilymatkustajat;

| 4) | kalastus; |
| --- | --- |

4)

kalastus;

| 5) | matkailu ja vapaa-aika. |
| --- | --- |

5)

matkailu ja vapaa-aika.

| (14) | Sen jälkeen kun asetus 169/2016 tuli voimaan, Italiaan on perustettu 16 satamajärjestelmäviranomaista, jotka kattavat 57 suurta satamaa. Satamajärjestelmäviranomaisten hallinnoimat satamat luetellaan liitteessä A, joka on erottamaton osa lakia 84/1994. Liitettä A voidaan tietyin edellytyksin muuttaa niin, että jokin satama voidaan sisällyttää siihen tai siirtää toiselle satamajärjestelmäviranomaiselle. |
| --- | --- |

(14)

Sen jälkeen kun asetus 169/2016 tuli voimaan, Italiaan on perustettu 16 satamajärjestelmäviranomaista, jotka kattavat 57 suurta satamaa. Satamajärjestelmäviranomaisten hallinnoimat satamat luetellaan liitteessä A, joka on erottamaton osa lakia 84/1994. Liitettä A voidaan tietyin edellytyksin muuttaa niin, että jokin satama voidaan sisällyttää siihen tai siirtää toiselle satamajärjestelmäviranomaiselle.

| (15) | Lain 84/1994 mukaan satamajärjestelmäviranomaiset ovat kansallisesti merkittäviä muita kuin taloudellisia julkisia elimiä, joilla on erityinen oikeudellinen asema ja jotka ovat hallinnollisesti, organisatorisesti, sääntelyllisesti, varainhoidollisesti ja taloudellisesti riippumattomia. Ne kuuluvat infrastruktuuri- ja liikenneministerin valvontavaltaan. Infrastruktuuri- ja liikenneministeri hyväksyy niiden talousarvion ja taseen yhdessä talous- ja valtiovarainministerin kanssa. Satamajärjestelmäviranomaisten varainhoidon tarkastaa tilintarkastustuomioistuin. |
| --- | --- |

(15)

Lain 84/1994 mukaan satamajärjestelmäviranomaiset ovat kansallisesti merkittäviä muita kuin taloudellisia julkisia elimiä, joilla on erityinen oikeudellinen asema ja jotka ovat hallinnollisesti, organisatorisesti, sääntelyllisesti, varainhoidollisesti ja taloudellisesti riippumattomia. Ne kuuluvat infrastruktuuri- ja liikenneministerin valvontavaltaan. Infrastruktuuri- ja liikenneministeri hyväksyy niiden talousarvion ja taseen yhdessä talous- ja valtiovarainministerin kanssa. Satamajärjestelmäviranomaisten varainhoidon tarkastaa tilintarkastustuomioistuin.

| (16) | Lain 84/1994 mukaan satamajärjestelmäviranomaisten on laadittava strateginen suunnitteluohjelma, jossa asetetaan niiden kehitystavoitteet. Niiden on edistettävä toimenpiteitä, joilla parannetaan energiatehokkuutta ja uusiutuvien energialähteiden käyttöä satamissa, ja laadittava näitä toimenpiteitä koskeva suunnitteluasiakirja. |
| --- | --- |

(16)

Lain 84/1994 mukaan satamajärjestelmäviranomaisten on laadittava strateginen suunnitteluohjelma, jossa asetetaan niiden kehitystavoitteet. Niiden on edistettävä toimenpiteitä, joilla parannetaan energiatehokkuutta ja uusiutuvien energialähteiden käyttöä satamissa, ja laadittava näitä toimenpiteitä koskeva suunnitteluasiakirja.

| (17) | Lain 84/1994 mukaan merkittävät infrastruktuurityöt (merenkulkukanavien, suojapatojen, telakoiden ja varustelutelakoiden rakentaminen sekä merenpohjan ruoppaus ja syventäminen) II kategoriaan (I ja II luokkaan) kuuluvissa satamissa ovat valtion vastuulla. Alueet, kunnat ja satamajärjestelmäviranomaiset voivat osallistua niihin omilla varoillaan. Tehdyistä töistä aiheutuvien kustannusten kattamiseksi satamajärjestelmäviranomaiset voivat periä lastattavista tai purettavista tavaroista lisämaksuja tai korottaa käyttöoikeusmaksuja. |
| --- | --- |

(17)

Lain 84/1994 mukaan merkittävät infrastruktuurityöt (merenkulkukanavien, suojapatojen, telakoiden ja varustelutelakoiden rakentaminen sekä merenpohjan ruoppaus ja syventäminen) II kategoriaan (I ja II luokkaan) kuuluvissa satamissa ovat valtion vastuulla. Alueet, kunnat ja satamajärjestelmäviranomaiset voivat osallistua niihin omilla varoillaan. Tehdyistä töistä aiheutuvien kustannusten kattamiseksi satamajärjestelmäviranomaiset voivat periä lastattavista tai purettavista tavaroista lisämaksuja tai korottaa käyttöoikeusmaksuja.

2.1.2   Satamajärjestelmästä vastaavien viranomaisten ja merenkulkuviranomaisen tehtävät

Satamajärjestelmästä vastaavien viranomaisten ja merenkulkuviranomaisen tehtävät

| (18) | Lain 84/1994 6 §:n mukaan satamajärjestelmäviranomaisten on suoritettava seuraavat tehtävät:






  1) | lain 84/1994 16 §:ssä (ks. 2.1.4 kohta jäljempänä), 17 §:ssä ja 18 §:ssä (ks. 2.1.5 kohta jäljempänä) tarkoitettujen satamatoimintojen ja -palvelujen, lupien ja käyttöoikeustoimien hallinnointi, ohjelmointi, koordinointi, sääntely, edistäminen ja valvonta sekä satamissa harjoitettava muu kaupallinen ja teollinen toiminta; |
| --- | --- | --- |

(18)

Lain 84/1994 6 §:n mukaan satamajärjestelmäviranomaisten on suoritettava seuraavat tehtävät:

1)

lain 84/1994 16 §:ssä (ks. 2.1.4 kohta jäljempänä), 17 §:ssä ja 18 §:ssä (ks. 2.1.5 kohta jäljempänä) tarkoitettujen satamatoimintojen ja -palvelujen, lupien ja käyttöoikeustoimien hallinnointi, ohjelmointi, koordinointi, sääntely, edistäminen ja valvonta sekä satamissa harjoitettava muu kaupallinen ja teollinen toiminta;

| 2) | satama-alueen yhteisten osien tavanomainen ja ylimääräinen kunnossapito, mukaan lukien merenpohjan kunnossapito; |
| --- | --- |

2)

satama-alueen yhteisten osien tavanomainen ja ylimääräinen kunnossapito, mukaan lukien merenpohjan kunnossapito;

| 3) | sellaisten satamien käyttäjille tarkoitettujen yleishyödyllisten palvelujen tarjoamisen määrittäminen ja valvonta, jotka eivät liity läheisesti 16 §:ssä tarkoitettuihin satamatoimintoihin (ks. 2.1.4 kohta jäljempänä); |
| --- | --- |

3)

sellaisten satamien käyttäjille tarkoitettujen yleishyödyllisten palvelujen tarjoamisen määrittäminen ja valvonta, jotka eivät liity läheisesti 16 §:ssä tarkoitettuihin satamatoimintoihin (ks. 2.1.4 kohta jäljempänä);

| 4) | viranomaisten ja julkisten elinten satama-alueella toteuttamien hallinnollisten toimien koordinointi; |
| --- | --- |

4)

viranomaisten ja julkisten elinten satama-alueella toteuttamien hallinnollisten toimien koordinointi;

| 5) | meriomaisuuteen kuuluvan maan ja tavaroiden yksinomainen hallinnointi lain 84/1994 ja merenkulkulain säännösten mukaisesti; |
| --- | --- |

5)

meriomaisuuteen kuuluvan maan ja tavaroiden yksinomainen hallinnointi lain 84/1994 ja merenkulkulain säännösten mukaisesti;

| 6) | sataman ulkopuolisten ja satamien välisten logistiikkajärjestelmien välille muodostettujen yhteyksien koordinointi ja edistäminen. |
| --- | --- |

6)

sataman ulkopuolisten ja satamien välisten logistiikkajärjestelmien välille muodostettujen yhteyksien koordinointi ja edistäminen.

| (19) | Lain 84/1994 mukaan merenkulkuviranomainen vastaa merenkulkulain ja erityislakien mukaisista poliisi- ja turvallisuustehtävistä. |
| --- | --- |

(19)

Lain 84/1994 mukaan merenkulkuviranomainen vastaa merenkulkulain ja erityislakien mukaisista poliisi- ja turvallisuustehtävistä.

| (20) | Lain 84/1994 6 §:n mukaan satamajärjestelmäviranomaiset eivät saa harjoittaa satamatoimintoja (5) tai niihin läheisesti liittyvää toimintaa suoraan tai kohdeyritysten kautta. Satamajärjestelmäviranomaiset eivät myöskään saa harjoittaa meriteknisiin palveluihin kuuluvaa luotsausta, hinausta, kiinnitystä tai proomukuljetusta. |
| --- | --- |

(20)

Lain 84/1994 6 §:n mukaan satamajärjestelmäviranomaiset eivät saa harjoittaa satamatoimintoja (5) tai niihin läheisesti liittyvää toimintaa suoraan tai kohdeyritysten kautta. Satamajärjestelmäviranomaiset eivät myöskään saa harjoittaa meriteknisiin palveluihin kuuluvaa luotsausta, hinausta, kiinnitystä tai proomukuljetusta.

5

| (21) | On perustettava neuvoa-antava komitea, joka koostuu viidestä satamassa toimivien yritysten työntekijöiden edustajasta, yhdestä satamajärjestelmäviranomaisten työntekijöiden edustajasta ja yhdestä kaikkien seuraavien satamassa toimivien yritysluokkien edustajasta: alusten omistajat, teollisuusyritykset, 16 §:ssä (ks. 2.1.4 kohta jäljempänä) ja 18 §:ssä (ks. 2.1.5 kohta jäljempänä) tarkoitetut yhtiöt, huolitsijat, merimiehet ja asiamiehet sekä satama-alalla toimivat kuljetusyrittäjät. Komitealla on tarkoitus olla neuvoa-antavia tehtäviä, jotka liittyvät lupien ja käyttöoikeuksien myöntämiseen, keskeyttämiseen tai peruuttamiseen. |
| --- | --- |

(21)

On perustettava neuvoa-antava komitea, joka koostuu viidestä satamassa toimivien yritysten työntekijöiden edustajasta, yhdestä satamajärjestelmäviranomaisten työntekijöiden edustajasta ja yhdestä kaikkien seuraavien satamassa toimivien yritysluokkien edustajasta: alusten omistajat, teollisuusyritykset, 16 §:ssä (ks. 2.1.4 kohta jäljempänä) ja 18 §:ssä (ks. 2.1.5 kohta jäljempänä) tarkoitetut yhtiöt, huolitsijat, merimiehet ja asiamiehet sekä satama-alalla toimivat kuljetusyrittäjät. Komitealla on tarkoitus olla neuvoa-antavia tehtäviä, jotka liittyvät lupien ja käyttöoikeuksien myöntämiseen, keskeyttämiseen tai peruuttamiseen.

| (22) | Satamajärjestelmäviranomaiset perustavat omia alueellisia toimistoja, joissa satamajärjestelmäviranomaisen pääsihteeri tai hänen edustajansa vastaa muun muassa käyttöoikeuksien myöntämisestä enintään neljän vuoden ajaksi ja asianomaisten käyttöoikeusmaksujen määrittämisestä, jollei neuvoa-antavan komitean ja hallintokomitean lausunnosta muuta johdu. |
| --- | --- |

(22)

Satamajärjestelmäviranomaiset perustavat omia alueellisia toimistoja, joissa satamajärjestelmäviranomaisen pääsihteeri tai hänen edustajansa vastaa muun muassa käyttöoikeuksien myöntämisestä enintään neljän vuoden ajaksi ja asianomaisten käyttöoikeusmaksujen määrittämisestä, jollei neuvoa-antavan komitean ja hallintokomitean lausunnosta muuta johdu.

2.1.3   Satamajärjestelmästä vastaavien viranomaisten taloudelliset resurssit

Satamajärjestelmästä vastaavien viranomaisten taloudelliset resurssit

| (23) | Satamajärjestelmäviranomaisten tulot koostuvat seuraavista:






  1) | lain 84/1994 18 §:ssä (ks. 2.1.5 kohta jäljempänä) tarkoitetut satama-alueella ja alueellisten rajojen sisäpuolella sijaitsevien valtion omistamien alueiden ja laitureiden käyttöoikeusmaksut; |
| --- | --- | --- |

(23)

Satamajärjestelmäviranomaisten tulot koostuvat seuraavista:

1)

lain 84/1994 18 §:ssä (ks. 2.1.5 kohta jäljempänä) tarkoitetut satama-alueella ja alueellisten rajojen sisäpuolella sijaitsevien valtion omistamien alueiden ja laitureiden käyttöoikeusmaksut;

| 2) | lain 84/1994 16 §:ssä tarkoitetuista satamatoiminnoista perittävät lupamaksut (ks. 2.1.4 kohta jäljempänä); |
| --- | --- |

2)

lain 84/1994 16 §:ssä tarkoitetuista satamatoiminnoista perittävät lupamaksut (ks. 2.1.4 kohta jäljempänä);

| 3) | kiinnitysmaksut (tassa di ancoraggio); |
| --- | --- |

3)

kiinnitysmaksut (tassa di ancoraggio);

| 4) | purettavista ja lastattavista tavaroista perittävät maksut (tassa portuale); |
| --- | --- |

4)

purettavista ja lastattavista tavaroista perittävät maksut (tassa portuale);

| 5) | alueiden, paikallisviranomaisten ja muiden julkisten elinten rahoitusosuudet; |
| --- | --- |

5)

alueiden, paikallisviranomaisten ja muiden julkisten elinten rahoitusosuudet;

| 6) | muut tulot. |
| --- | --- |

6)

muut tulot.

| (24) | Italian infrastruktuuri- ja liikenneministeriön selvityksen mukaan ”satamamaksut” (purettavista ja lastattavista tavaroista perittävät maksut eli tassa portuale ja kiinnitysmaksut eli tassa di ancoraggio) yhdessä käyttöoikeusmaksujen kanssa olivat vuonna 2017 Italian satamien kaksi pääasiallista tuloerää, joiden osuudet olivat 53,2 prosenttia ja 27,1 prosenttia toimintatuloista (6). |
| --- | --- |

(24)

Italian infrastruktuuri- ja liikenneministeriön selvityksen mukaan ”satamamaksut” (purettavista ja lastattavista tavaroista perittävät maksut eli tassa portuale ja kiinnitysmaksut eli tassa di ancoraggio) yhdessä käyttöoikeusmaksujen kanssa olivat vuonna 2017 Italian satamien kaksi pääasiallista tuloerää, joiden osuudet olivat 53,2 prosenttia ja 27,1 prosenttia toimintatuloista (6).

6

2.1.4   Satamatoiminnot (lain 84/1994 16 §)

Satamatoiminnot (lain 84/1994 16 §)

| (25) | Satamatoimintoja ovat tavaroiden lastaus, purku, uudelleen lastaus, varastointi, kaikenlaisten tavaroiden käsittely yleensä satamassa. Satamapalvelut ovat satamatoimintojen asiantuntijapalveluja, täydentäviä palveluja ja oheispalveluja. Satamajärjestelmäviranomaiset voivat yksilöidä nämä palvelut erityisillä säännöillä, jotka annetaan liikenne- ja merenkulkuministerin asetuksella. |
| --- | --- |

(25)

Satamatoimintoja ovat tavaroiden lastaus, purku, uudelleen lastaus, varastointi, kaikenlaisten tavaroiden käsittely yleensä satamassa. Satamapalvelut ovat satamatoimintojen asiantuntijapalveluja, täydentäviä palveluja ja oheispalveluja. Satamajärjestelmäviranomaiset voivat yksilöidä nämä palvelut erityisillä säännöillä, jotka annetaan liikenne- ja merenkulkuministerin asetuksella.

| (26) | Satamajärjestelmäviranomaiset sääntelevät ja valvovat satamatoimintoja ja satamapalveluja sekä kunkin yrityksen julkistamien hintojen soveltamista ja raportoivat säännöllisesti liikenne- ja merenkulkuministerille. |
| --- | --- |

(26)

Satamajärjestelmäviranomaiset sääntelevät ja valvovat satamatoimintoja ja satamapalveluja sekä kunkin yrityksen julkistamien hintojen soveltamista ja raportoivat säännöllisesti liikenne- ja merenkulkuministerille.

| (27) | Satamatoimintojen ja satamapalvelujen suorittaminen omaan lukuun tai kolmansien osapuolten toimesta edellyttää satamajärjestelmäviranomaisen lupaa. Luvan on katettava itse luvassa yksilöitävien satamatoimintojen tai yhden tai useamman satamapalvelun suorittaminen. |
| --- | --- |

(27)

Satamatoimintojen ja satamapalvelujen suorittaminen omaan lukuun tai kolmansien osapuolten toimesta edellyttää satamajärjestelmäviranomaisen lupaa. Luvan on katettava itse luvassa yksilöitävien satamatoimintojen tai yhden tai useamman satamapalvelun suorittaminen.

| (28) | Satamajärjestelmäviranomaisten on rekisteröitävä luvan saaneet yritykset erillisiin rekistereihin, ja rekisteröityjen yritysten on maksettava vuosimaksu ja asetettava vakuus. |
| --- | --- |

(28)

Satamajärjestelmäviranomaisten on rekisteröitävä luvan saaneet yritykset erillisiin rekistereihin, ja rekisteröityjen yritysten on maksettava vuosimaksu ja asetettava vakuus.

| (29) | Lupien myöntämistä varten liikenne- ja merenkulkuministerin on määritettävä asetuksella






  1) | toimijoita ja hakijayrityksiä koskevat henkilökohtaiset, taloudelliset ja ammatilliset vaatimukset; |
| --- | --- | --- |

(29)

Lupien myöntämistä varten liikenne- ja merenkulkuministerin on määritettävä asetuksella

1)

toimijoita ja hakijayrityksiä koskevat henkilökohtaiset, taloudelliset ja ammatilliset vaatimukset;

| 2) | luvan myöntämistä, keskeyttämistä ja peruuttamista koskevat perusteet, menettelyt ja määräajat sekä niihin liittyvät tarkastukset; |
| --- | --- |

2)

luvan myöntämistä, keskeyttämistä ja peruuttamista koskevat perusteet, menettelyt ja määräajat sekä niihin liittyvät tarkastukset;

| 3) | parametrit, joilla määritellään vuosimaksujen ja vakuuksien vähimmäis- ja enimmäismäärät suhteessa luvan voimassaoloaikaan ja erityispiirteisiin ottaen huomioon investointien määrä ja toteutettavat toimet. |
| --- | --- |

3)

parametrit, joilla määritellään vuosimaksujen ja vakuuksien vähimmäis- ja enimmäismäärät suhteessa luvan voimassaoloaikaan ja erityispiirteisiin ottaen huomioon investointien määrä ja toteutettavat toimet.

| (30) | Satamajärjestelmäviranomaiset julkistavat satamatoimintojen hinnat. Luvan saaneiden yritysten on ilmoitettava satamajärjestelmäviranomaiselle hinnat, jotka ne aikovat periä käyttäjiltä, sekä hintojen mahdolliset myöhemmät muutokset. |
| --- | --- |

(30)

Satamajärjestelmäviranomaiset julkistavat satamatoimintojen hinnat. Luvan saaneiden yritysten on ilmoitettava satamajärjestelmäviranomaiselle hinnat, jotka ne aikovat periä käyttäjiltä, sekä hintojen mahdolliset myöhemmät muutokset.

| (31) | Luvan voimassaoloajan on liityttävä yrityksen ehdottamaan toimenpideohjelmaan, tai jos hyväksytty yritys on myös lain 84/1994 18 §:ssä tarkoitettu käyttöoikeussopimuksen haltija (ks. 2.1.5 kohta jäljempänä), sen on oltava sama kuin käyttöoikeuden voimassaoloaika. Lupa voidaan uusia uusien toimintaohjelmien yhteydessä tai käyttöoikeuden uusimisen jälkeen. |
| --- | --- |

(31)

Luvan voimassaoloajan on liityttävä yrityksen ehdottamaan toimenpideohjelmaan, tai jos hyväksytty yritys on myös lain 84/1994 18 §:ssä tarkoitettu käyttöoikeussopimuksen haltija (ks. 2.1.5 kohta jäljempänä), sen on oltava sama kuin käyttöoikeuden voimassaoloaika. Lupa voidaan uusia uusien toimintaohjelmien yhteydessä tai käyttöoikeuden uusimisen jälkeen.

| (32) | Satamajärjestelmäviranomaisten on paikallista neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan määritettävä myönnettävien lupien enimmäismäärä ottaen huomioon toiminnalliset vaatimukset ja sataman liikenne ja varmistettava samalla, että alalla on mahdollisimman paljon kilpailua. |
| --- | --- |

(32)

Satamajärjestelmäviranomaisten on paikallista neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan määritettävä myönnettävien lupien enimmäismäärä ottaen huomioon toiminnalliset vaatimukset ja sataman liikenne ja varmistettava samalla, että alalla on mahdollisimman paljon kilpailua.

2.1.5   Maa-alueita ja laitureita koskevat käyttöoikeudet (lain 84/1994 18 §)

Maa-alueita ja laitureita koskevat käyttöoikeudet (lain 84/1994 18 §)

| (33) | Satamajärjestelmäviranomaiset antavat käyttöoikeuden sataman maa-alueisiin ja laitureihin lain 84/1994 16 §:ssä tarkoitetuille yrityksille satamatoimintojen harjoittamista varten. |
| --- | --- |

(33)

Satamajärjestelmäviranomaiset antavat käyttöoikeuden sataman maa-alueisiin ja laitureihin lain 84/1994 16 §:ssä tarkoitetuille yrityksille satamatoimintojen harjoittamista varten.

| (34) | Käyttöoikeudet annetaan liikenne- ja merenkulkuministerin asetuksella yhdessä valtiovarainministerin kanssa vahvistamien sopivien ilmoitusmuotojen perusteella. Samassa asetuksessa määritetään myös






  1) | käyttöoikeuden voimassaoloaika, käyttöoikeuden myöntäneiden viranomaisten valvonta- ja tarkastusvaltuudet, käyttöoikeuden uusimista koskevat ehdot ja laitosten käyttöoikeus uudelle käyttöoikeussopimuksen saajalle; |
| --- | --- | --- |

(34)

Käyttöoikeudet annetaan liikenne- ja merenkulkuministerin asetuksella yhdessä valtiovarainministerin kanssa vahvistamien sopivien ilmoitusmuotojen perusteella. Samassa asetuksessa määritetään myös

1)

käyttöoikeuden voimassaoloaika, käyttöoikeuden myöntäneiden viranomaisten valvonta- ja tarkastusvaltuudet, käyttöoikeuden uusimista koskevat ehdot ja laitosten käyttöoikeus uudelle käyttöoikeussopimuksen saajalle;

| 2) | vähimmäiskäyttöoikeusmaksut, jotka käyttöoikeussopimuksen saajien on maksettava. |
| --- | --- |

2)

vähimmäiskäyttöoikeusmaksut, jotka käyttöoikeussopimuksen saajien on maksettava.

| (35) | Saadakseen käyttöoikeudet






  1) | hakijoiden on esitettävä liiketoimintasuunnitelma, joka on laadittu sataman liikenteen ja tuottavuuden lisäämiseksi ja jonka tueksi on annettu asianmukaiset takaukset; |
| --- | --- | --- |

(35)

Saadakseen käyttöoikeudet

1)

hakijoiden on esitettävä liiketoimintasuunnitelma, joka on laadittu sataman liikenteen ja tuottavuuden lisäämiseksi ja jonka tueksi on annettu asianmukaiset takaukset;

| 2) | hakijoilla on oltava asianmukaiset tekniset ja organisatoriset välineet, myös turvallisuuden osalta, jotta ne täyttävät omat ja kolmansien osapuolien jatkuvan ja integroidun tuotanto- ja toimintasyklin tarpeet; |
| --- | --- |

2)

hakijoilla on oltava asianmukaiset tekniset ja organisatoriset välineet, myös turvallisuuden osalta, jotta ne täyttävät omat ja kolmansien osapuolien jatkuvan ja integroidun tuotanto- ja toimintasyklin tarpeet;

| 3) | hakijoiden on laadittava liiketoimintasuunnitelmaa vastaava henkilöstösuunnitelma. |
| --- | --- |

3)

hakijoiden on laadittava liiketoimintasuunnitelmaa vastaava henkilöstösuunnitelma.

| (36) | Kussakin satamassa valtion omistaman maa-alueen käyttöoikeussopimuksen saajan on harjoitettava suoraan toimintaa, jota varten käyttöoikeus on myönnetty. Käyttöoikeussopimuksen saaja ei voi samanaikaisesti olla saman sataman toisen valtion alueen käyttöoikeussopimuksen saaja, paitsi jos toiminta, johon tarvitaan uusi käyttöoikeus, poikkeaa saman valtion alueella voimassa olevien käyttöoikeussopimusten kattamasta toiminnasta, eikä se voi harjoittaa satamatoimintaa muilla kuin käyttöoikeuteen liittyvillä alueilla. |
| --- | --- |

(36)

Kussakin satamassa valtion omistaman maa-alueen käyttöoikeussopimuksen saajan on harjoitettava suoraan toimintaa, jota varten käyttöoikeus on myönnetty. Käyttöoikeussopimuksen saaja ei voi samanaikaisesti olla saman sataman toisen valtion alueen käyttöoikeussopimuksen saaja, paitsi jos toiminta, johon tarvitaan uusi käyttöoikeus, poikkeaa saman valtion alueella voimassa olevien käyttöoikeussopimusten kattamasta toiminnasta, eikä se voi harjoittaa satamatoimintaa muilla kuin käyttöoikeuteen liittyvillä alueilla.

| (37) | Satamajärjestelmäviranomaisten on tehtävä vuotuisia tarkastuksia sen varmistamiseksi, että käyttöoikeuden myöntämishetkellä ja liiketoimintasuunnitelmassa esitettyjen investointien toteuttamisen yhteydessä asetetut vaatimukset täyttyvät. |
| --- | --- |

(37)

Satamajärjestelmäviranomaisten on tehtävä vuotuisia tarkastuksia sen varmistamiseksi, että käyttöoikeuden myöntämishetkellä ja liiketoimintasuunnitelmassa esitettyjen investointien toteuttamisen yhteydessä asetetut vaatimukset täyttyvät.

| (38) | Jos käyttöoikeussopimuksen saaja on perusteettomasti jättänyt noudattamatta sitoumuksiaan eikä ole saavuttanut liiketoimintasuunnitelmassa asetettuja tavoitteita, satamajärjestelmäviranomaisten on peruutettava käyttöoikeus. |
| --- | --- |

(38)

Jos käyttöoikeussopimuksen saaja on perusteettomasti jättänyt noudattamatta sitoumuksiaan eikä ole saavuttanut liiketoimintasuunnitelmassa asetettuja tavoitteita, satamajärjestelmäviranomaisten on peruutettava käyttöoikeus.

2.2   Italian yhteisöverojärjestelmä ja satamajärjestelmäviranomaisten vapautus verosta

Italian yhteisöverojärjestelmä ja satamajärjestelmäviranomaisten vapautus verosta

| (39) | Italian tuloverosta säädetään 22 päivänä joulukuuta 1986 annetussa presidentin asetuksessa 917: Testo Unico delle Imposte sui Redditi (Italian tuloverotusta koskevien säädösten koonnos, jäljempänä ’TUIR’) (7). TUIR:n II osastossa vahvistetaan yhteisöverotusta koskevat säännöt. |
| --- | --- |

(39)

Italian tuloverosta säädetään 22 päivänä joulukuuta 1986 annetussa presidentin asetuksessa 917: Testo Unico delle Imposte sui Redditi (Italian tuloverotusta koskevien säädösten koonnos, jäljempänä ’TUIR’) (7). TUIR:n II osastossa vahvistetaan yhteisöverotusta koskevat säännöt.

7

| (40) | Italian yhteisöveron (Imposta sul reddito sulle società IRES, jäljempänä ’yhteisövero’) keskeiset osat on esitetty jäljempänä (8). |
| --- | --- |

(40)

Italian yhteisöveron (Imposta sul reddito sulle società IRES, jäljempänä ’yhteisövero’) keskeiset osat on esitetty jäljempänä (8).

8

2.2.1   Verovelvolliset (TUIR:n 73 ja 74 §)

Verovelvolliset (TUIR:n 73 ja 74 §)

| (41) | TUIR:n 73 §:n 1 momentin mukaan yhteisöveroa peritään seuraavilta yhteisöiltä:






  1) | osakeyhtiöt ja kommandiittiyhtiöt, rajavastuuyhtiöt, osuustoiminnalliset yhtiöt, keskinäiset vakuutusyhtiöt ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2157/2001 (9) mukaiset eurooppayhtiöt sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1435/2003 (10) mukaiset eurooppaosuuskunnat, joiden kotipaikka on valtion alueella; |
| --- | --- | --- |

(41)

TUIR:n 73 §:n 1 momentin mukaan yhteisöveroa peritään seuraavilta yhteisöiltä:

1)

osakeyhtiöt ja kommandiittiyhtiöt, rajavastuuyhtiöt, osuustoiminnalliset yhtiöt, keskinäiset vakuutusyhtiöt ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2157/2001 (9) mukaiset eurooppayhtiöt sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1435/2003 (10) mukaiset eurooppaosuuskunnat, joiden kotipaikka on valtion alueella;

9

10

| 2) | julkiset ja yksityiset yhteisöt, jotka eivät ole yrityksiä, sekä trustit, joiden kotipaikka on valtion alueella ja joiden yksinomaisena tai pääasiallisena tarkoituksena on kaupallisen toiminnan harjoittaminen; |
| --- | --- |

2)

julkiset ja yksityiset yhteisöt, jotka eivät ole yrityksiä, sekä trustit, joiden kotipaikka on valtion alueella ja joiden yksinomaisena tai pääasiallisena tarkoituksena on kaupallisen toiminnan harjoittaminen;

| 3) | julkiset ja yksityiset yhteisöt, jotka eivät ole yrityksiä, trustit, joiden yksinomaisena tai pääasiallisena tavoitteena ei ole kaupallisen toiminnan harjoittaminen, sekä säästöjen yhteissijoitusyritykset, joiden kotipaikka on valtion alueella; |
| --- | --- |

3)

julkiset ja yksityiset yhteisöt, jotka eivät ole yrityksiä, trustit, joiden yksinomaisena tai pääasiallisena tavoitteena ei ole kaupallisen toiminnan harjoittaminen, sekä säästöjen yhteissijoitusyritykset, joiden kotipaikka on valtion alueella;

| 4) | kaikki yritykset ja laitokset, mukaan lukien trustit, jotka ovat tai eivät ole oikeushenkilöitä ja joiden kotipaikka ei ole valtion alueella. |
| --- | --- |

4)

kaikki yritykset ja laitokset, mukaan lukien trustit, jotka ovat tai eivät ole oikeushenkilöitä ja joiden kotipaikka ei ole valtion alueella.

| (42) | TUIR:n 74 §:ssä otetaan käyttöön valtion ja julkisten elinten erityissäännöksiä ja määritellään, millaista toimintaa ei katsota kaupalliseksi toiminnaksi. |
| --- | --- |

(42)

TUIR:n 74 §:ssä otetaan käyttöön valtion ja julkisten elinten erityissäännöksiä ja määritellään, millaista toimintaa ei katsota kaupalliseksi toiminnaksi.

| (43) | TUIR:n 74 §:n 1 momentin mukaan yhteisöveroa eivät maksa valtion elimet ja hallintoelimet, mukaan lukien ne, jotka ovat itsenäisiä organisaatioita, vaikka ne olisivat oikeushenkilöitä, kunnat, paikallisten elinten yhteenliittymät, yhdistykset ja yhteistä omaisuutta hallinnoivat elimet, vuoristoyhteisöt, maakunnat ja alueet. TUIR:n 74 §:n 2 momentin mukaan julkisten elinten suorittama valtion tehtävien hoito ei ole kaupallista toimintaa. |
| --- | --- |

(43)

TUIR:n 74 §:n 1 momentin mukaan yhteisöveroa eivät maksa valtion elimet ja hallintoelimet, mukaan lukien ne, jotka ovat itsenäisiä organisaatioita, vaikka ne olisivat oikeushenkilöitä, kunnat, paikallisten elinten yhteenliittymät, yhdistykset ja yhteistä omaisuutta hallinnoivat elimet, vuoristoyhteisöt, maakunnat ja alueet. TUIR:n 74 §:n 2 momentin mukaan julkisten elinten suorittama valtion tehtävien hoito ei ole kaupallista toimintaa.

2.2.2   Verotettava tulo

Verotettava tulo

| (44) | Kaikki liiketoimintaa harjoittavien yritysten saamat tulot katsotaan yritystuloiksi, ja niistä kannetaan yhteisöveroa (TUIR:n 81 §). Veroperusteena käytetään niitä maailmanlaajuisia tuloja, jotka on esitetty asianomaiselta tilikaudelta laaditussa tuloslaskelmassa yhtiöoikeuden säännösten mukaisesti ja jotka on oikaistu yritystuloja koskevien verolainsäädännön säännösten mukaisesti. |
| --- | --- |

(44)

Kaikki liiketoimintaa harjoittavien yritysten saamat tulot katsotaan yritystuloiksi, ja niistä kannetaan yhteisöveroa (TUIR:n 81 §). Veroperusteena käytetään niitä maailmanlaajuisia tuloja, jotka on esitetty asianomaiselta tilikaudelta laaditussa tuloslaskelmassa yhtiöoikeuden säännösten mukaisesti ja jotka on oikaistu yritystuloja koskevien verolainsäädännön säännösten mukaisesti.

| (45) | Kiinteistövarallisuudesta saatavien tulojen yhteisöverokohtelu riippuu kiinteistövarallisuuden tyypistä. Jos kiinteistövarallisuutta käytetään tosiasiallisesti ja yksinomaan kaupallisen toiminnan harjoittamiseen (tai jos sitä voidaan sen ominaispiirteiden vuoksi käyttää ainoastaan kaupallisen toiminnan harjoittamiseen), kiinteistövarallisuudesta saatavat tulot katsotaan yritystuloiksi. Näin ollen nämä tulot sisältyvät yhtiön verotettavaan tuloon. |
| --- | --- |

(45)

Kiinteistövarallisuudesta saatavien tulojen yhteisöverokohtelu riippuu kiinteistövarallisuuden tyypistä. Jos kiinteistövarallisuutta käytetään tosiasiallisesti ja yksinomaan kaupallisen toiminnan harjoittamiseen (tai jos sitä voidaan sen ominaispiirteiden vuoksi käyttää ainoastaan kaupallisen toiminnan harjoittamiseen), kiinteistövarallisuudesta saatavat tulot katsotaan yritystuloiksi. Näin ollen nämä tulot sisältyvät yhtiön verotettavaan tuloon.

2.2.3   Verokausi

Verokausi

| (46) | Yhteisöveron verokausi on yhtiön lain tai yhtiöjärjestyksen mukainen tilikausi. Jos tilikautta ei ole määritetty näin tai jos se on pidempi kuin kaksi vuotta, verokausi on kalenterivuosi (TUIR:n 76 §). |
| --- | --- |

(46)

Yhteisöveron verokausi on yhtiön lain tai yhtiöjärjestyksen mukainen tilikausi. Jos tilikautta ei ole määritetty näin tai jos se on pidempi kuin kaksi vuotta, verokausi on kalenterivuosi (TUIR:n 76 §).

2.2.4   Verokannat

Verokannat

| (47) | Yhteisöverokanta on 24 prosenttia (TUIR:n 77 §) (11). |
| --- | --- |

(47)

Yhteisöverokanta on 24 prosenttia (TUIR:n 77 §) (11).

11

| (48) | Joulukuun 27 päivänä 2019 annetun lain N:o 160 1 §:n 716 momentilla otettiin käyttöön uusi 3,5 prosenttiyksikön suuruinen yhteisöveron lisävero tuloista, jotka on saatu lain 84/1994 16 ja 18 §:n nojalla myönnettyjen satamalupien ja käyttöoikeuksien perusteella suoritetuista toimista (12). Tämä on väliaikainen toimenpide, jota sovelletaan vain tilikausiin 2019–2021. |
| --- | --- |

(48)

Joulukuun 27 päivänä 2019 annetun lain N:o 160 1 §:n 716 momentilla otettiin käyttöön uusi 3,5 prosenttiyksikön suuruinen yhteisöveron lisävero tuloista, jotka on saatu lain 84/1994 16 ja 18 §:n nojalla myönnettyjen satamalupien ja käyttöoikeuksien perusteella suoritetuista toimista (12). Tämä on väliaikainen toimenpide, jota sovelletaan vain tilikausiin 2019–2021.

12

2.2.5   Satamajärjestelmästä vastaavien viranomaisten verotus Italiassa

Satamajärjestelmästä vastaavien viranomaisten verotus Italiassa

| (49) | Italian satamajärjestelmäviranomaiset eivät ole yhteisöveron alaisia. Tässä päätöksessä käsitellään satamajärjestelmäviranomaisten vapauttamista yhteisöverosta Italiassa. Tämä vapautus perustuu erityisesti TUIR:n 74 §:ään, siten kuin Italian viranomaiset sitä tulkitsevat ja soveltavat. |
| --- | --- |

(49)

Italian satamajärjestelmäviranomaiset eivät ole yhteisöveron alaisia. Tässä päätöksessä käsitellään satamajärjestelmäviranomaisten vapauttamista yhteisöverosta Italiassa. Tämä vapautus perustuu erityisesti TUIR:n 74 §:ään, siten kuin Italian viranomaiset sitä tulkitsevat ja soveltavat.

| (50) | TUIR:n 74 §:n mukaan valtion elimet ja hallintoelimet, mukaan lukien ne, jotka ovat itsenäisiä organisaatioita, vaikka ne olisivat oikeushenkilöitä, sekä kunnat, paikallisten elinten yhteenliittymät, yhdistykset ja yhteistä omaisuutta hallinnoivat elimet, vuoristoyhteisöt, maakunnat ja alueet eivät maksa yhteisöveroa. |
| --- | --- |

(50)

TUIR:n 74 §:n mukaan valtion elimet ja hallintoelimet, mukaan lukien ne, jotka ovat itsenäisiä organisaatioita, vaikka ne olisivat oikeushenkilöitä, sekä kunnat, paikallisten elinten yhteenliittymät, yhdistykset ja yhteistä omaisuutta hallinnoivat elimet, vuoristoyhteisöt, maakunnat ja alueet eivät maksa yhteisöveroa.

| (51) | Italian viranomaiset katsovat, että satamajärjestelmäviranomaiset ovat julkisia elimiä, joilla on yksinomaan hallinnollisia tehtäviä ja joihin sovelletaan näin ollen TUIR:n 74 §:ää. Niiden mukaan TUIR:n 73 §:ssä sen sijaan edellytetään, että kyseinen yhteisö harjoittaa kaupallista toimintaa, vaikkakin toissijaisena toimintana, eikä sitä näin ollen voida soveltaa satamajärjestelmäviranomaisiin. |
| --- | --- |

(51)

Italian viranomaiset katsovat, että satamajärjestelmäviranomaiset ovat julkisia elimiä, joilla on yksinomaan hallinnollisia tehtäviä ja joihin sovelletaan näin ollen TUIR:n 74 §:ää. Niiden mukaan TUIR:n 73 §:ssä sen sijaan edellytetään, että kyseinen yhteisö harjoittaa kaupallista toimintaa, vaikkakin toissijaisena toimintana, eikä sitä näin ollen voida soveltaa satamajärjestelmäviranomaisiin.

| (52) | TUIR:n 73 ja 74 §, sellaisina kuin Italian viranomaiset niitä tulkitsevat ja soveltavat, johtavat tilanteeseen, jossa Italian satamajärjestelmäviranomaiset on vapautettu yhteisöverosta myös satamainfrastruktuurin hyödyntämisestä saatavien tulojen osalta. |
| --- | --- |

(52)

TUIR:n 73 ja 74 §, sellaisina kuin Italian viranomaiset niitä tulkitsevat ja soveltavat, johtavat tilanteeseen, jossa Italian satamajärjestelmäviranomaiset on vapautettu yhteisöverosta myös satamainfrastruktuurin hyödyntämisestä saatavien tulojen osalta.

2.3   Menettelyn aloittamisen syyt

Menettelyn aloittamisen syyt

| (53) | Komissio ehdotti 8 päivänä tammikuuta 2019 menettelyasetuksen 22 artiklan nojalla aiheellisia toimenpiteitä ja kehotti Italiaa hyväksymään toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että taloudellista toimintaa harjoittaviin satamajärjestelmäviranomaisiin sovelletaan yhteisöveroa samalla tavalla kuin muihin yrityksiin. Italia hylkäsi 7 päivänä maaliskuuta 2019 muodollisesti komission ehdotuksen eikä hyväksynyt toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että taloudellista toimintaa harjoittaviin satamajärjestelmäviranomaisiin sovelletaan yhteisöveroa samalla tavalla kuin muihin yrityksiin. |
| --- | --- |

(53)

Komissio ehdotti 8 päivänä tammikuuta 2019 menettelyasetuksen 22 artiklan nojalla aiheellisia toimenpiteitä ja kehotti Italiaa hyväksymään toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että taloudellista toimintaa harjoittaviin satamajärjestelmäviranomaisiin sovelletaan yhteisöveroa samalla tavalla kuin muihin yrityksiin. Italia hylkäsi 7 päivänä maaliskuuta 2019 muodollisesti komission ehdotuksen eikä hyväksynyt toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että taloudellista toimintaa harjoittaviin satamajärjestelmäviranomaisiin sovelletaan yhteisöveroa samalla tavalla kuin muihin yrityksiin.

| (54) | Koska komissio katsoi edelleen, että taloudellista toimintaa harjoittavia satamajärjestelmäviranomaisia hyödyttävässä yhteisöverosta vapautuksessa oli kyse voimassa olevasta valtiontukiohjelmasta, ja epäili kyseisen tukiohjelman soveltuvuutta sisämarkkinoille, se päätti aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn työjärjestyksen 23 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tässä päätöksessä komissio totesi alustavasti, että satamajärjestelmäviranomaisille myönnetty vapautus yhteisöverosta on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua voimassa olevaa valtiontukea, jonka ei voida katsoa soveltuvan sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(54)

Koska komissio katsoi edelleen, että taloudellista toimintaa harjoittavia satamajärjestelmäviranomaisia hyödyttävässä yhteisöverosta vapautuksessa oli kyse voimassa olevasta valtiontukiohjelmasta, ja epäili kyseisen tukiohjelman soveltuvuutta sisämarkkinoille, se päätti aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn työjärjestyksen 23 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tässä päätöksessä komissio totesi alustavasti, että satamajärjestelmäviranomaisille myönnetty vapautus yhteisöverosta on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua voimassa olevaa valtiontukea, jonka ei voida katsoa soveltuvan sisämarkkinoille.

3.   ITALIAN JA ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

ITALIAN JA ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

3.1   Yleisiä huomautuksia

Yleisiä huomautuksia

| (55) | Italia ja muut asianomaiset väittävät, että koska unionilla ei ole satamia koskevaa lainsäädäntöä eikä unionin lainsäädännössä ole satamaviranomaisia koskevaa yhteistä käsitettä, jäsenvaltioilla on toimivalta tunnistaa ja säännellä satamien hallinnointielinten luonnetta ja tehtäviä, kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2017/352 (13) osoitetaan. |
| --- | --- |

(55)

Italia ja muut asianomaiset väittävät, että koska unionilla ei ole satamia koskevaa lainsäädäntöä eikä unionin lainsäädännössä ole satamaviranomaisia koskevaa yhteistä käsitettä, jäsenvaltioilla on toimivalta tunnistaa ja säännellä satamien hallinnointielinten luonnetta ja tehtäviä, kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2017/352 (13) osoitetaan.

13

| (56) | Ne katsovat, että komission muiden jäsenvaltioiden erityistapauksista tekemissä päätöksissä vahvistettujen periaatteiden soveltaminen Italiaan ei ole kohtuullista. Niiden mielestä Italian tilanne ei ole verrattavissa muihin jäsenvaltioihin (14). |
| --- | --- |

(56)

Ne katsovat, että komission muiden jäsenvaltioiden erityistapauksista tekemissä päätöksissä vahvistettujen periaatteiden soveltaminen Italiaan ei ole kohtuullista. Niiden mielestä Italian tilanne ei ole verrattavissa muihin jäsenvaltioihin (14).

14

3.2   Yritykset / taloudellinen toiminta

Yritykset / taloudellinen toiminta

3.2.1   Muu kuin taloudellinen yleishyödyllinen toiminta

Muu kuin taloudellinen yleishyödyllinen toiminta

| (57) | Italian ja useimpien asianomaisten mukaan satamajärjestelmäviranomaiset eivät ole yrityksiä eivätkä harjoita taloudellista toimintaa (15). Italian oikeusjärjestelmän mukaan satamajärjestelmäviranomaiset ovat kansallisesti merkittäviä muita kuin taloudellista toimintaa harjoittavia julkisyhteisöjä, jotka ovat hallinnollisesti, organisatorisesti, sääntelyllisesti, varainhoidollisesti ja taloudellisesti riippumattomia. |
| --- | --- |

(57)

Italian ja useimpien asianomaisten mukaan satamajärjestelmäviranomaiset eivät ole yrityksiä eivätkä harjoita taloudellista toimintaa (15). Italian oikeusjärjestelmän mukaan satamajärjestelmäviranomaiset ovat kansallisesti merkittäviä muita kuin taloudellista toimintaa harjoittavia julkisyhteisöjä, jotka ovat hallinnollisesti, organisatorisesti, sääntelyllisesti, varainhoidollisesti ja taloudellisesti riippumattomia.

15

| (58) | Satamajärjestelmäviranomaisia valvoo infrastruktuuri- ja liikenneministeriö, ja niiden varainhoitoa koskevat selvitykset tarkastaa tilintarkastustuomioistuin samalla tavoin kuin kaikkien julkishallinnon elinten. Ne sisältyvät Italian tilastolaitoksen laatimaan luetteloon, jota käytetään valtion konsolidoidun tilinpäätöksen määrittämisessä. Näin ollen satamajärjestelmäviranomaiset eivät ainoastaan ole julkisessa omistuksessa, vaan ne ovat tosiasiallisesti muita kuin taloudellisia julkisia elimiä (16). |
| --- | --- |

(58)

Satamajärjestelmäviranomaisia valvoo infrastruktuuri- ja liikenneministeriö, ja niiden varainhoitoa koskevat selvitykset tarkastaa tilintarkastustuomioistuin samalla tavoin kuin kaikkien julkishallinnon elinten. Ne sisältyvät Italian tilastolaitoksen laatimaan luetteloon, jota käytetään valtion konsolidoidun tilinpäätöksen määrittämisessä. Näin ollen satamajärjestelmäviranomaiset eivät ainoastaan ole julkisessa omistuksessa, vaan ne ovat tosiasiallisesti muita kuin taloudellisia julkisia elimiä (16).

16

| (59) | Italia ja suurin osa asianomaisista toteaa, että satamajärjestelmäviranomaiset eivät itse harjoita satamapalveluja tai meriteknisiä palveluja (17). Meriteknisten palvelujen eli luotsauksen, hinauksen, kiinnityksen ja proomukuljetusten sääntelyvaltuudet kuuluvat merenkulkuviranomaiselle, joka on infrastruktuuri- ja liikenneministeriön hajautettu rakenne. Näistä palveluista tehtäviä sopimuksia koskevat säännöt vahvistetaan Italian merenkulkulaissa ja sen täytäntöönpanoasetuksissa. Satamajärjestelmäviranomaiset eivät myöskään itse harjoita muuta toimintaa, kuten tankkausta ja jätteiden keruuta. |
| --- | --- |

(59)

Italia ja suurin osa asianomaisista toteaa, että satamajärjestelmäviranomaiset eivät itse harjoita satamapalveluja tai meriteknisiä palveluja (17). Meriteknisten palvelujen eli luotsauksen, hinauksen, kiinnityksen ja proomukuljetusten sääntelyvaltuudet kuuluvat merenkulkuviranomaiselle, joka on infrastruktuuri- ja liikenneministeriön hajautettu rakenne. Näistä palveluista tehtäviä sopimuksia koskevat säännöt vahvistetaan Italian merenkulkulaissa ja sen täytäntöönpanoasetuksissa. Satamajärjestelmäviranomaiset eivät myöskään itse harjoita muuta toimintaa, kuten tankkausta ja jätteiden keruuta.

17

| (60) | Italian viranomaisten ja useimpien asianomaisten mukaan satamajärjestelmäviranomaiset varmistavat yleisen edun nimissä, että pääsy satamapalvelujen markkinoille on syrjimätöntä ja tapahtuu vapaan kilpailun ehdoin ja että valtion omaisuutta hallinnoidaan täysin avoimesti ja puolueettomasti (18). Laissa 84/1994 määriteltyä satamajärjestelmäviranomaisten toimintaa ohjaa se, että satama-alueiden asianmukainen toiminta on yleisen edun mukaista. |
| --- | --- |

(60)

Italian viranomaisten ja useimpien asianomaisten mukaan satamajärjestelmäviranomaiset varmistavat yleisen edun nimissä, että pääsy satamapalvelujen markkinoille on syrjimätöntä ja tapahtuu vapaan kilpailun ehdoin ja että valtion omaisuutta hallinnoidaan täysin avoimesti ja puolueettomasti (18). Laissa 84/1994 määriteltyä satamajärjestelmäviranomaisten toimintaa ohjaa se, että satama-alueiden asianmukainen toiminta on yleisen edun mukaista.

18

3.2.2   Voittoa tavoittelemattomat käyttöoikeussopimukset

Voittoa tavoittelemattomat käyttöoikeussopimukset

| (61) | Italian ja useiden muiden asianomaisten mukaan se, että satamajärjestelmäviranomaiset myöntävät sataman käyttöoikeuksia, on sääntelytoimi, jonka tavoitteena on satamainfrastruktuurin käyttöoikeuksien tuottavampi jakaminen satamayhteisön ja sataman käyttäjien edun mukaisesti. Satamajärjestelmäviranomaiset varmistavat, että julkisessa omistuksessa olevia satama-alueita koskevat käyttöoikeudet myönnetään sataman ja siihen liittyvien toimintojen hallinnoinnin parantamiseksi. Käyttöoikeuksia ei missään tapauksessa myönnetä voiton tuottamiseksi. Se ei tapahdu kilpailulle avoimilla markkinoilla (19). |
| --- | --- |

(61)

Italian ja useiden muiden asianomaisten mukaan se, että satamajärjestelmäviranomaiset myöntävät sataman käyttöoikeuksia, on sääntelytoimi, jonka tavoitteena on satamainfrastruktuurin käyttöoikeuksien tuottavampi jakaminen satamayhteisön ja sataman käyttäjien edun mukaisesti. Satamajärjestelmäviranomaiset varmistavat, että julkisessa omistuksessa olevia satama-alueita koskevat käyttöoikeudet myönnetään sataman ja siihen liittyvien toimintojen hallinnoinnin parantamiseksi. Käyttöoikeuksia ei missään tapauksessa myönnetä voiton tuottamiseksi. Se ei tapahdu kilpailulle avoimilla markkinoilla (19).

19

| (62) | Italia ja muut asianomaiset toteavat, että käyttöoikeussopimuksen saajat valitaan avoimilla ja syrjimättömillä menettelyillä (20). Niiden valinta ei välttämättä riipu parhaista kannattavuusnäkymistä niin, että maan käytöstä maksettaisiin suurempi korvaus. Tavoitteena on pikemminkin maksimoida satama-alueiden hyödyntäminen ja arvo yleisen edun mukaisesti. |
| --- | --- |

(62)

Italia ja muut asianomaiset toteavat, että käyttöoikeussopimuksen saajat valitaan avoimilla ja syrjimättömillä menettelyillä (20). Niiden valinta ei välttämättä riipu parhaista kannattavuusnäkymistä niin, että maan käytöstä maksettaisiin suurempi korvaus. Tavoitteena on pikemminkin maksimoida satama-alueiden hyödyntäminen ja arvo yleisen edun mukaisesti.

20

3.2.3   Käyttöoikeusmaksut eivät ole markkinahintoja

Käyttöoikeusmaksut eivät ole markkinahintoja

| (63) | Italia ja useat muut asianomaiset katsovat, että maksut, jotka aiheutuvat siitä, että satamajärjestelmäviranomaiset myöntävät yksityisille yrityksille sataman perusinfrastruktuurin kaupallista käyttöä ja palvelujen tarjoamista koskevia käyttöoikeuksia ja lupia, eivät ole vastike tarjotusta palvelusta tai tavarasta. Niiden mielestä kyseisiä palveluja ei voida pitää taloudellisena toimintana (21). |
| --- | --- |

(63)

Italia ja useat muut asianomaiset katsovat, että maksut, jotka aiheutuvat siitä, että satamajärjestelmäviranomaiset myöntävät yksityisille yrityksille sataman perusinfrastruktuurin kaupallista käyttöä ja palvelujen tarjoamista koskevia käyttöoikeuksia ja lupia, eivät ole vastike tarjotusta palvelusta tai tavarasta. Niiden mielestä kyseisiä palveluja ei voida pitää taloudellisena toimintana (21).

21

| (64) | Satamajärjestelmäviranomaiset myöntävät käyttöoikeuksia avoimien ja syrjimättömien kilpailumenettelyjen perusteella. Käyttöoikeussopimuksen saajan valintaan johtava käyttöoikeuksien myöntämismenettely on täysin eriytetty maksun määrästä. Satamajärjestelmäviranomaisilla on velvollisuus valvoa käyttöoikeussopimuksen saajaa ja varmistaa, että käyttöoikeussopimuksen saaja noudattaa käyttöoikeussopimuksen ehtoja. Ne suorittavat vaatimustenmukaisuuden tarkastuksia, ja niillä on valtuudet määrätä käyttöoikeuden saajalle erityisiä seuraamuksia, kuten valtuudet peruuttaa käyttöoikeussopimus, jos velvoitteita ei täytetä. Suorassa sopimussuhteessa alusten omistajiin ja liikennöitsijöihin ovat ainoastaan käyttöoikeussopimuksen saajat, eivät satamajärjestelmäviranomaiset. |
| --- | --- |

(64)

Satamajärjestelmäviranomaiset myöntävät käyttöoikeuksia avoimien ja syrjimättömien kilpailumenettelyjen perusteella. Käyttöoikeussopimuksen saajan valintaan johtava käyttöoikeuksien myöntämismenettely on täysin eriytetty maksun määrästä. Satamajärjestelmäviranomaisilla on velvollisuus valvoa käyttöoikeussopimuksen saajaa ja varmistaa, että käyttöoikeussopimuksen saaja noudattaa käyttöoikeussopimuksen ehtoja. Ne suorittavat vaatimustenmukaisuuden tarkastuksia, ja niillä on valtuudet määrätä käyttöoikeuden saajalle erityisiä seuraamuksia, kuten valtuudet peruuttaa käyttöoikeussopimus, jos velvoitteita ei täytetä. Suorassa sopimussuhteessa alusten omistajiin ja liikennöitsijöihin ovat ainoastaan käyttöoikeussopimuksen saajat, eivät satamajärjestelmäviranomaiset.

| (65) | Italian ja useiden muiden asianomaisten huomautusten mukaan valtion omistaman omaisuuden käyttöoikeuden myöntämisessä saajalle (kuten Italian tapauksessa) ja kyseisen omaisuuden vuokraamisessa on huomattava ero (22). Satamajärjestelmäviranomaisten käyttöoikeussopimuksen saajalle myöntämät oikeudet eivät ole yhtä tärkeitä kuin tyypillisen vuokralaisen oikeudet satamien perinteisten vuokranantajamallien vuokrasuhteessa. Tämä käy ilmi seuraavista Italian järjestelmän erityispiirteistä:






  1) | Se, että julkinen omaisuus on käyttöoikeussopimuksen saajan yksinomaisessa käytössä, ei saa olla yleisen edun vastaista. |
| --- | --- | --- |

(65)

Italian ja useiden muiden asianomaisten huomautusten mukaan valtion omistaman omaisuuden käyttöoikeuden myöntämisessä saajalle (kuten Italian tapauksessa) ja kyseisen omaisuuden vuokraamisessa on huomattava ero (22). Satamajärjestelmäviranomaisten käyttöoikeussopimuksen saajalle myöntämät oikeudet eivät ole yhtä tärkeitä kuin tyypillisen vuokralaisen oikeudet satamien perinteisten vuokranantajamallien vuokrasuhteessa. Tämä käy ilmi seuraavista Italian järjestelmän erityispiirteistä:

22

1)

Se, että julkinen omaisuus on käyttöoikeussopimuksen saajan yksinomaisessa käytössä, ei saa olla yleisen edun vastaista.

| 2) | Satamajärjestelmäviranomaiset voivat peruuttaa käyttöoikeudet milloin tahansa meren käyttöön liittyvistä erityisistä syistä tai muista yleisen edun mukaisista syistä. Tällaisessa tapauksessa käyttöoikeussopimuksen saaja ei ole oikeutettu korvaukseen. |
| --- | --- |

2)

Satamajärjestelmäviranomaiset voivat peruuttaa käyttöoikeudet milloin tahansa meren käyttöön liittyvistä erityisistä syistä tai muista yleisen edun mukaisista syistä. Tällaisessa tapauksessa käyttöoikeussopimuksen saaja ei ole oikeutettu korvaukseen.

| 3) | Maksut peritään vastaavalla pakkoperintämenettelyllä kuin verovelkojen yhteydessä. |
| --- | --- |

3)

Maksut peritään vastaavalla pakkoperintämenettelyllä kuin verovelkojen yhteydessä.

| 4) | Käyttöoikeuksien päättyessä valtion omaisuus on satamajärjestelmäviranomaisten käytettävissä ja kaikki tehdyt työt tai parannukset jäävät valtion omaisuudeksi. Käyttöoikeussopimuksen saaja ei saa tällaisista töistä tai parannuksista korvausta. |
| --- | --- |

4)

Käyttöoikeuksien päättyessä valtion omaisuus on satamajärjestelmäviranomaisten käytettävissä ja kaikki tehdyt työt tai parannukset jäävät valtion omaisuudeksi. Käyttöoikeussopimuksen saaja ei saa tällaisista töistä tai parannuksista korvausta.

| (66) | Italian ja useiden asianomaisten mukaan käyttöoikeuden saajien satamajärjestelmäviranomaisille maksamat käyttöoikeusmaksut eivät näin ollen ole vuokraa eivätkä markkinahintoja, koska neuvotteluosapuolilla ei ole niiden suhteen harkintavaltaa. Ne on vahvistettu lailla, ja ne ovat luonteeltaan veroja, jotka käyttöoikeussopimuksen saaja on maksanut valtiolle satamajärjestelmäviranomaisten kautta vastineeksi pääsystä satamien taloudellisten toimintojen markkinoille erityisesti toimintojen ja palvelujen suorittamiseksi käyttäen valtion omaisuutta (23). |
| --- | --- |

(66)

Italian ja useiden asianomaisten mukaan käyttöoikeuden saajien satamajärjestelmäviranomaisille maksamat käyttöoikeusmaksut eivät näin ollen ole vuokraa eivätkä markkinahintoja, koska neuvotteluosapuolilla ei ole niiden suhteen harkintavaltaa. Ne on vahvistettu lailla, ja ne ovat luonteeltaan veroja, jotka käyttöoikeussopimuksen saaja on maksanut valtiolle satamajärjestelmäviranomaisten kautta vastineeksi pääsystä satamien taloudellisten toimintojen markkinoille erityisesti toimintojen ja palvelujen suorittamiseksi käyttäen valtion omaisuutta (23).

23

| (67) | Tästä seuraa, että satamajärjestelmäviranomaiset eivät harjoita taloudellista toimintaa, koska ne eivät voi puuttua markkinaehdoin toteutettavien liiketoimien keskeiseen osatekijään eli palvelun hintaan (24). |
| --- | --- |

(67)

Tästä seuraa, että satamajärjestelmäviranomaiset eivät harjoita taloudellista toimintaa, koska ne eivät voi puuttua markkinaehdoin toteutettavien liiketoimien keskeiseen osatekijään eli palvelun hintaan (24).

24

| (68) | Jotkin asianomaiset (25) huomauttavat, että Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan toiminta ei ole luonteeltaan taloudellista, jos tietyt tavaroiden tai palvelujen tarjoamismenetelmät on vahvistettu suoraan lailla eivätkä ne sen vuoksi perustu tarjousmenettelyn osapuolten tekemiin taloudellisiin arviointeihin (26). Siksi infrastruktuuria ylläpitävän yrityksen luokitteleminen yritykseksi edellyttää, että se on asettanut suoraan kaupallisen maksun (27). |
| --- | --- |

(68)

Jotkin asianomaiset (25) huomauttavat, että Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan toiminta ei ole luonteeltaan taloudellista, jos tietyt tavaroiden tai palvelujen tarjoamismenetelmät on vahvistettu suoraan lailla eivätkä ne sen vuoksi perustu tarjousmenettelyn osapuolten tekemiin taloudellisiin arviointeihin (26). Siksi infrastruktuuria ylläpitävän yrityksen luokitteleminen yritykseksi edellyttää, että se on asettanut suoraan kaupallisen maksun (27).

25

26

27

3.2.4   Käyttöoikeusmaksujen taloudellinen osa

Käyttöoikeusmaksujen taloudellinen osa

| (69) | Italia ja jotkin asianomaiset huomauttavat, että satamajärjestelmäviranomaisten satama-alueen hallinnoinnissa toteuttamilla toimilla ei ole vaikutusta valtion omaisuuteen. Tämä tarkoittaa sitä, että vaikka jotkin satamajärjestelmäviranomaisten toiminnan osat ovat luonteeltaan taloudellisia, siitä ei voi välttämättä päätellä, että satamajärjestelmäviranomaiset ovat yrityksiä (28). Italian mukaan Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä suljetaan pois se, että elimet, jotka on perustettu julkisten ja muiden kuin taloudellisten tehtävien ja toimintojen suorittamista varten mutta jotka harjoittavat samanaikaisesti tietynlaista taloudellista toimintaa ja joita säännellään sellaisina, luokiteltaisiin yrityksiksi (29). |
| --- | --- |

(69)

Italia ja jotkin asianomaiset huomauttavat, että satamajärjestelmäviranomaisten satama-alueen hallinnoinnissa toteuttamilla toimilla ei ole vaikutusta valtion omaisuuteen. Tämä tarkoittaa sitä, että vaikka jotkin satamajärjestelmäviranomaisten toiminnan osat ovat luonteeltaan taloudellisia, siitä ei voi välttämättä päätellä, että satamajärjestelmäviranomaiset ovat yrityksiä (28). Italian mukaan Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä suljetaan pois se, että elimet, jotka on perustettu julkisten ja muiden kuin taloudellisten tehtävien ja toimintojen suorittamista varten mutta jotka harjoittavat samanaikaisesti tietynlaista taloudellista toimintaa ja joita säännellään sellaisina, luokiteltaisiin yrityksiksi (29).

28

29

| (70) | Italia myöntää, että käyttöoikeussopimuksen saajien maksamiin maksuihin sisältyy taloudellinen osa. Maksut vahvistetaan kansallisella tasolla määrättyjen perusteiden mukaisesti. Maksuissa otetaan kuitenkin huomioon myös käyttöoikeussopimuksen saajan rahtimäärään, investoinnin tyyppiin ja liikennemäärään liittyvät sitoumukset. Näin ollen perusmaksua voidaan alentaa esimerkiksi silloin, kun käyttöoikeussopimuksen saajat tekevät investointeja merkittävään infrastruktuuriin tai huolehtivat satamajärjestelmäviranomaisen toimivaltaan kuuluvien julkisten hyödykkeiden ylimääräisestä kunnossapidosta. |
| --- | --- |

(70)

Italia myöntää, että käyttöoikeussopimuksen saajien maksamiin maksuihin sisältyy taloudellinen osa. Maksut vahvistetaan kansallisella tasolla määrättyjen perusteiden mukaisesti. Maksuissa otetaan kuitenkin huomioon myös käyttöoikeussopimuksen saajan rahtimäärään, investoinnin tyyppiin ja liikennemäärään liittyvät sitoumukset. Näin ollen perusmaksua voidaan alentaa esimerkiksi silloin, kun käyttöoikeussopimuksen saajat tekevät investointeja merkittävään infrastruktuuriin tai huolehtivat satamajärjestelmäviranomaisen toimivaltaan kuuluvien julkisten hyödykkeiden ylimääräisestä kunnossapidosta.

| (71) | Yhteenvetona voidaan todeta, että Italian viranomaisten mukaan käyttöoikeusmaksut koostuvat sekä kiinteästä että muuttuvasta osasta. Kiinteä osa on verrannollinen asianomaisten alueiden pinta-alaan, ja siinä otetaan huomioon useita muita muuttujia (kyseisten alueiden infrastruktuurin sijainti ja taso). Muuttuvan osan laskeminen perustuu kannustinmekanismeihin, millä pyritään erityisesti satamien kuljetusten ja intermodaalisen integroinnin tuottavuuden, energia- ja ympäristötehokkuuden sekä palvelutason parantamiseen. Käyttöoikeusmaksujen muuttuvassa osassa käytetyissä kannustinparametreissa otetaan yleensä huomioon liikenteen määrä alus-, määrä- ja tavaralajikohtaisesti sekä erityisten markkina- ja palvelulaatuindikaattoreiden (tavaroiden keskimääräinen varastointiaika varastoalueilla, liikennemuotosiirtymän tehokkuuden taso, koko satamakierron energia- ja ympäristötehokkuuden taso ja käyttöoikeuden kattaman satama-alueen tuottavuustaso alueyksikköä kohti) kehitys. |
| --- | --- |

(71)

Yhteenvetona voidaan todeta, että Italian viranomaisten mukaan käyttöoikeusmaksut koostuvat sekä kiinteästä että muuttuvasta osasta. Kiinteä osa on verrannollinen asianomaisten alueiden pinta-alaan, ja siinä otetaan huomioon useita muita muuttujia (kyseisten alueiden infrastruktuurin sijainti ja taso). Muuttuvan osan laskeminen perustuu kannustinmekanismeihin, millä pyritään erityisesti satamien kuljetusten ja intermodaalisen integroinnin tuottavuuden, energia- ja ympäristötehokkuuden sekä palvelutason parantamiseen. Käyttöoikeusmaksujen muuttuvassa osassa käytetyissä kannustinparametreissa otetaan yleensä huomioon liikenteen määrä alus-, määrä- ja tavaralajikohtaisesti sekä erityisten markkina- ja palvelulaatuindikaattoreiden (tavaroiden keskimääräinen varastointiaika varastoalueilla, liikennemuotosiirtymän tehokkuuden taso, koko satamakierron energia- ja ympäristötehokkuuden taso ja käyttöoikeuden kattaman satama-alueen tuottavuustaso alueyksikköä kohti) kehitys.

| (72) | Näin ollen käyttöoikeusmaksu (kiinteä ja muuttuva osa) kattaa toisaalta sataman hallinnoinnin korvauksen ja satamakiinteistön käytön perusinfrastruktuurina, mikä ei ole luonteeltaan taloudellista, ja toisaalta julkisen omaisuuden toiminnan ja käytön, jotta käyttöoikeussopimuksen saajat voivat harjoittaa toimintaansa. |
| --- | --- |

(72)

Näin ollen käyttöoikeusmaksu (kiinteä ja muuttuva osa) kattaa toisaalta sataman hallinnoinnin korvauksen ja satamakiinteistön käytön perusinfrastruktuurina, mikä ei ole luonteeltaan taloudellista, ja toisaalta julkisen omaisuuden toiminnan ja käytön, jotta käyttöoikeussopimuksen saajat voivat harjoittaa toimintaansa.

| (73) | Italia katsoo, että käyttöoikeusmaksun muun kuin taloudellisen osan (kiinteä osa) ja taloudellisen osan (muuttuva osa) välinen ero on vahvistettu epäsuorasti asetuksella (EU) 2017/352. Kyseisessä asetuksessa säädetään, että satamainfrastruktuurimaksut voivat vaihdella sataman taloudellisen strategian ja maankäyttöpolitiikan mukaisesti satamainfrastruktuurin tehokkaamman käytön edistämiseksi (30). |
| --- | --- |

(73)

Italia katsoo, että käyttöoikeusmaksun muun kuin taloudellisen osan (kiinteä osa) ja taloudellisen osan (muuttuva osa) välinen ero on vahvistettu epäsuorasti asetuksella (EU) 2017/352. Kyseisessä asetuksessa säädetään, että satamainfrastruktuurimaksut voivat vaihdella sataman taloudellisen strategian ja maankäyttöpolitiikan mukaisesti satamainfrastruktuurin tehokkaamman käytön edistämiseksi (30).

30

| (74) | Italia katsoo myös, että käyttöoikeusmaksujen luonnetta arvioitaessa on otettava huomioon satamajärjestelmäviranomaisten toiminta julkisina yksikköinä, jotka hallinnoivat julkista omaisuutta. Oikeuskäytännössä annetaan ohjeita siitä, että jos julkinen yksikkö harjoittaa taloudellista toimintaa, joka on erotettavissa sen julkisen vallan käytöstä, kyseinen yksikkö toimii tämän toiminnan osalta yrityksenä. Jos mainittu taloudellinen toiminta ei ole erotettavissa sen julkisen vallan käytöstä, kaikki mainitun yksikön harjoittamat toiminnat ovat toimintoja, jotka liittyvät tähän julkisen vallan käyttöön (31). |
| --- | --- |

(74)

Italia katsoo myös, että käyttöoikeusmaksujen luonnetta arvioitaessa on otettava huomioon satamajärjestelmäviranomaisten toiminta julkisina yksikköinä, jotka hallinnoivat julkista omaisuutta. Oikeuskäytännössä annetaan ohjeita siitä, että jos julkinen yksikkö harjoittaa taloudellista toimintaa, joka on erotettavissa sen julkisen vallan käytöstä, kyseinen yksikkö toimii tämän toiminnan osalta yrityksenä. Jos mainittu taloudellinen toiminta ei ole erotettavissa sen julkisen vallan käytöstä, kaikki mainitun yksikön harjoittamat toiminnat ovat toimintoja, jotka liittyvät tähän julkisen vallan käyttöön (31).

31

| (75) | Satamajärjestelmäviranomaisten tapauksessa toiminnot, joilla voi olla taloudellista merkitystä satamaomaisuuden hoidossa ja jotka voivat olla merkityksellisiä käyttöoikeusmaksun määrittämisessä, eivät kuitenkaan ole erotettavissa satamajärjestelmäviranomaisille lain mukaisesti kuuluvista julkisista toiminnoista, kuten satamaomaisuuden valvonnasta ja hallinnoinnista sekä kaikkien satama-alueilla toteutettavien toimintojen suunnittelusta. Satamajärjestelmäviranomaisten perimiä käyttöoikeusmaksuja ei siksi tulisi pitää yritystuloina. |
| --- | --- |

(75)

Satamajärjestelmäviranomaisten tapauksessa toiminnot, joilla voi olla taloudellista merkitystä satamaomaisuuden hoidossa ja jotka voivat olla merkityksellisiä käyttöoikeusmaksun määrittämisessä, eivät kuitenkaan ole erotettavissa satamajärjestelmäviranomaisille lain mukaisesti kuuluvista julkisista toiminnoista, kuten satamaomaisuuden valvonnasta ja hallinnoinnista sekä kaikkien satama-alueilla toteutettavien toimintojen suunnittelusta. Satamajärjestelmäviranomaisten perimiä käyttöoikeusmaksuja ei siksi tulisi pitää yritystuloina.

| (76) | Italia myöntää, että käyttöoikeusmaksun muuttuva osa on luonteeltaan taloudellinen, mikä teoriassa oikeuttaisi sen sisällyttämisen yrityksen tulojen mahdolliseen veroperusteeseen. |
| --- | --- |

(76)

Italia myöntää, että käyttöoikeusmaksun muuttuva osa on luonteeltaan taloudellinen, mikä teoriassa oikeuttaisi sen sisällyttämisen yrityksen tulojen mahdolliseen veroperusteeseen.

| (77) | Italia katsoo kuitenkin, että käyttöoikeusmaksun muuttuvan osan kannustinparametrit vähentävät maksun määrää asteittain, kun käyttöoikeussopimuksen saajat saavuttavat taloudelliset tavoitteet. Italian mukaan tämä johtaa käyttöoikeusmaksun pienenemiseen kokonaisuudessaan. Näin ollen satamajärjestelmäviranomaisen tulot koostuvat kokonaan tai lähes kokonaan kiinteästä osasta, joka on rajattu koskemaan vain satamajärjestelmäviranomaisen johdon palkkioita ja sääntelytoimia. Siksi satamajärjestelmäviranomaiset eivät Italian näkemyksen mukaan harjoita taloudellista toimintaa. |
| --- | --- |

(77)

Italia katsoo kuitenkin, että käyttöoikeusmaksun muuttuvan osan kannustinparametrit vähentävät maksun määrää asteittain, kun käyttöoikeussopimuksen saajat saavuttavat taloudelliset tavoitteet. Italian mukaan tämä johtaa käyttöoikeusmaksun pienenemiseen kokonaisuudessaan. Näin ollen satamajärjestelmäviranomaisen tulot koostuvat kokonaan tai lähes kokonaan kiinteästä osasta, joka on rajattu koskemaan vain satamajärjestelmäviranomaisen johdon palkkioita ja sääntelytoimia. Siksi satamajärjestelmäviranomaiset eivät Italian näkemyksen mukaan harjoita taloudellista toimintaa.

3.3   Valtion varat

Valtion varat

| (78) | Joidenkin asianomaisten esittämien huomautusten mukaan satamajärjestelmäviranomaisten vapauttaminen yhteisöveron maksamista koskevasta velvoitteesta ei johda verotulojen menetykseen, koska satamajärjestelmäviranomainen on osa valtiota. Näin ollen valtion varoja ei käytetä julkisen talouden tai julkisen talouden menojen muodossa (32). |
| --- | --- |

(78)

Joidenkin asianomaisten esittämien huomautusten mukaan satamajärjestelmäviranomaisten vapauttaminen yhteisöveron maksamista koskevasta velvoitteesta ei johda verotulojen menetykseen, koska satamajärjestelmäviranomainen on osa valtiota. Näin ollen valtion varoja ei käytetä julkisen talouden tai julkisen talouden menojen muodossa (32).

32

| (79) | Jotkin asianomaiset huomauttavat myös, että jos satamajärjestelmäviranomaiset maksaisivat valtiolle veroja tuloistaan, maksetut rahamäärät suuntautuisivat muualle eivätkä olisi enää käytettävissä satamajärjestelmäviranomaisten institutionaalisen tehtävän suorittamiseen. Valtion odotettaisiin tällöin lisäävän maksuosuuksiaan satamajärjestelmäviranomaiselle. |
| --- | --- |

(79)

Jotkin asianomaiset huomauttavat myös, että jos satamajärjestelmäviranomaiset maksaisivat valtiolle veroja tuloistaan, maksetut rahamäärät suuntautuisivat muualle eivätkä olisi enää käytettävissä satamajärjestelmäviranomaisten institutionaalisen tehtävän suorittamiseen. Valtion odotettaisiin tällöin lisäävän maksuosuuksiaan satamajärjestelmäviranomaiselle.

3.4   Valikoivuus

Valikoivuus

| (80) | Satamajärjestelmäviranomaisten yhteisöverosta vapauttamisen osalta Italia ja useimmat asianomaiset huomauttavat, että satamajärjestelmäviranomaisten luokittelu muiden kuin taloudellisten julkisten elinten luokkaan Italian tuloverotusta koskevien säädösten koonnoksessa TUIR:ssä tarkoittaa välttämättä niiden vapauttamista yhteisöverosta (33). Vapauttaminen ei ole poikkeus järjestelmästä eikä satamajärjestelmäviranomaisia suosiva erityistoimenpide, koska se on täysin Italian verojärjestelmän periaatteiden mukaista (34). |
| --- | --- |

(80)

Satamajärjestelmäviranomaisten yhteisöverosta vapauttamisen osalta Italia ja useimmat asianomaiset huomauttavat, että satamajärjestelmäviranomaisten luokittelu muiden kuin taloudellisten julkisten elinten luokkaan Italian tuloverotusta koskevien säädösten koonnoksessa TUIR:ssä tarkoittaa välttämättä niiden vapauttamista yhteisöverosta (33). Vapauttaminen ei ole poikkeus järjestelmästä eikä satamajärjestelmäviranomaisia suosiva erityistoimenpide, koska se on täysin Italian verojärjestelmän periaatteiden mukaista (34).

33

34

| (81) | Italian TUIR:ssä vahvistettu verojärjestelmä on myös täysin yhdenmukainen satamajärjestelmäviranomaisten luonteen ja tehtävien kanssa, koska ne ovat julkisia elimiä, joille on annettu yksinomaan hallinnollisia tehtäviä, minkä vuoksi niihin sovelletaan TUIR:n 74 §:ää. TUIR:n 73 §:ssä sen sijaan edellytetään, että kyseinen yhteisö harjoittaa kaupallista toimintaa, vaikkakin toissijaisena toimintana, eikä sitä näin ollen voida soveltaa satamajärjestelmäviranomaisiin (35). |
| --- | --- |

(81)

Italian TUIR:ssä vahvistettu verojärjestelmä on myös täysin yhdenmukainen satamajärjestelmäviranomaisten luonteen ja tehtävien kanssa, koska ne ovat julkisia elimiä, joille on annettu yksinomaan hallinnollisia tehtäviä, minkä vuoksi niihin sovelletaan TUIR:n 74 §:ää. TUIR:n 73 §:ssä sen sijaan edellytetään, että kyseinen yhteisö harjoittaa kaupallista toimintaa, vaikkakin toissijaisena toimintana, eikä sitä näin ollen voida soveltaa satamajärjestelmäviranomaisiin (35).

35

3.5   Kilpailun vääristyminen ja vaikutus kauppaan

Kilpailun vääristyminen ja vaikutus kauppaan

| (82) | Yksi asianomainen katsoo, että toimenpiteellä ei ole vaikutusta kauppaan ja kilpailuun, koska Italiassa ei ole yksityisiä satamia (36). Satamajärjestelmäviranomaisten ei tarvitse kannustaa mahdollisia käyttöoikeussopimuksen saajia tarjoamalla pieniä tai alennettuja käyttöoikeusmaksuja, koska satama-alueille pääsyn kysyntä on joka tapauksessa suurempaa kuin käytettävissä olevien alueiden tarjonta. |
| --- | --- |

(82)

Yksi asianomainen katsoo, että toimenpiteellä ei ole vaikutusta kauppaan ja kilpailuun, koska Italiassa ei ole yksityisiä satamia (36). Satamajärjestelmäviranomaisten ei tarvitse kannustaa mahdollisia käyttöoikeussopimuksen saajia tarjoamalla pieniä tai alennettuja käyttöoikeusmaksuja, koska satama-alueille pääsyn kysyntä on joka tapauksessa suurempaa kuin käytettävissä olevien alueiden tarjonta.

36

| (83) | Jotkin asianomaiset huomauttavat myös, että satamat eivät kilpaile muiden liikennepalvelujen tarjoajien kanssa, koska eri liikenneinfrastruktuurit palvelevat eri tavara- ja liikennemarkkinoita eivätkä ole keskenään korvattavissa. |
| --- | --- |

(83)

Jotkin asianomaiset huomauttavat myös, että satamat eivät kilpaile muiden liikennepalvelujen tarjoajien kanssa, koska eri liikenneinfrastruktuurit palvelevat eri tavara- ja liikennemarkkinoita eivätkä ole keskenään korvattavissa.

4.   ARVIOINTI

ARVIOINTI

4.1   Onko kyse SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta

Onko kyse SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta

| (84) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(84)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

4.1.1   Yritysten läsnäolo

Yritysten läsnäolo

4.1.1.1   Yrityksen käsite

| (85) | Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan yrityksen käsitteeseen kuuluvat kaikki taloudellista toimintaa harjoittavat yksiköt riippumatta niiden oikeudellisesta muodosta tai rahoitustavasta (37). Se, että yksikkö ei tavoittele voittoa, ei ole ratkaisevaa määritettäessä, onko se yritys vai ei (38). Ratkaisevaa ei ole myöskään se, että yksikkö on julkisessa omistuksessa. |
| --- | --- |

(85)

Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan yrityksen käsitteeseen kuuluvat kaikki taloudellista toimintaa harjoittavat yksiköt riippumatta niiden oikeudellisesta muodosta tai rahoitustavasta (37). Se, että yksikkö ei tavoittele voittoa, ei ole ratkaisevaa määritettäessä, onko se yritys vai ei (38). Ratkaisevaa ei ole myöskään se, että yksikkö on julkisessa omistuksessa.

37

38

| (86) | Kuten unionin tuomioistuimet ovat selventäneet, kaikki toiminta, joka koostuu tavaroiden ja palvelujen tarjoamisesta tietyillä markkinoilla, mikä tarkoittaa yleensä korvausta vastaan tarjottavia palveluja, on taloudellista toimintaa. Korvaukselle on olennaisen luonteenomaista, että se muodostaa kyseessä olevan suorituksen rahallisen vastikkeen (39). Myös voittoa tavoittelemattomat yksiköt voivat tarjota tavaroita tai palveluja tietyillä markkinoilla (40). |
| --- | --- |

(86)

Kuten unionin tuomioistuimet ovat selventäneet, kaikki toiminta, joka koostuu tavaroiden ja palvelujen tarjoamisesta tietyillä markkinoilla, mikä tarkoittaa yleensä korvausta vastaan tarjottavia palveluja, on taloudellista toimintaa. Korvaukselle on olennaisen luonteenomaista, että se muodostaa kyseessä olevan suorituksen rahallisen vastikkeen (39). Myös voittoa tavoittelemattomat yksiköt voivat tarjota tavaroita tai palveluja tietyillä markkinoilla (40).

39

40

| (87) | Julkisen infrastruktuurin rakentamisen ja hyödyntämisen osalta unionin tuomioistuimet ovat selventäneet, että infrastruktuurin tuleva käyttö eli sen taloudellinen hyödyntäminen määrittää, kuuluuko tällaisen infrastruktuurin rakentamisen rahoitus unionin valtiontukisääntöjen soveltamisalaan (41). Oikeuskäytännössä on myönnetty, että satama- tai lentoasemainfrastruktuurin kaupallinen hyödyntäminen ja niiden rakentaminen tällaista kaupallista hyödyntämistä varten on taloudellista toimintaa (42). |
| --- | --- |

(87)

Julkisen infrastruktuurin rakentamisen ja hyödyntämisen osalta unionin tuomioistuimet ovat selventäneet, että infrastruktuurin tuleva käyttö eli sen taloudellinen hyödyntäminen määrittää, kuuluuko tällaisen infrastruktuurin rakentamisen rahoitus unionin valtiontukisääntöjen soveltamisalaan (41). Oikeuskäytännössä on myönnetty, että satama- tai lentoasemainfrastruktuurin kaupallinen hyödyntäminen ja niiden rakentaminen tällaista kaupallista hyödyntämistä varten on taloudellista toimintaa (42).

41

42

| (88) | Komissio on todennut tämän oikeuskäytännön mukaisesti useissa päätöksissä, että satamainfrastruktuurien rakentaminen ja kaupallinen hyödyntäminen ovat taloudellista toimintaa (43). Esimerkiksi satama- tai lentoasematerminaalin kaupallinen hyödyntäminen asettamalla se käyttäjien saataville maksua vastaan on taloudellista toimintaa (44). Näin ollen satamainfrastruktuurin julkinen rahoitus suosii taloudellista toimintaa ja kuuluu periaatteessa valtiontukisääntöjen soveltamisalaan (45). |
| --- | --- |

(88)

Komissio on todennut tämän oikeuskäytännön mukaisesti useissa päätöksissä, että satamainfrastruktuurien rakentaminen ja kaupallinen hyödyntäminen ovat taloudellista toimintaa (43). Esimerkiksi satama- tai lentoasematerminaalin kaupallinen hyödyntäminen asettamalla se käyttäjien saataville maksua vastaan on taloudellista toimintaa (44). Näin ollen satamainfrastruktuurin julkinen rahoitus suosii taloudellista toimintaa ja kuuluu periaatteessa valtiontukisääntöjen soveltamisalaan (45).

43

44

45

| (89) | Sitä vastoin sellaiset infrastruktuureihin tehtävät investoinnit, jotka ovat välttämättömiä valtion vastuulle osana julkisen vallan käyttöä kuuluvan toiminnan kannalta, eivät kuulu valtiontukien valvonnan piiriin (46). Ainoastaan valtion keskeisiin tehtäviin kuuluvat infrastruktuurit ovat luonteeltaan muita kuin taloudellisia. |
| --- | --- |

(89)

Sitä vastoin sellaiset infrastruktuureihin tehtävät investoinnit, jotka ovat välttämättömiä valtion vastuulle osana julkisen vallan käyttöä kuuluvan toiminnan kannalta, eivät kuulu valtiontukien valvonnan piiriin (46). Ainoastaan valtion keskeisiin tehtäviin kuuluvat infrastruktuurit ovat luonteeltaan muita kuin taloudellisia.

46

4.1.1.2   Satamajärjestelmäviranomaiset harjoittavat taloudellista ja muuta toimintaa

| (90) | Italian ja useimpien asianomaisten mukaan satamajärjestelmäviranomaiset ovat kansallisesti merkittäviä muita kuin taloudellisia julkisia elimiä, jotka ovat hallinnollisesti, organisatorisesti, sääntelyllisesti, varainhoidollisesti ja taloudellisesti riippumattomia. Ne katsovat, että satamajärjestelmäviranomaiset eivät harjoita taloudellista toimintaa eivätkä ole yrityksiä. |
| --- | --- |

(90)

Italian ja useimpien asianomaisten mukaan satamajärjestelmäviranomaiset ovat kansallisesti merkittäviä muita kuin taloudellisia julkisia elimiä, jotka ovat hallinnollisesti, organisatorisesti, sääntelyllisesti, varainhoidollisesti ja taloudellisesti riippumattomia. Ne katsovat, että satamajärjestelmäviranomaiset eivät harjoita taloudellista toimintaa eivätkä ole yrityksiä.

| (91) | Komissio katsoo, että satamajärjestelmäviranomaisten luokittelu Italian lainsäädännön mukaisiksi muiksi kuin taloudellisiksi julkisiksi elimiksi ei riitä osoittamaan, etteivät ne ole yrityksiä. Jotta voidaan määrittää, onko satamajärjestelmäviranomaisten harjoittama toiminta SEUT-sopimuksessa tarkoitetun yrityksen toimintaa, on tutkittava, mikä on kyseisen toiminnan luonne (47). |
| --- | --- |

(91)

Komissio katsoo, että satamajärjestelmäviranomaisten luokittelu Italian lainsäädännön mukaisiksi muiksi kuin taloudellisiksi julkisiksi elimiksi ei riitä osoittamaan, etteivät ne ole yrityksiä. Jotta voidaan määrittää, onko satamajärjestelmäviranomaisten harjoittama toiminta SEUT-sopimuksessa tarkoitetun yrityksen toimintaa, on tutkittava, mikä on kyseisen toiminnan luonne (47).

47

| (92) | Satamajärjestelmäviranomaisten toiminnan kuvauksen perusteella (ks. 2.1.2–2.1.5 kohta) komissio katsoo, että satamiin pääsyn myöntäminen korvausta vastaan (kiinnitysmaksut sekä lastattavista ja purettavista tavaroista perittävät maksut), satamatoimintojen suorittamiseen tarvittavien lupien myöntäminen korvausta vastaan ja käyttöoikeuksien myöntäminen korvausta vastaan ovat taloudellista toimintaa. Näin ollen komissio toteaa, että satamajärjestelmäviranomaiset harjoittavat sekä muuta kuin taloudellista toimintaa että taloudellista toimintaa. |
| --- | --- |

(92)

Satamajärjestelmäviranomaisten toiminnan kuvauksen perusteella (ks. 2.1.2–2.1.5 kohta) komissio katsoo, että satamiin pääsyn myöntäminen korvausta vastaan (kiinnitysmaksut sekä lastattavista ja purettavista tavaroista perittävät maksut), satamatoimintojen suorittamiseen tarvittavien lupien myöntäminen korvausta vastaan ja käyttöoikeuksien myöntäminen korvausta vastaan ovat taloudellista toimintaa. Näin ollen komissio toteaa, että satamajärjestelmäviranomaiset harjoittavat sekä muuta kuin taloudellista toimintaa että taloudellista toimintaa.

| (93) | Komissio ei kiistä sitä, että satamajärjestelmäviranomaisille voidaan antaa tehtäväksi käyttää tiettyä muuta kuin taloudellista julkista valtaa (esimerkiksi liittyen meriliikenteen valvontaan ja turvallisuuteen tai saastumisen estämisen valvontaan, joita ne harjoittavat yksin tai yhdessä muiden julkisten elinten, kuten meriviranomaisen, kanssa) (48). Näitä tehtäviä suorittaessaan ne eivät ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja yrityksiä. |
| --- | --- |

(93)

Komissio ei kiistä sitä, että satamajärjestelmäviranomaisille voidaan antaa tehtäväksi käyttää tiettyä muuta kuin taloudellista julkista valtaa (esimerkiksi liittyen meriliikenteen valvontaan ja turvallisuuteen tai saastumisen estämisen valvontaan, joita ne harjoittavat yksin tai yhdessä muiden julkisten elinten, kuten meriviranomaisen, kanssa) (48). Näitä tehtäviä suorittaessaan ne eivät ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja yrityksiä.

48

| (94) | Se, että satamajärjestelmäviranomaiset käyttävät joitakin toimiaan toteuttaessaan julkista valtaa, ei kuitenkaan sinänsä tarkoita, etteikö niitä voitaisi luokitella yrityksiksi (49). |
| --- | --- |

(94)

Se, että satamajärjestelmäviranomaiset käyttävät joitakin toimiaan toteuttaessaan julkista valtaa, ei kuitenkaan sinänsä tarkoita, etteikö niitä voitaisi luokitella yrityksiksi (49).

49

| (95) | Satamajärjestelmäviranomaiset harjoittavat myös taloudellista toimintaa. Ne tarjoavat satamien käyttäjille (alusten omistajille ja liikennöitsijöille) yleistä palvelua tarjoamalla aluksille satamainfrastruktuurin käyttömahdollisuuden vastineeksi korvauksista, joita kutsutaan yleisesti satamamaksuiksi (eli purettavista ja lastattavista tavaroista perittävät maksut ja kiinnitysmaksut). Myöntämällä lupia ja käyttöoikeuksia korvausta vastaan ne antavat tietyn infrastruktuurin tai maa-alueen sellaisten yritysten käyttöön, jotka käyttävät näitä alueita omiin tarkoituksiinsa tai tarjoavat alusten omistajille ja liikennöitsijöille palveluja. |
| --- | --- |

(95)

Satamajärjestelmäviranomaiset harjoittavat myös taloudellista toimintaa. Ne tarjoavat satamien käyttäjille (alusten omistajille ja liikennöitsijöille) yleistä palvelua tarjoamalla aluksille satamainfrastruktuurin käyttömahdollisuuden vastineeksi korvauksista, joita kutsutaan yleisesti satamamaksuiksi (eli purettavista ja lastattavista tavaroista perittävät maksut ja kiinnitysmaksut). Myöntämällä lupia ja käyttöoikeuksia korvausta vastaan ne antavat tietyn infrastruktuurin tai maa-alueen sellaisten yritysten käyttöön, jotka käyttävät näitä alueita omiin tarkoituksiinsa tai tarjoavat alusten omistajille ja liikennöitsijöille palveluja.

| (96) | Italia ja useat muut asianomaiset väittävät, että satamajärjestelmäviranomaiset eivät ole suorassa sopimussuhteessa alusten omistajiin ja liikennöitsijöihin (vaan vain käyttöoikeussopimuksen saajat ovat). Komission mielestä kuitenkin se, että käyttöoikeussopimuksen saajat käyttävät tiettyjä sataman maa-alueita ja infrastruktuureja palvelujen tarjoamiseen alusten omistajille ja liikennöitsijöille, ei sulje pois sitä mahdollisuutta, että tietyt satamajärjestelmäviranomaisten toteuttamat toimet, kuten sataman maa-alueen ja infrastruktuurin vuokraaminen kolmansille yrityksille, ovat myös luonteeltaan taloudellisia (50). |
| --- | --- |

(96)

Italia ja useat muut asianomaiset väittävät, että satamajärjestelmäviranomaiset eivät ole suorassa sopimussuhteessa alusten omistajiin ja liikennöitsijöihin (vaan vain käyttöoikeussopimuksen saajat ovat). Komission mielestä kuitenkin se, että käyttöoikeussopimuksen saajat käyttävät tiettyjä sataman maa-alueita ja infrastruktuureja palvelujen tarjoamiseen alusten omistajille ja liikennöitsijöille, ei sulje pois sitä mahdollisuutta, että tietyt satamajärjestelmäviranomaisten toteuttamat toimet, kuten sataman maa-alueen ja infrastruktuurin vuokraaminen kolmansille yrityksille, ovat myös luonteeltaan taloudellisia (50).

50

| (97) | Tämä kanta vastaa komission useissa tapauksissa omaksumaa kantaa, joka koskee Italian satamajärjestelmäviranomaisille myönnettyä valtiontukea (51). Lisäksi Belgian ja Ranskan satamien yhteisöverovapautusta koskevissa tapauksissa komissio teki selväksi, että valtion omaisuuden vuokraaminen korvausta vastaan on taloudellista toimintaa (52). Unionin yleinen tuomioistuin vahvisti tämän kannan (53). |
| --- | --- |

(97)

Tämä kanta vastaa komission useissa tapauksissa omaksumaa kantaa, joka koskee Italian satamajärjestelmäviranomaisille myönnettyä valtiontukea (51). Lisäksi Belgian ja Ranskan satamien yhteisöverovapautusta koskevissa tapauksissa komissio teki selväksi, että valtion omaisuuden vuokraaminen korvausta vastaan on taloudellista toimintaa (52). Unionin yleinen tuomioistuin vahvisti tämän kannan (53).

51

52

53

| (98) | Näin ollen satamajärjestelmäviranomainen katsotaan yritykseksi, jos ja sikäli kuin se tosiasiallisesti harjoittaa yhtä tai useampaa taloudellista toimintaa (54). Satamajärjestelmäviranomaiset myöntävät alusten omistajille ja liikennöitsijöille oikeuden käyttää satamainfrastruktuuria korvausta (eli purettavista ja lastattavista tavaroista perittäviä maksuja ja kiinnitysmaksuja) vastaan. Ne myöntävät lupia satamatoimintojen käyttöön korvausta vastaan (lupamaksut) ja vuokraavat valtion alueita korvausta vastaan (käyttöoikeusmaksut). Tätä toimintaa voidaan pitää taloudellisena toimintana. Näin ollen komissio katsoo, että satamajärjestelmäviranomaiset ovat yrityksiä harjoittamansa taloudellisen toiminnan osalta. |
| --- | --- |

(98)

Näin ollen satamajärjestelmäviranomainen katsotaan yritykseksi, jos ja sikäli kuin se tosiasiallisesti harjoittaa yhtä tai useampaa taloudellista toimintaa (54). Satamajärjestelmäviranomaiset myöntävät alusten omistajille ja liikennöitsijöille oikeuden käyttää satamainfrastruktuuria korvausta (eli purettavista ja lastattavista tavaroista perittäviä maksuja ja kiinnitysmaksuja) vastaan. Ne myöntävät lupia satamatoimintojen käyttöön korvausta vastaan (lupamaksut) ja vuokraavat valtion alueita korvausta vastaan (käyttöoikeusmaksut). Tätä toimintaa voidaan pitää taloudellisena toimintana. Näin ollen komissio katsoo, että satamajärjestelmäviranomaiset ovat yrityksiä harjoittamansa taloudellisen toiminnan osalta.

54

4.1.1.3   Voiton tavoittelun puuttuminen ei sulje pois yritykseksi luokittelun mahdollisuutta

| (99) | Italia ja useat asianomaiset väittävät, että satamajärjestelmäviranomaiset eivät noudata liiketalouden periaatteita eivätkä pyri maksimoimaan voittoja. Tältä osin komissio haluaa korostaa, että tavaroiden tai palvelujen tarjoaminen voittoa tavoittelematta ei estä kyseistä toimintaa markkinoilla harjoittavan yhteisön luokittelemista yritykseksi (55). |
| --- | --- |

(99)

Italia ja useat asianomaiset väittävät, että satamajärjestelmäviranomaiset eivät noudata liiketalouden periaatteita eivätkä pyri maksimoimaan voittoja. Tältä osin komissio haluaa korostaa, että tavaroiden tai palvelujen tarjoaminen voittoa tavoittelematta ei estä kyseistä toimintaa markkinoilla harjoittavan yhteisön luokittelemista yritykseksi (55).

55

| (100) | Komissio toteaa, että Italia ja asianomaiset eivät väitä, että satamajärjestelmäviranomaisten perimät maksut olisivat vain symbolisia tai että ne eivät liittyisi tarjottujen palvelujen kustannuksiin. Komissio huomauttaa myös, että satamamaksut (eli purettavista ja lastattavista tavaroista perittävät maksut ja kiinnitysmaksut) sekä lupa- ja käyttöoikeusmaksut muodostavat suurimman osan satamajärjestelmäviranomaisten tuloista. Italian infrastruktuuri- ja liikenneministeriön raportin mukaan vuonna 2017 satamamaksut (purettavista ja lastattavista tavaroista perittävät maksut ja kiinnitysmaksut) muodostivat 53,2 prosenttia ja käyttöoikeusmaksut 27,1 prosenttia satamajärjestelmäviranomaisten tuloista (56). |
| --- | --- |

(100)

Komissio toteaa, että Italia ja asianomaiset eivät väitä, että satamajärjestelmäviranomaisten perimät maksut olisivat vain symbolisia tai että ne eivät liittyisi tarjottujen palvelujen kustannuksiin. Komissio huomauttaa myös, että satamamaksut (eli purettavista ja lastattavista tavaroista perittävät maksut ja kiinnitysmaksut) sekä lupa- ja käyttöoikeusmaksut muodostavat suurimman osan satamajärjestelmäviranomaisten tuloista. Italian infrastruktuuri- ja liikenneministeriön raportin mukaan vuonna 2017 satamamaksut (purettavista ja lastattavista tavaroista perittävät maksut ja kiinnitysmaksut) muodostivat 53,2 prosenttia ja käyttöoikeusmaksut 27,1 prosenttia satamajärjestelmäviranomaisten tuloista (56).

56

4.1.1.4   Maksuista säätäminen laissa ei tarkoita, etteikö kyseessä olisi taloudellinen toiminta

| (101) | Italia ja useat asianomaiset väittävät, että maksut satamajärjestelmäviranomaisten yksityisille yrityksille myöntämistä sataman perusinfrastruktuurin kaupallista käyttöä ja satamatoimintojen ja palvelujen tarjoamista koskevista käyttöoikeuksista ja luvista eivät ole vastiketta tarjotusta palvelusta tai tavarasta (ks. 3.2.3 kohta). |
| --- | --- |

(101)

Italia ja useat asianomaiset väittävät, että maksut satamajärjestelmäviranomaisten yksityisille yrityksille myöntämistä sataman perusinfrastruktuurin kaupallista käyttöä ja satamatoimintojen ja palvelujen tarjoamista koskevista käyttöoikeuksista ja luvista eivät ole vastiketta tarjotusta palvelusta tai tavarasta (ks. 3.2.3 kohta).

| (102) | Italia väittää, että käyttöoikeusmaksut on vahvistettu laissa. Sen mukaan satamajärjestelmäviranomaiset eivät näin ollen harjoita taloudellista toimintaa, koska ne eivät voi puuttua markkinaehdoin toteutettujen liiketoimien keskeiseen osatekijään eli palvelun hintaan. |
| --- | --- |

(102)

Italia väittää, että käyttöoikeusmaksut on vahvistettu laissa. Sen mukaan satamajärjestelmäviranomaiset eivät näin ollen harjoita taloudellista toimintaa, koska ne eivät voi puuttua markkinaehdoin toteutettujen liiketoimien keskeiseen osatekijään eli palvelun hintaan.

| (103) | Komissio haluaa ensinnäkin muistuttaa, että oikeuskäytännön mukaan palvelut, joita voidaan luonnehtia taloudelliseksi toiminnaksi, ovat palveluja, joita tavallisesti tarjotaan korvausta vastaan. Korvaukselle on olennaisen luonteenomaista, että se muodostaa kyseessä olevan etuuden rahallisen vastikkeen (57). Näin ollen korvauksen olemassaolo on ratkaiseva tekijä taloudellisen toiminnan olemassaolon toteamiseksi (58). |
| --- | --- |

(103)

Komissio haluaa ensinnäkin muistuttaa, että oikeuskäytännön mukaan palvelut, joita voidaan luonnehtia taloudelliseksi toiminnaksi, ovat palveluja, joita tavallisesti tarjotaan korvausta vastaan. Korvaukselle on olennaisen luonteenomaista, että se muodostaa kyseessä olevan etuuden rahallisen vastikkeen (57). Näin ollen korvauksen olemassaolo on ratkaiseva tekijä taloudellisen toiminnan olemassaolon toteamiseksi (58).

57

58

| (104) | Se, että palveluja tarjotaan laissa vahvistettua korvausta vastaan, ei sinänsä riitä estämään kyseisen toiminnan luokittelemista taloudelliseksi toiminnaksi (59). |
| --- | --- |

(104)

Se, että palveluja tarjotaan laissa vahvistettua korvausta vastaan, ei sinänsä riitä estämään kyseisen toiminnan luokittelemista taloudelliseksi toiminnaksi (59).

59

| (105) | Näin ollen komissio katsoo, että peruste, jonka mukaan käyttöoikeusmaksut on vahvistettu laissa, ei riitä osoittamaan, että satamajärjestelmäviranomaiset eivät harjoita taloudellista toimintaa. Komissio toteaa myös, että laissa säädetään vain käyttöoikeuksista perittävistä vähimmäismaksuista, jolloin satamajärjestelmäviranomaisilla on mahdollisuus vaikuttaa maksuihin liiketoimintastrategioidensa mukaisesti. Joka tapauksessa vaikka pitäisikin paikkansa, että käyttöoikeusmaksut määritetään laissa kokonaan, sillä ei olisi merkitystä, koska satamajärjestelmäviranomaiset tarjoavat tietyn infrastruktuurin tai maa-alueen yritysten käyttöön korvausta vastaan, mikä katsotaan taloudelliseksi toiminnaksi. |
| --- | --- |

(105)

Näin ollen komissio katsoo, että peruste, jonka mukaan käyttöoikeusmaksut on vahvistettu laissa, ei riitä osoittamaan, että satamajärjestelmäviranomaiset eivät harjoita taloudellista toimintaa. Komissio toteaa myös, että laissa säädetään vain käyttöoikeuksista perittävistä vähimmäismaksuista, jolloin satamajärjestelmäviranomaisilla on mahdollisuus vaikuttaa maksuihin liiketoimintastrategioidensa mukaisesti. Joka tapauksessa vaikka pitäisikin paikkansa, että käyttöoikeusmaksut määritetään laissa kokonaan, sillä ei olisi merkitystä, koska satamajärjestelmäviranomaiset tarjoavat tietyn infrastruktuurin tai maa-alueen yritysten käyttöön korvausta vastaan, mikä katsotaan taloudelliseksi toiminnaksi.

| (106) | Näin ollen komissio toteaa, että käyttöoikeuksien myöntäminen korvausta vastaan olisi katsottava taloudelliseksi toiminnaksi. |
| --- | --- |

(106)

Näin ollen komissio toteaa, että käyttöoikeuksien myöntäminen korvausta vastaan olisi katsottava taloudelliseksi toiminnaksi.

4.1.1.5   Taloudelliset kannustimet

| (107) | Komissio toteaa, että maksuista säätäminen laissa ei sulje pois sitä mahdollisuutta, että maksut vahvistetaan ainakin osittain taloudellisin perustein. Käsiteltävänä olevassa tapauksessa lukuisia julkisia ja yksityisiä sidosryhmiä (kansallisia ja alueellisia viranomaisia, satamajärjestelmäviranomaisia ja muita julkisia elimiä, satamapalveluja ja satamatoimintaa tarjoavia yrityksiä ja ammattiliittoja) kuullaan, ennen kuin käyttöoikeusmaksut ja satamatoimintojen lupamaksut vahvistetaan kansallisella tasolla. Sama pätee satamamaksuihin (lastattavista ja purettavista tavaroista perittävät maksut ja kiinnitysmaksut). |
| --- | --- |

(107)

Komissio toteaa, että maksuista säätäminen laissa ei sulje pois sitä mahdollisuutta, että maksut vahvistetaan ainakin osittain taloudellisin perustein. Käsiteltävänä olevassa tapauksessa lukuisia julkisia ja yksityisiä sidosryhmiä (kansallisia ja alueellisia viranomaisia, satamajärjestelmäviranomaisia ja muita julkisia elimiä, satamapalveluja ja satamatoimintaa tarjoavia yrityksiä ja ammattiliittoja) kuullaan, ennen kuin käyttöoikeusmaksut ja satamatoimintojen lupamaksut vahvistetaan kansallisella tasolla. Sama pätee satamamaksuihin (lastattavista ja purettavista tavaroista perittävät maksut ja kiinnitysmaksut).

| (108) | Komissio katsoo, että satamajärjestelmäviranomaisille myönnetty vapautus yhteisöverosta antaa satamajärjestelmäviranomaisille mahdollisuuden soveltaa alempia maksuja. Maksujen taso on tärkeä osa satamien harjoittamaa kauppapolitiikkaa, jolla kannustetaan alusten omistajia ja liikennöitsijöitä käyttämään sataman infrastruktuuria ja houkuttelemaan yrityksiä sijoittautumaan satamaan ja kehittämään siellä tuotanto- tai palvelutoimintojaan (60). |
| --- | --- |

(108)

Komissio katsoo, että satamajärjestelmäviranomaisille myönnetty vapautus yhteisöverosta antaa satamajärjestelmäviranomaisille mahdollisuuden soveltaa alempia maksuja. Maksujen taso on tärkeä osa satamien harjoittamaa kauppapolitiikkaa, jolla kannustetaan alusten omistajia ja liikennöitsijöitä käyttämään sataman infrastruktuuria ja houkuttelemaan yrityksiä sijoittautumaan satamaan ja kehittämään siellä tuotanto- tai palvelutoimintojaan (60).

60

| (109) | Lisäksi käyttöoikeuksien tapauksessa ainoastaan yksi osa käyttöoikeusmaksusta (vähimmäismaksu) vahvistetaan kansallisella tasolla. Tämä maksun osa on käyttöoikeusmaksun kiinteä osa. Käyttöoikeusmaksun muuttuva osa antaa satamajärjestelmäviranomaisille mahdollisuuden noudattaa omia liiketoimintastrategioitaan markkinaolosuhteiden mukaan. |
| --- | --- |

(109)

Lisäksi käyttöoikeuksien tapauksessa ainoastaan yksi osa käyttöoikeusmaksusta (vähimmäismaksu) vahvistetaan kansallisella tasolla. Tämä maksun osa on käyttöoikeusmaksun kiinteä osa. Käyttöoikeusmaksun muuttuva osa antaa satamajärjestelmäviranomaisille mahdollisuuden noudattaa omia liiketoimintastrategioitaan markkinaolosuhteiden mukaan.

| (110) | Käyttöoikeusmaksut tosiaankin koostuvat sekä kiinteästä että muuttuvasta osasta. Kiinteä osa on yleensä verrannollinen asianomaisten käyttöoikeuden kattamien alueiden pinta-alaan, ja siinä otetaan huomioon useita muita muuttujia (kyseisten alueiden sijainti ja infrastruktuurin taso). Muuttuva osa sisältää taloudellisia kannustinmekanismeja, joilla pyritään parantamaan tuottavuutta, energia- ja ympäristötehokkuutta ja palvelutasoa erityisesti satamien kuljetusten ja intermodaalisen integroinnin osalta. |
| --- | --- |

(110)

Käyttöoikeusmaksut tosiaankin koostuvat sekä kiinteästä että muuttuvasta osasta. Kiinteä osa on yleensä verrannollinen asianomaisten käyttöoikeuden kattamien alueiden pinta-alaan, ja siinä otetaan huomioon useita muita muuttujia (kyseisten alueiden sijainti ja infrastruktuurin taso). Muuttuva osa sisältää taloudellisia kannustinmekanismeja, joilla pyritään parantamaan tuottavuutta, energia- ja ympäristötehokkuutta ja palvelutasoa erityisesti satamien kuljetusten ja intermodaalisen integroinnin osalta.

| (111) | Italia myöntää, että käyttöoikeusmaksun muuttuva osa on luonteeltaan taloudellinen, mikä teoriassa oikeuttaisi sen ottamisen huomioon satamajärjestelmäviranomaisten tulojen mahdollisen verotuksen arviointiperusteissa. Kun käyttöoikeussopimuksen saajat saavuttavat asetetut taloudelliset tavoitteet, vastaavaa maksun määrää pienennettäisiin asteittain, mikä johtaisi käyttöoikeuden kokonaismaksun alenemiseen. Italian viranomaisten mukaan satamajärjestelmäviranomaisten käyttöoikeuksista saamat tulot koostuvat näin ollen käytännössä lähes kokonaan kiinteästä osasta, joka on rajattu koskemaan vain satamajärjestelmäviranomaisten johdon palkkioiden ja sääntelytoimien korvaamista. Italia katsoo, että käyttöoikeusmaksujen kiinteä osa on korvaus muusta kuin taloudellisesta toiminnasta, ja siksi sen mukaan satamajärjestelmäviranomaiset eivät harjoita taloudellista toimintaa. |
| --- | --- |

(111)

Italia myöntää, että käyttöoikeusmaksun muuttuva osa on luonteeltaan taloudellinen, mikä teoriassa oikeuttaisi sen ottamisen huomioon satamajärjestelmäviranomaisten tulojen mahdollisen verotuksen arviointiperusteissa. Kun käyttöoikeussopimuksen saajat saavuttavat asetetut taloudelliset tavoitteet, vastaavaa maksun määrää pienennettäisiin asteittain, mikä johtaisi käyttöoikeuden kokonaismaksun alenemiseen. Italian viranomaisten mukaan satamajärjestelmäviranomaisten käyttöoikeuksista saamat tulot koostuvat näin ollen käytännössä lähes kokonaan kiinteästä osasta, joka on rajattu koskemaan vain satamajärjestelmäviranomaisten johdon palkkioiden ja sääntelytoimien korvaamista. Italia katsoo, että käyttöoikeusmaksujen kiinteä osa on korvaus muusta kuin taloudellisesta toiminnasta, ja siksi sen mukaan satamajärjestelmäviranomaiset eivät harjoita taloudellista toimintaa.

| (112) | Komissio toteaa kuitenkin, että Italia tai yksikään asianomainen ei ole esittänyt mitään näyttöä tukemaan väitettään, jonka mukaan maksun muuttuva osa johtaisi käyttöoikeuden kokonaismaksun alenemiseen. |
| --- | --- |

(112)

Komissio toteaa kuitenkin, että Italia tai yksikään asianomainen ei ole esittänyt mitään näyttöä tukemaan väitettään, jonka mukaan maksun muuttuva osa johtaisi käyttöoikeuden kokonaismaksun alenemiseen.

| (113) | Mikä vielä tärkeämpää, on kiistatonta, että käyttöoikeusmaksut määrätään niin, että ne vastaavat suoritetun palvelun (soveltamisalan, sijainnin ja infrastruktuurin tason) arvoa. Käyttöoikeusmaksut eivät myöskään ole pelkästään symbolisia. |
| --- | --- |

(113)

Mikä vielä tärkeämpää, on kiistatonta, että käyttöoikeusmaksut määrätään niin, että ne vastaavat suoritetun palvelun (soveltamisalan, sijainnin ja infrastruktuurin tason) arvoa. Käyttöoikeusmaksut eivät myöskään ole pelkästään symbolisia.

| (114) | Näin ollen komissio toteaa, että se seikka, että käyttöoikeusmaksujen muuttuva osa voisi vähentää käyttöoikeusmaksuista saatavia kokonaistuloja silloin, kun käyttöoikeussopimuksen saajat saavuttavat käyttöoikeussopimuksen taloudelliset tavoitteet, ei riitä sulkemaan pois sitä, että satamajärjestelmäviranomaiset harjoittavat taloudellista toimintaa. Komissio katsoo myös, että se, että käyttöoikeusmaksuista saatavilla tuloilla mahdollisesti rahoitetaan myös tiettyjä muita kuin taloudellisia toimintoja, ei millään tavalla poista sitä, että maksuja veloitetaan vastineena palvelusta eli satamainfrastruktuurin käyttöoikeudesta (61). |
| --- | --- |

(114)

Näin ollen komissio toteaa, että se seikka, että käyttöoikeusmaksujen muuttuva osa voisi vähentää käyttöoikeusmaksuista saatavia kokonaistuloja silloin, kun käyttöoikeussopimuksen saajat saavuttavat käyttöoikeussopimuksen taloudelliset tavoitteet, ei riitä sulkemaan pois sitä, että satamajärjestelmäviranomaiset harjoittavat taloudellista toimintaa. Komissio katsoo myös, että se, että käyttöoikeusmaksuista saatavilla tuloilla mahdollisesti rahoitetaan myös tiettyjä muita kuin taloudellisia toimintoja, ei millään tavalla poista sitä, että maksuja veloitetaan vastineena palvelusta eli satamainfrastruktuurin käyttöoikeudesta (61).

61

4.1.1.6   Maksut eivät ole veroja

| (115) | Italia ja useat asianomaiset osapuolet väittävät myös, että satamajärjestelmäviranomaisille maksettavat maksut ovat luonteeltaan veroja, jotka käyttöoikeussopimuksen saaja maksaa valtiolle satamajärjestelmäviranomaisten kautta. |
| --- | --- |

(115)

Italia ja useat asianomaiset osapuolet väittävät myös, että satamajärjestelmäviranomaisille maksettavat maksut ovat luonteeltaan veroja, jotka käyttöoikeussopimuksen saaja maksaa valtiolle satamajärjestelmäviranomaisten kautta.

| (116) | Komissio katsoo, että tämä näkemys ei ole olennainen määritettäessä, harjoittavatko satamajärjestelmäviranomaiset taloudellista toimintaa, koska pelkästään kansallisia luokitteluja käyttämällä ei voida kiertää unionin yhteisiä sääntöjä. Palveluja, jotka voidaan luokitella taloudelliseksi toiminnaksi, ovat suoritukset, joista tavallisesti maksetaan korvaus (62). Satamajärjestelmäviranomaisten saamat maksut ovat korvauksia, jotka käyttäjät maksavat vastineeksi tiettyjen palvelujen tarjoamisesta. Kuten unionin yleinen tuomioistuin jo huomautti Espanjan satamien tapauksessa, jossa satamat väittivät myös, että satamamaksut ovat veroja, satamamaksut ovat satamainfrastruktuurin käytöstä perittäviä maksuja (63). |
| --- | --- |

(116)

Komissio katsoo, että tämä näkemys ei ole olennainen määritettäessä, harjoittavatko satamajärjestelmäviranomaiset taloudellista toimintaa, koska pelkästään kansallisia luokitteluja käyttämällä ei voida kiertää unionin yhteisiä sääntöjä. Palveluja, jotka voidaan luokitella taloudelliseksi toiminnaksi, ovat suoritukset, joista tavallisesti maksetaan korvaus (62). Satamajärjestelmäviranomaisten saamat maksut ovat korvauksia, jotka käyttäjät maksavat vastineeksi tiettyjen palvelujen tarjoamisesta. Kuten unionin yleinen tuomioistuin jo huomautti Espanjan satamien tapauksessa, jossa satamat väittivät myös, että satamamaksut ovat veroja, satamamaksut ovat satamainfrastruktuurin käytöstä perittäviä maksuja (63).

62

63

4.1.1.7   Satamajärjestelmäviranomaisten taloudellinen toiminta ei ole oheistoimintaa

| (117) | Italia katsoo, että satamajärjestelmäviranomaisten satamien hallinnoinnin yhteydessä harjoittama taloudellinen toiminta on vähäistä eikä riitä siihen, että satamajärjestelmäviranomaisia voitaisiin pitää yrityksinä. Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä suljetaan pois se, että elimet, jotka on perustettu julkisten ja muiden kuin taloudellisten tehtävien ja toimintojen suorittamista varten mutta jotka harjoittavat samanaikaisesti tietynlaista taloudellista toimintaa ja joita säännellään sellaisina, luokiteltaisiin yrityksiksi (64). |
| --- | --- |

(117)

Italia katsoo, että satamajärjestelmäviranomaisten satamien hallinnoinnin yhteydessä harjoittama taloudellinen toiminta on vähäistä eikä riitä siihen, että satamajärjestelmäviranomaisia voitaisiin pitää yrityksinä. Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä suljetaan pois se, että elimet, jotka on perustettu julkisten ja muiden kuin taloudellisten tehtävien ja toimintojen suorittamista varten mutta jotka harjoittavat samanaikaisesti tietynlaista taloudellista toimintaa ja joita säännellään sellaisina, luokiteltaisiin yrityksiksi (64).

64

| (118) | Italia katsoo myös, että toiminnot, joilla voi olla taloudellista merkitystä satamaomaisuuden hoidossa ja jotka voivat olla merkityksellisiä käyttöoikeusmaksun määrittämisessä, eivät ole erotettavissa satamajärjestelmäviranomaisille lain mukaisesti kuuluvista julkisista toiminnoista, kuten satamaomaisuuden valvonnasta ja hallinnoinnista. Italian mukaan satamajärjestelmäviranomaisten perimiä käyttöoikeusmaksuja ei siksi tulisi pitää yritystuloina. |
| --- | --- |

(118)

Italia katsoo myös, että toiminnot, joilla voi olla taloudellista merkitystä satamaomaisuuden hoidossa ja jotka voivat olla merkityksellisiä käyttöoikeusmaksun määrittämisessä, eivät ole erotettavissa satamajärjestelmäviranomaisille lain mukaisesti kuuluvista julkisista toiminnoista, kuten satamaomaisuuden valvonnasta ja hallinnoinnista. Italian mukaan satamajärjestelmäviranomaisten perimiä käyttöoikeusmaksuja ei siksi tulisi pitää yritystuloina.

| (119) | Komissio haluaa muistuttaa, että se tosiasia, että yhteisö käyttää toimintansa harjoittamisen yhteydessä julkista valtaa, ei yksinään estä luokittelemasta sitä unionin kilpailuoikeudessa tarkoitetuksi yritykseksi sen taloudellisten toimintojen osalta (65). |
| --- | --- |

(119)

Komissio haluaa muistuttaa, että se tosiasia, että yhteisö käyttää toimintansa harjoittamisen yhteydessä julkista valtaa, ei yksinään estä luokittelemasta sitä unionin kilpailuoikeudessa tarkoitetuksi yritykseksi sen taloudellisten toimintojen osalta (65).

65

| (120) | Oikeuskäytännön mukaan siltä osin kuin julkinen yksikkö harjoittaa taloudellista toimintaa, joka on erotettavissa sen julkisen vallan käytöstä, kyseinen yksikkö toimii tämän toiminnan osalta yrityksenä. Toisaalta jos mainittu taloudellinen toiminta ei ole erotettavissa sen julkisen vallan käytöstä, kaikki mainitun yksikön harjoittamat toiminnat ovat toimintoja, jotka liittyvät tähän julkisen vallan käyttöön (66). |
| --- | --- |

(120)

Oikeuskäytännön mukaan siltä osin kuin julkinen yksikkö harjoittaa taloudellista toimintaa, joka on erotettavissa sen julkisen vallan käytöstä, kyseinen yksikkö toimii tämän toiminnan osalta yrityksenä. Toisaalta jos mainittu taloudellinen toiminta ei ole erotettavissa sen julkisen vallan käytöstä, kaikki mainitun yksikön harjoittamat toiminnat ovat toimintoja, jotka liittyvät tähän julkisen vallan käyttöön (66).

66

| (121) | Komissio toteaa, että Italia tai yksikään asianomaisista ei ole esittänyt näyttöä siitä, että satamien harjoittama taloudellinen toiminta olisi erottamaton osa niiden oikeuksia viranomaisena. Pelkästään se mahdollisuus, että kyseisten toimintojen välillä voi olla taloudellinen yhteys, sikäli että satamien taloudellinen toiminta mahdollistaa niiden muun kuin taloudellisen toiminnan rahoittamisen kokonaan tai osittain, ei riitä osoittamaan, etteivät kyseiset toiminnot ole erotettavissa oikeuskäytännössä tarkoitetulla tavalla (67). |
| --- | --- |

(121)

Komissio toteaa, että Italia tai yksikään asianomaisista ei ole esittänyt näyttöä siitä, että satamien harjoittama taloudellinen toiminta olisi erottamaton osa niiden oikeuksia viranomaisena. Pelkästään se mahdollisuus, että kyseisten toimintojen välillä voi olla taloudellinen yhteys, sikäli että satamien taloudellinen toiminta mahdollistaa niiden muun kuin taloudellisen toiminnan rahoittamisen kokonaan tai osittain, ei riitä osoittamaan, etteivät kyseiset toiminnot ole erotettavissa oikeuskäytännössä tarkoitetulla tavalla (67).

67

| (122) | Komissio toteaa myös, että käsiteltävänä olevassa tapauksessa satamajärjestelmäviranomaisten yleishyödyllinen muu kuin taloudellinen toiminta ei tee satamajärjestelmäviranomaisten taloudellista toimintaa pakolliseksi ja että taloudellisen toiminnan puuttuminen ei välttämättä vähentäisi muun kuin taloudellisen toiminnan hyödyllisyyttä (68). |
| --- | --- |

(122)

Komissio toteaa myös, että käsiteltävänä olevassa tapauksessa satamajärjestelmäviranomaisten yleishyödyllinen muu kuin taloudellinen toiminta ei tee satamajärjestelmäviranomaisten taloudellista toimintaa pakolliseksi ja että taloudellisen toiminnan puuttuminen ei välttämättä vähentäisi muun kuin taloudellisen toiminnan hyödyllisyyttä (68).

68

| (123) | Komissio huomauttaa myös, että Italia tai asianomaiset eivät ole osoittaneet satamien taloudellisen toiminnan olevan oheistoimintaa niiden muuhun kuin taloudelliseen yleishyödylliseen toimintaan nähden (69). Päinvastoin satamamaksut (eli lastattavista ja purettavista tavaroista perittävät maksut ja kiinnitysmaksut) ja käyttöoikeusmaksut muodostavat suurimman osan satamajärjestelmäviranomaisten toiminnan tuotosta, koska niihin liittyvät toiminnot ovat satamajärjestelmäviranomaisten keskeisiä toimintoja (70). |
| --- | --- |

(123)

Komissio huomauttaa myös, että Italia tai asianomaiset eivät ole osoittaneet satamien taloudellisen toiminnan olevan oheistoimintaa niiden muuhun kuin taloudelliseen yleishyödylliseen toimintaan nähden (69). Päinvastoin satamamaksut (eli lastattavista ja purettavista tavaroista perittävät maksut ja kiinnitysmaksut) ja käyttöoikeusmaksut muodostavat suurimman osan satamajärjestelmäviranomaisten toiminnan tuotosta, koska niihin liittyvät toiminnot ovat satamajärjestelmäviranomaisten keskeisiä toimintoja (70).

69

70

| (124) | Komissio päättelee sen vuoksi, että satamajärjestelmäviranomaisten taloudellista toimintaa ei voida erottaa sen yleishyödyllisenä harjoitetusta/suoritetusta toiminnasta oikeuskäytännössä tarkoitetulla tavalla (71). Näin ollen komissio katsoo, että satamajärjestelmäviranomaisia olisi pidettävä yrityksenä, jos ja sikäli kuin ne tosiasiallisesti harjoittavat yhtä tai useampaa taloudellista toimintaa (72). |
| --- | --- |

(124)

Komissio päättelee sen vuoksi, että satamajärjestelmäviranomaisten taloudellista toimintaa ei voida erottaa sen yleishyödyllisenä harjoitetusta/suoritetusta toiminnasta oikeuskäytännössä tarkoitetulla tavalla (71). Näin ollen komissio katsoo, että satamajärjestelmäviranomaisia olisi pidettävä yrityksenä, jos ja sikäli kuin ne tosiasiallisesti harjoittavat yhtä tai useampaa taloudellista toimintaa (72).

71

72

4.1.1.8   Lakisääteinen monopoli ei riitä tekemään satamajärjestelmäviranomaisten toiminnasta muuta kuin taloudellista toimintaa

| (125) | Italia ja useat asianomaiset väittävät, että satamajärjestelmäviranomaisilla ei ole kilpailijoita eikä niillä ole markkinoita, joilla ne toimisivat. Koska ei ole markkinoita, joilla satamajärjestelmäviranomaiset voisivat tarjota palvelujaan, niitä ei voida pitää yrityksinä. Jotkin asianomaiset toteavat myös, että satamien hallinnointi eroaa lentoasemien hallinnoinnista. |
| --- | --- |

(125)

Italia ja useat asianomaiset väittävät, että satamajärjestelmäviranomaisilla ei ole kilpailijoita eikä niillä ole markkinoita, joilla ne toimisivat. Koska ei ole markkinoita, joilla satamajärjestelmäviranomaiset voisivat tarjota palvelujaan, niitä ei voida pitää yrityksinä. Jotkin asianomaiset toteavat myös, että satamien hallinnointi eroaa lentoasemien hallinnoinnista.

| (126) | Komissio toteaa tältä osin, että yhteisö, jolla on lakisääteinen monopoli, voi hyvin tarjota tavaroita ja palveluja markkinoilla ja olla näin ollen SEUT-sopimuksen 107 artiklassa tarkoitettu yritys. Taloudellisen toiminnan käsite on objektiivinen, mikä johtuu tosiseikoista, erityisesti kyseisten palvelujen markkinoiden olemassaolosta (73). |
| --- | --- |

(126)

Komissio toteaa tältä osin, että yhteisö, jolla on lakisääteinen monopoli, voi hyvin tarjota tavaroita ja palveluja markkinoilla ja olla näin ollen SEUT-sopimuksen 107 artiklassa tarkoitettu yritys. Taloudellisen toiminnan käsite on objektiivinen, mikä johtuu tosiseikoista, erityisesti kyseisten palvelujen markkinoiden olemassaolosta (73).

73

| (127) | Komissio muistuttaa myös, että unionin tuomioistuimet katsoivat, että sellaisten lentoasemapalvelujen tarjoaminen lentoyhtiöille, joista peritään maksu, on taloudellista toimintaa (74). Komissio katsoo, että lentoasemainfrastruktuurin käyttöoikeuden tarjoaminen lentoasemamaksuja vastaan ei kuitenkaan olennaisesti eroa satamainfrastruktuurin käyttöoikeuden tarjoamisesta satamaoikeuksia vastaan (75), erityisesti siksi, että lentoasemilla on myös Italian satamajärjestelmäviranomaisten kaltainen lakisääteinen monopoli. Satamajärjestelmäviranomaiset hyödyntävät itse satamainfrastruktuuria, kun ne tarjoavat alusten omistajille ja liikennöitsijöille pääsyn satamainfrastruktuuriin tai antavat sen vuokralle korvausta vastaan (76). |
| --- | --- |

(127)

Komissio muistuttaa myös, että unionin tuomioistuimet katsoivat, että sellaisten lentoasemapalvelujen tarjoaminen lentoyhtiöille, joista peritään maksu, on taloudellista toimintaa (74). Komissio katsoo, että lentoasemainfrastruktuurin käyttöoikeuden tarjoaminen lentoasemamaksuja vastaan ei kuitenkaan olennaisesti eroa satamainfrastruktuurin käyttöoikeuden tarjoamisesta satamaoikeuksia vastaan (75), erityisesti siksi, että lentoasemilla on myös Italian satamajärjestelmäviranomaisten kaltainen lakisääteinen monopoli. Satamajärjestelmäviranomaiset hyödyntävät itse satamainfrastruktuuria, kun ne tarjoavat alusten omistajille ja liikennöitsijöille pääsyn satamainfrastruktuuriin tai antavat sen vuokralle korvausta vastaan (76).

74

75

76

| (128) | Näin ollen komissio toteaa, että Italian ja joidenkin asianomaisten esittämät väitteet eivät riitä osoittamaan, että satamajärjestelmäviranomaisten toiminta ei ole taloudellista. |
| --- | --- |

(128)

Näin ollen komissio toteaa, että Italian ja joidenkin asianomaisten esittämät väitteet eivät riitä osoittamaan, että satamajärjestelmäviranomaisten toiminta ei ole taloudellista.

4.1.1.9   Päätelmät

| (129) | Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että satamajärjestelmäviranomaiset harjoittavat taloudellista toimintaa ja niitä voidaan pitää SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuina yrityksinä. |
| --- | --- |

(129)

Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että satamajärjestelmäviranomaiset harjoittavat taloudellista toimintaa ja niitä voidaan pitää SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuina yrityksinä.

4.1.2   Valtion varojen käyttö ja valtion vastuu

Valtion varojen käyttö ja valtion vastuu

| (130) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki” on valtiontukea. Käsiteltävänä olevassa asiassa vapautus yhteisöverosta perustuu erityisesti TUIR:n 74 §:ään, sellaisena kuin Italian viranomaiset tulkitsevat ja soveltavat sitä (ks. 50–52 kohta). TUIR:n 74 §:n mukaan valtion elimet ja hallintoelimet sekä muut alueelliset elimet, kuten alueet ja kunnat, eivät ole velvollisia maksamaan yhteisöveroa. Italian viranomaiset katsovat, että satamajärjestelmäviranomaiset ovat julkisia elimiä, joilla on yksinomaan hallinnollisia tehtäviä, ja siksi niihin sovelletaan TUIR:n 74 §:ää. Näin ollen toimenpide johtuu valtiosta. |
| --- | --- |

(130)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki” on valtiontukea. Käsiteltävänä olevassa asiassa vapautus yhteisöverosta perustuu erityisesti TUIR:n 74 §:ään, sellaisena kuin Italian viranomaiset tulkitsevat ja soveltavat sitä (ks. 50–52 kohta). TUIR:n 74 §:n mukaan valtion elimet ja hallintoelimet sekä muut alueelliset elimet, kuten alueet ja kunnat, eivät ole velvollisia maksamaan yhteisöveroa. Italian viranomaiset katsovat, että satamajärjestelmäviranomaiset ovat julkisia elimiä, joilla on yksinomaan hallinnollisia tehtäviä, ja siksi niihin sovelletaan TUIR:n 74 §:ää. Näin ollen toimenpide johtuu valtiosta.

| (131) | Lisäksi verotulojen menetys vastaa käytettyjen valtion varojen määrää. |
| --- | --- |

(131)

Lisäksi verotulojen menetys vastaa käytettyjen valtion varojen määrää.

| (132) | Kuten unionin tuomioistuimet ovat katsoneet, SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaisesti valtion varoista myönnettävä toimenpide on sellainen, jolla viranomaiset vapauttavat tietyt yritykset verosta, vaikka toimenpiteeseen ei liittyisikään valtion varojen siirtoa, ja joka asettaa ne, joita verovapautus koskee, muita veronmaksajia suotuisampaan taloudelliseen asemaan (77). |
| --- | --- |

(132)

Kuten unionin tuomioistuimet ovat katsoneet, SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaisesti valtion varoista myönnettävä toimenpide on sellainen, jolla viranomaiset vapauttavat tietyt yritykset verosta, vaikka toimenpiteeseen ei liittyisikään valtion varojen siirtoa, ja joka asettaa ne, joita verovapautus koskee, muita veronmaksajia suotuisampaan taloudelliseen asemaan (77).

77

| (133) | Näin ollen Italian viranomaiset menettävät tuloja, jotka ovat valtion varoja, jättämällä taloudelliseen toimintaan osallistuvan satamajärjestelmäviranomaisten yhteisöverotuksen ulkopuolelle. Siksi komissio katsoo, että kiistanalainen toimenpide merkitsee valtion varojen menetystä ja että se myönnetään siten valtion varoista. |
| --- | --- |

(133)

Näin ollen Italian viranomaiset menettävät tuloja, jotka ovat valtion varoja, jättämällä taloudelliseen toimintaan osallistuvan satamajärjestelmäviranomaisten yhteisöverotuksen ulkopuolelle. Siksi komissio katsoo, että kiistanalainen toimenpide merkitsee valtion varojen menetystä ja että se myönnetään siten valtion varoista.

| (134) | Mitä tulee joidenkin asianomaisten esittämään väitteeseen, jonka mukaan satamajärjestelmäviranomaisten vapauttaminen velvollisuudesta maksaa yhteisöveroa ei tarkoita verotulojen menetystä, koska satamajärjestelmäviranomaiset ovat osa valtiota, on muistettava, että unionin oikeusjärjestys ei puutu omistusoikeusjärjestelmiin (78) eikä se millään tavoin rajoita jäsenvaltioiden oikeutta toimia talouden toimijoina. Kun viranomaiset toteuttavat suoraan tai välillisesti taloudellisia transaktioita missä tahansa muodossa, niiden on samanaikaisesti noudatettava valtiontukea koskevia unionin sääntöjä (79). Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaisesti on sen vuoksi erotettava toisistaan velvoitteet, jotka valtiolla on yrityksen omistajana, ja sen velvollisuudet viranomaisena (80). Näin ollen tuloja, jotka valtio voi saada omistamastaan julkisesta yrityksestä, ei voida ottaa huomioon arvioitaessa sitä, vaikuttaako sille myönnetty veroetu valtion varoihin. Italia ja asianomaiset eivät myöskään ole esittäneet mitään perusteita sen osoittamiseksi, että satamajärjestelmäviranomaisten yhteisöverosta vapauttamiseen liittyvä veroetu rajoittuisi määrään, joka on tarpeen satamajärjestelmäviranomaisten institutionaalisten tehtävien rahoittamiseksi. |
| --- | --- |

(134)

Mitä tulee joidenkin asianomaisten esittämään väitteeseen, jonka mukaan satamajärjestelmäviranomaisten vapauttaminen velvollisuudesta maksaa yhteisöveroa ei tarkoita verotulojen menetystä, koska satamajärjestelmäviranomaiset ovat osa valtiota, on muistettava, että unionin oikeusjärjestys ei puutu omistusoikeusjärjestelmiin (78) eikä se millään tavoin rajoita jäsenvaltioiden oikeutta toimia talouden toimijoina. Kun viranomaiset toteuttavat suoraan tai välillisesti taloudellisia transaktioita missä tahansa muodossa, niiden on samanaikaisesti noudatettava valtiontukea koskevia unionin sääntöjä (79). Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaisesti on sen vuoksi erotettava toisistaan velvoitteet, jotka valtiolla on yrityksen omistajana, ja sen velvollisuudet viranomaisena (80). Näin ollen tuloja, jotka valtio voi saada omistamastaan julkisesta yrityksestä, ei voida ottaa huomioon arvioitaessa sitä, vaikuttaako sille myönnetty veroetu valtion varoihin. Italia ja asianomaiset eivät myöskään ole esittäneet mitään perusteita sen osoittamiseksi, että satamajärjestelmäviranomaisten yhteisöverosta vapauttamiseen liittyvä veroetu rajoittuisi määrään, joka on tarpeen satamajärjestelmäviranomaisten institutionaalisten tehtävien rahoittamiseksi.

78

79

80

4.1.3   Etu

Etu

| (135) | Jotta toimenpide olisi valtiontukea, sen on myös aiheutettava taloudellista etua vastaanottajalle. Edulla ei tarkoiteta ainoastaan konkreettisia etuuksia vaan myös toimenpiteitä, jotka erilaisissa muodoissaan keventävät tavallisesti yritykselle aiheutuvia maksuja (81). |
| --- | --- |

(135)

Jotta toimenpide olisi valtiontukea, sen on myös aiheutettava taloudellista etua vastaanottajalle. Edulla ei tarkoiteta ainoastaan konkreettisia etuuksia vaan myös toimenpiteitä, jotka erilaisissa muodoissaan keventävät tavallisesti yritykselle aiheutuvia maksuja (81).

81

| (136) | Tämän toimenpiteen mukaan satamajärjestelmäviranomaiset on vapautettu yhteisöverosta, kun taas muut yritykset ovat periaatteessa yhteisöveron alaisia. Vapautus yhteisöverosta vähentää taloudellista toimintaa harjoittavalle yritykselle tavallisesti aiheutuvia toimintakustannuksia. Se tarjoaa satamajärjestelmäviranomaisille taloudellista etua verrattuna muihin yrityksiin, jotka eivät voi hyötyä tällaisesta veroedusta, vaikka ne harjoittavat taloudellista toimintaa. Tästä seuraa, että satamajärjestelmäviranomaiset saavat toimenpiteestä etua. |
| --- | --- |

(136)

Tämän toimenpiteen mukaan satamajärjestelmäviranomaiset on vapautettu yhteisöverosta, kun taas muut yritykset ovat periaatteessa yhteisöveron alaisia. Vapautus yhteisöverosta vähentää taloudellista toimintaa harjoittavalle yritykselle tavallisesti aiheutuvia toimintakustannuksia. Se tarjoaa satamajärjestelmäviranomaisille taloudellista etua verrattuna muihin yrityksiin, jotka eivät voi hyötyä tällaisesta veroedusta, vaikka ne harjoittavat taloudellista toimintaa. Tästä seuraa, että satamajärjestelmäviranomaiset saavat toimenpiteestä etua.

| (137) | Komissio toteaa, että Italian viranomaiset eivät väitä, että satamajärjestelmäviranomaisille olisi asetettu julkisen palvelun velvoitteita ja että verovapautus korvaisi satamajärjestelmäviranomaisille julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä aiheutuneita kustannuksia. Komissio ei myöskään katso, että ”Altmark-tuomion” perusteet täyttyvät (82), koska satamajärjestelmäviranomaisten ei tarvitse täyttää selvästi määriteltyjä julkisen palvelun velvoitteita. Lisäksi käsiteltävänä oleva toimenpide, jolla tuen määrä yhdistetään syntyneeseen voittoon, ei liity julkisen palvelun tehtävän nettokustannuksiin eikä rajoitu niihin. Se ei myöskään johdu toimenpiteen tuensaajille tällaisen tehtävän suorittamiseksi annetusta toimeksiannosta. |
| --- | --- |

(137)

Komissio toteaa, että Italian viranomaiset eivät väitä, että satamajärjestelmäviranomaisille olisi asetettu julkisen palvelun velvoitteita ja että verovapautus korvaisi satamajärjestelmäviranomaisille julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä aiheutuneita kustannuksia. Komissio ei myöskään katso, että ”Altmark-tuomion” perusteet täyttyvät (82), koska satamajärjestelmäviranomaisten ei tarvitse täyttää selvästi määriteltyjä julkisen palvelun velvoitteita. Lisäksi käsiteltävänä oleva toimenpide, jolla tuen määrä yhdistetään syntyneeseen voittoon, ei liity julkisen palvelun tehtävän nettokustannuksiin eikä rajoitu niihin. Se ei myöskään johdu toimenpiteen tuensaajille tällaisen tehtävän suorittamiseksi annetusta toimeksiannosta.

82

| (138) | Näin ollen Italian viranomaiset antavat taloudelliseen toimintaan osallistuville satamajärjestelmäviranomaisille edun jättämällä ne yritysverotuksen ulkopuolelle. Siksi komissio katsoo, että kiistanalainen toimenpide tuottaa satamajärjestelmäviranomaisille edun. |
| --- | --- |

(138)

Näin ollen Italian viranomaiset antavat taloudelliseen toimintaan osallistuville satamajärjestelmäviranomaisille edun jättämällä ne yritysverotuksen ulkopuolelle. Siksi komissio katsoo, että kiistanalainen toimenpide tuottaa satamajärjestelmäviranomaisille edun.

4.1.4   Kilpailun vääristyminen ja vaikutus kauppaan

Kilpailun vääristyminen ja vaikutus kauppaan

| (139) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan toimenpide on katsottava tueksi, jos se vaikuttaa unionin sisäiseen kauppaan ja vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua. |
| --- | --- |

(139)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan toimenpide on katsottava tueksi, jos se vaikuttaa unionin sisäiseen kauppaan ja vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua.

4.1.4.1   Kilpailun ja kilpailumarkkinoiden olemassaolo

| (140) | Komissio muistuttaa ensinnäkin, että satama-alan asetusehdotusta koskevan asianomaisten julkisen kuulemisen yhteydessä kaikki sidosryhmät korostivat, että unionin satamien väliselle kilpailulle tarvitaan vakaat ja tasapuoliset toimintamahdollisuudet (83). |
| --- | --- |

(140)

Komissio muistuttaa ensinnäkin, että satama-alan asetusehdotusta koskevan asianomaisten julkisen kuulemisen yhteydessä kaikki sidosryhmät korostivat, että unionin satamien väliselle kilpailulle tarvitaan vakaat ja tasapuoliset toimintamahdollisuudet (83).

83

| (141) | On totta, että joissakin jäsenvaltioissa satamien perusinfrastruktuurin toiminta on oikeudellisesti varattu tietyille yksiköille. Tällöin muista jäsenvaltioista tulevat toimijat eivät voi käyttää sataman perusinfrastruktuuria näissä jäsenvaltioissa, jotta kyseisten markkinoiden voidaan ainakin tietyssä määrin katsoa olevan vapautetut tai avoimet kilpailulle. Nämä erityiset markkinat eivät kuitenkaan ole ainoat markkinat, joilla satamaviranomaisille koituva etu voisi vääristää kilpailua (84). |
| --- | --- |

(141)

On totta, että joissakin jäsenvaltioissa satamien perusinfrastruktuurin toiminta on oikeudellisesti varattu tietyille yksiköille. Tällöin muista jäsenvaltioista tulevat toimijat eivät voi käyttää sataman perusinfrastruktuuria näissä jäsenvaltioissa, jotta kyseisten markkinoiden voidaan ainakin tietyssä määrin katsoa olevan vapautetut tai avoimet kilpailulle. Nämä erityiset markkinat eivät kuitenkaan ole ainoat markkinat, joilla satamaviranomaisille koituva etu voisi vääristää kilpailua (84).

84

| (142) | Ensinnäkin logistiikka- ja kuljetusyritykset, jotka ovat kiinnostuneita kuljettamaan tavaroita, voivat toteuttaa sen eri keinoilla. Niihin kuuluu muun muassa muiden satamaviranomaisten hallinnoimien muiden (ulkomaisten tai kotimaisten) satamien käyttö ja jopa se, että satamia ei käytetä lainkaan. Eri jäsenvaltioiden satamilla voi olla sama sisämaa, niin että satamaviranomaiset kilpailevat kuljetuspalvelujen tarjoamisessa toimijoille, jotka haluavat tarjota palvelujaan kyseisen sisämaan alueelle. Tämä voi koskea esimerkiksi Luoteis-Italian ja Etelä-Ranskan satamien toimijoita. Satamajärjestelmäviranomaisten tarjoamat palvelut (satamiin pääsyn myöntäminen) kilpailevat siten ainakin jossain määrin muiden satamaviranomaisten ja muiden kuljetuspalvelujen tarjoajien kanssa Italiassa ja muissa jäsenvaltioissa. Yleisesti ottaen komissio toteaa, että koska satamat osallistuvat suurelta osin tavaroiden ja matkustajien kansainvälisiin kuljetuksiin, Italian satamajärjestelmäviranomaisille koituva etu vaikuttaa luonnostaan myös kilpailuun ja unionin sisäiseen kauppaan. |
| --- | --- |

(142)

Ensinnäkin logistiikka- ja kuljetusyritykset, jotka ovat kiinnostuneita kuljettamaan tavaroita, voivat toteuttaa sen eri keinoilla. Niihin kuuluu muun muassa muiden satamaviranomaisten hallinnoimien muiden (ulkomaisten tai kotimaisten) satamien käyttö ja jopa se, että satamia ei käytetä lainkaan. Eri jäsenvaltioiden satamilla voi olla sama sisämaa, niin että satamaviranomaiset kilpailevat kuljetuspalvelujen tarjoamisessa toimijoille, jotka haluavat tarjota palvelujaan kyseisen sisämaan alueelle. Tämä voi koskea esimerkiksi Luoteis-Italian ja Etelä-Ranskan satamien toimijoita. Satamajärjestelmäviranomaisten tarjoamat palvelut (satamiin pääsyn myöntäminen) kilpailevat siten ainakin jossain määrin muiden satamaviranomaisten ja muiden kuljetuspalvelujen tarjoajien kanssa Italiassa ja muissa jäsenvaltioissa. Yleisesti ottaen komissio toteaa, että koska satamat osallistuvat suurelta osin tavaroiden ja matkustajien kansainvälisiin kuljetuksiin, Italian satamajärjestelmäviranomaisille koituva etu vaikuttaa luonnostaan myös kilpailuun ja unionin sisäiseen kauppaan.

| (143) | Tältä osin se, että satamajärjestelmäviranomaiset ovat ainoita yhteisöjä, jotka ovat oikeutettuja käyttämään omia satamainfrastruktuurejaan (ja tarjoamaan pääsyn satamainfrastruktuuriin), ei kyseenalaista sitä, että on olemassa laajemmat kilpailumarkkinat, joilla satamajärjestelmäviranomaisten tarjoamat kuljetuspalvelut (pääsy satamainfrastruktuuriin) kilpailevat muiden Italiaan sijoittautuneiden liikennöitsijöiden ja muiden satamien tai muiden jäsenvaltioiden liikennöitsijöiden tarjoamien palvelujen kanssa (85). Satamainfrastruktuurin käyttäjät voivat vapaasti käyttää muita satamia (Italiassa tai ulkomailla) ja muita liikennemuotoja, niin että satamajärjestelmäviranomaiset tarjoavat palveluja kilpaillen muiden toimijoiden kanssa laajoilla kuljetuspalvelujen markkinoilla ja suppeammilla satamapalvelujen markkinoilla (muut unionin satamat myöntävät pääsyn unionin markkinoille ja siten Italialle, joskus yhdessä maanteiden, rautateiden tai vesiväylien kanssa) (86). |
| --- | --- |

(143)

Tältä osin se, että satamajärjestelmäviranomaiset ovat ainoita yhteisöjä, jotka ovat oikeutettuja käyttämään omia satamainfrastruktuurejaan (ja tarjoamaan pääsyn satamainfrastruktuuriin), ei kyseenalaista sitä, että on olemassa laajemmat kilpailumarkkinat, joilla satamajärjestelmäviranomaisten tarjoamat kuljetuspalvelut (pääsy satamainfrastruktuuriin) kilpailevat muiden Italiaan sijoittautuneiden liikennöitsijöiden ja muiden satamien tai muiden jäsenvaltioiden liikennöitsijöiden tarjoamien palvelujen kanssa (85). Satamainfrastruktuurin käyttäjät voivat vapaasti käyttää muita satamia (Italiassa tai ulkomailla) ja muita liikennemuotoja, niin että satamajärjestelmäviranomaiset tarjoavat palveluja kilpaillen muiden toimijoiden kanssa laajoilla kuljetuspalvelujen markkinoilla ja suppeammilla satamapalvelujen markkinoilla (muut unionin satamat myöntävät pääsyn unionin markkinoille ja siten Italialle, joskus yhdessä maanteiden, rautateiden tai vesiväylien kanssa) (86).

85

86

| (144) | Satamapalvelujen tarjoamisesta kiinnostuneet käyttöoikeussopimuksen haltijat voivat tarjota niitä myös muissa satamissa, joita muut satamaviranomaiset hallinnoivat. Satamajärjestelmäviranomaiset kilpailevat näiden toimijoiden (satamapalveluja harjoittavien käyttöoikeussopimuksen haltijoiden) houkuttelemiseksi. Satamajärjestelmäviranomaisten käyttöoikeussopimuksen saajien saataville asettamien maa-alueiden ja infrastruktuurin (sataman välineistön) käytöstä perimillä maksuilla on osuutensa myös siinä, kun käyttöoikeussopimuksen saajat sijoittautuvat tiettyyn satamaan jonkin toisen sataman sijasta (87). Oikeuskäytännössä tunnustetaan kilpailun ja rajat ylittävien vaikutusten olemassaolo näillä markkinoilla (88). |
| --- | --- |

(144)

Satamapalvelujen tarjoamisesta kiinnostuneet käyttöoikeussopimuksen haltijat voivat tarjota niitä myös muissa satamissa, joita muut satamaviranomaiset hallinnoivat. Satamajärjestelmäviranomaiset kilpailevat näiden toimijoiden (satamapalveluja harjoittavien käyttöoikeussopimuksen haltijoiden) houkuttelemiseksi. Satamajärjestelmäviranomaisten käyttöoikeussopimuksen saajien saataville asettamien maa-alueiden ja infrastruktuurin (sataman välineistön) käytöstä perimillä maksuilla on osuutensa myös siinä, kun käyttöoikeussopimuksen saajat sijoittautuvat tiettyyn satamaan jonkin toisen sataman sijasta (87). Oikeuskäytännössä tunnustetaan kilpailun ja rajat ylittävien vaikutusten olemassaolo näillä markkinoilla (88).

87

88

| (145) | Lisäksi yritykset, jotka haluavat sijoittautua sataman lähelle, voivat asettua sataman ulkopuolelle (eivätkä välttämättä satamaviranomaisten omistamalle tai hallinnoimalle maa-alueelle), niin että satamajärjestelmäviranomaiset joutuvat kilpailemaan muiden satamien ulkopuolella maa-alueita vuokraavien toimijoiden kanssa. |
| --- | --- |

(145)

Lisäksi yritykset, jotka haluavat sijoittautua sataman lähelle, voivat asettua sataman ulkopuolelle (eivätkä välttämättä satamaviranomaisten omistamalle tai hallinnoimalle maa-alueelle), niin että satamajärjestelmäviranomaiset joutuvat kilpailemaan muiden satamien ulkopuolella maa-alueita vuokraavien toimijoiden kanssa.

| (146) | Näin ollen komissio katsoo, että satamajärjestelmäviranomaiset voivat kilpailla keskenään ja muiden Euroopan satamien kanssa ja että satamajärjestelmäviranomaisten vapautus verosta vaikuttaa todennäköisesti myös jäsenvaltioiden väliseen kilpailuun ja kauppaan. |
| --- | --- |

(146)

Näin ollen komissio katsoo, että satamajärjestelmäviranomaiset voivat kilpailla keskenään ja muiden Euroopan satamien kanssa ja että satamajärjestelmäviranomaisten vapautus verosta vaikuttaa todennäköisesti myös jäsenvaltioiden väliseen kilpailuun ja kauppaan.

4.1.4.2   Kilpailun vääristyminen

| (147) | Valtion toimenpiteen katsotaan vääristävän tai uhkaavan vääristää kilpailua, jos se on omiaan parantamaan tuensaajan kilpailuasemaa verrattuna muihin yrityksiin, joiden kanssa se kilpailee (89). Kilpailun katsotaan yleensä vääristyvän SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaisesti, jos valtio myöntää taloudellista etua yritykselle alalla, jolla on tai voisi olla kilpailua (90). Julkinen tuki on omiaan vääristämään kilpailua, vaikka se ei auttaisi tuensaajayritystä laajentumaan ja lisäämään markkinaosuuttaan. Riittää, että yritys pystyy tuen avulla säilyttämään vahvemman kilpailuaseman, kuin sillä olisi ollut ilman tukea. Jotta tuen voidaan katsoa vääristävän kilpailua, pidetään yleensä riittävänä, että tuki antaa tuensaajalle etua vapauttamalla sen kustannuksista, joista sen olisi muuten vastattava osana tavanomaista liiketoimintaansa (91). |
| --- | --- |

(147)

Valtion toimenpiteen katsotaan vääristävän tai uhkaavan vääristää kilpailua, jos se on omiaan parantamaan tuensaajan kilpailuasemaa verrattuna muihin yrityksiin, joiden kanssa se kilpailee (89). Kilpailun katsotaan yleensä vääristyvän SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaisesti, jos valtio myöntää taloudellista etua yritykselle alalla, jolla on tai voisi olla kilpailua (90). Julkinen tuki on omiaan vääristämään kilpailua, vaikka se ei auttaisi tuensaajayritystä laajentumaan ja lisäämään markkinaosuuttaan. Riittää, että yritys pystyy tuen avulla säilyttämään vahvemman kilpailuaseman, kuin sillä olisi ollut ilman tukea. Jotta tuen voidaan katsoa vääristävän kilpailua, pidetään yleensä riittävänä, että tuki antaa tuensaajalle etua vapauttamalla sen kustannuksista, joista sen olisi muuten vastattava osana tavanomaista liiketoimintaansa (91).

89

90

91

| (148) | Koska riidanalainen toimenpide on tukiohjelma, jota sovelletaan satamajärjestelmäviranomaisiin, jotka ovat kooltaan, maantieteelliseltä sijainniltaan ja toiminnaltaan erilaisia, ei ole välttämätöntä osoittaa kunkin satamajärjestelmäviranomaisen osalta erikseen, että tarkasteltu toimenpide johtaa kilpailun vääristymiseen ja vaikuttaa kauppaan, jotta sen voidaan todeta olevan valtiontukea (92). |
| --- | --- |

(148)

Koska riidanalainen toimenpide on tukiohjelma, jota sovelletaan satamajärjestelmäviranomaisiin, jotka ovat kooltaan, maantieteelliseltä sijainniltaan ja toiminnaltaan erilaisia, ei ole välttämätöntä osoittaa kunkin satamajärjestelmäviranomaisen osalta erikseen, että tarkasteltu toimenpide johtaa kilpailun vääristymiseen ja vaikuttaa kauppaan, jotta sen voidaan todeta olevan valtiontukea (92).

92

| (149) | Vapautus yhteisöverosta antaa etua satamajärjestelmäviranomaisille, jotka todennäköisesti parantavat kilpailuasemaansa. Erityisesti satamajärjestelmäviranomaisten tarjoamien palvelujen hinta (lupa- ja käyttöoikeusmaksut, lastattavista ja purettavista tavaroista perittävät maksut sekä kiinnitysmaksut) on yksi tekijä, joka vaikuttaa eri satamien suhteelliseen kilpailukykyyn Euroopassa (93). |
| --- | --- |

(149)

Vapautus yhteisöverosta antaa etua satamajärjestelmäviranomaisille, jotka todennäköisesti parantavat kilpailuasemaansa. Erityisesti satamajärjestelmäviranomaisten tarjoamien palvelujen hinta (lupa- ja käyttöoikeusmaksut, lastattavista ja purettavista tavaroista perittävät maksut sekä kiinnitysmaksut) on yksi tekijä, joka vaikuttaa eri satamien suhteelliseen kilpailukykyyn Euroopassa (93).

93

| (150) | Italia on väittänyt, että satamajärjestelmäviranomaiset pystyvät vaikuttamaan hyvin vähän niiden toiminnasta perittävien maksujen asettamiseen. Yleisellä asetuksella vahvistetuissa lupa- ja käyttöoikeusmaksujen määräytymisperusteissa määritellään kuitenkin vain vähimmäismaksu, minkä vuoksi satamajärjestelmäviranomaisille jää harkintavaltaa maksujensa tason vahvistamisessa (ks. 4.1.1.5 kohta). Joka tapauksessa edes pelkästään keskitetyllä tasolla vahvistettujen maksujen olemassaolo – ilman, että yksittäisillä satamajärjestelmäviranomaisilla olisi minkäänlaista harkintavaltaa vaikuttaa keskitetysti vahvistettujen maksujen tasoon – ei estäisi kilpailun vääristymistä, koska yritykset voivat kilpailla myös muista kuin hintoihin liittyvistä parametreista (esim. palvelun laadusta) ja koska satamajärjestelmäviranomaisille kyseessä olevasta verovapautuksesta koituva etu voi auttaa niitä myös vahvistamaan tarjoustensa laatua ja houkuttelemaan alusten omistajia ja liikennöitsijöitä. |
| --- | --- |

(150)

Italia on väittänyt, että satamajärjestelmäviranomaiset pystyvät vaikuttamaan hyvin vähän niiden toiminnasta perittävien maksujen asettamiseen. Yleisellä asetuksella vahvistetuissa lupa- ja käyttöoikeusmaksujen määräytymisperusteissa määritellään kuitenkin vain vähimmäismaksu, minkä vuoksi satamajärjestelmäviranomaisille jää harkintavaltaa maksujensa tason vahvistamisessa (ks. 4.1.1.5 kohta). Joka tapauksessa edes pelkästään keskitetyllä tasolla vahvistettujen maksujen olemassaolo – ilman, että yksittäisillä satamajärjestelmäviranomaisilla olisi minkäänlaista harkintavaltaa vaikuttaa keskitetysti vahvistettujen maksujen tasoon – ei estäisi kilpailun vääristymistä, koska yritykset voivat kilpailla myös muista kuin hintoihin liittyvistä parametreista (esim. palvelun laadusta) ja koska satamajärjestelmäviranomaisille kyseessä olevasta verovapautuksesta koituva etu voi auttaa niitä myös vahvistamaan tarjoustensa laatua ja houkuttelemaan alusten omistajia ja liikennöitsijöitä.

| (151) | Näin ollen komissio päättelee, että vapauttamalla taloudellista toimintaa harjoittavat satamajärjestelmäviranomaiset yhteisöverosta Italian viranomaiset antavat niille edun, joka voi vaikuttaa kilpailuun. Näin ollen komissio katsoo, että tarkasteltavana oleva toimenpide vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua. |
| --- | --- |

(151)

Näin ollen komissio päättelee, että vapauttamalla taloudellista toimintaa harjoittavat satamajärjestelmäviranomaiset yhteisöverosta Italian viranomaiset antavat niille edun, joka voi vaikuttaa kilpailuun. Näin ollen komissio katsoo, että tarkasteltavana oleva toimenpide vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua.

4.1.4.3   Kauppaan kohdistuva vaikutus

| (152) | Julkinen tuki yrityksille on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaista valtiontukea ainoastaan siltä osin, kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Ei ole tarpeen todeta, että tuki todella vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, vaan ainoastaan, että tuki on omiaan vaikuttamaan tällaiseen kauppaan (94). Unionin tuomioistuimet ovat erityisesti todenneet, että kun valtion myöntämä tuki vahvistaa yrityksen asemaa jäsenvaltioiden välisessä kaupassa muihin, kilpaileviin yrityksiin verrattuna, tuen on katsottava vaikuttavan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan (95). |
| --- | --- |

(152)

Julkinen tuki yrityksille on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaista valtiontukea ainoastaan siltä osin, kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Ei ole tarpeen todeta, että tuki todella vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, vaan ainoastaan, että tuki on omiaan vaikuttamaan tällaiseen kauppaan (94). Unionin tuomioistuimet ovat erityisesti todenneet, että kun valtion myöntämä tuki vahvistaa yrityksen asemaa jäsenvaltioiden välisessä kaupassa muihin, kilpaileviin yrityksiin verrattuna, tuen on katsottava vaikuttavan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan (95).

94

95

| (153) | Tätä oikeuskäytäntöä voidaan soveltaa tässä tapauksessa, koska vapautus yhteisöverosta vahvistaa satamajärjestelmäviranomaisten asemaa. Satamajärjestelmäviranomaiset voivat tämän ansiosta alentaa maksujaan ja tehdä hallinnoimastaan satamainfrastruktuurista houkuttelevamman erityisesti muiden jäsenvaltioiden alusten omistajille ja liikennöitsijöille. |
| --- | --- |

(153)

Tätä oikeuskäytäntöä voidaan soveltaa tässä tapauksessa, koska vapautus yhteisöverosta vahvistaa satamajärjestelmäviranomaisten asemaa. Satamajärjestelmäviranomaiset voivat tämän ansiosta alentaa maksujaan ja tehdä hallinnoimastaan satamainfrastruktuurista houkuttelevamman erityisesti muiden jäsenvaltioiden alusten omistajille ja liikennöitsijöille.

| (154) | Tässä tapauksessa Italian satamat osallistuvat unionin sisäiseen kauppaan, joten asianomaisille satamajärjestelmäviranomaisille koituva etu vaikuttaa unionin sisäiseen kauppaan. Italian satamat osallistuvat aktiivisesti unionin sisäiseen kauppaan, ja useat Italian satamat ovat konttiliikenteen ja tonnimäärien suhteen merkittävimpiä unionin laajuisia satamia. Julkisesti saatavilla olevista tiedoista käy ilmi, että vuonna 2019 Euroopan 15 merkittävimmästä konttisatamasta kaksi oli italialaisia satamia: Genova ja Gioia Tauro (96). |
| --- | --- |

(154)

Tässä tapauksessa Italian satamat osallistuvat unionin sisäiseen kauppaan, joten asianomaisille satamajärjestelmäviranomaisille koituva etu vaikuttaa unionin sisäiseen kauppaan. Italian satamat osallistuvat aktiivisesti unionin sisäiseen kauppaan, ja useat Italian satamat ovat konttiliikenteen ja tonnimäärien suhteen merkittävimpiä unionin laajuisia satamia. Julkisesti saatavilla olevista tiedoista käy ilmi, että vuonna 2019 Euroopan 15 merkittävimmästä konttisatamasta kaksi oli italialaisia satamia: Genova ja Gioia Tauro (96).

96

| (155) | Koska vapautus yhteisöverosta tarkoittaa näiden satamajärjestelmäviranomaisten vapauttamista verovelvollisuudesta, joka olisi muutoin koskenut niitä ja joka koskee kilpailevia yrityksiä, kyseisiltä yrityksiltä vapautuu varoja liiketoimintaan investoimiseen. Se puolestaan vaikuttaa olosuhteisiin, joissa ne voivat tarjota tuotteitaan ja palvelujaan markkinoille, ja vääristää näin kilpailua sisämarkkinoilla. Näin ollen satamajärjestelmäviranomaisten vapautus verosta vaikuttaa unionin sisäiseen kauppaan. |
| --- | --- |

(155)

Koska vapautus yhteisöverosta tarkoittaa näiden satamajärjestelmäviranomaisten vapauttamista verovelvollisuudesta, joka olisi muutoin koskenut niitä ja joka koskee kilpailevia yrityksiä, kyseisiltä yrityksiltä vapautuu varoja liiketoimintaan investoimiseen. Se puolestaan vaikuttaa olosuhteisiin, joissa ne voivat tarjota tuotteitaan ja palvelujaan markkinoille, ja vääristää näin kilpailua sisämarkkinoilla. Näin ollen satamajärjestelmäviranomaisten vapautus verosta vaikuttaa unionin sisäiseen kauppaan.

| (156) | Italia väittää, että suurin osa Italian satamista ei läheskään tai edes mahdollisesti kilpaile Euroopan markkinoilla vaan ne kilpailevat pääasiassa Pohjois-Afrikan satamien kanssa. Komissio katsoo, että Italian viranomaiset eivät ole esittäneet tämän näkemyksen tueksi mitään perusteita (97). |
| --- | --- |

(156)

Italia väittää, että suurin osa Italian satamista ei läheskään tai edes mahdollisesti kilpaile Euroopan markkinoilla vaan ne kilpailevat pääasiassa Pohjois-Afrikan satamien kanssa. Komissio katsoo, että Italian viranomaiset eivät ole esittäneet tämän näkemyksen tueksi mitään perusteita (97).

97

| (157) | Näin ollen vapauttamalla yhteisöverosta satamajärjestelmäviranomaiset, jotka harjoittavat taloudellista toimintaa, Italian viranomaiset antavat niille edun, joka voi vaikuttaa unionin sisäiseen kauppaan. |
| --- | --- |

(157)

Näin ollen vapauttamalla yhteisöverosta satamajärjestelmäviranomaiset, jotka harjoittavat taloudellista toimintaa, Italian viranomaiset antavat niille edun, joka voi vaikuttaa unionin sisäiseen kauppaan.

4.1.5   Toimenpiteen valikoivuus

Toimenpiteen valikoivuus

| (158) | Jotta toimenpidettä voitaisiin pitää valtiontukena, sen on oltava valikoiva (98) siten, että se suosii jotakin yritystä tai tuotannonalaa. Vakiintuneen oikeuskäytännön (99) mukaan verotoimenpiteen aineellisen valikoivuuden arvioinnissa on kolme vaihetta: Ensin on määritettävä ja tutkittava asianomaisessa jäsenvaltiossa sovellettava yleinen tai ”normaali” verojärjestelmä (eli viitekehys). Toiseksi on tähän yleiseen eli ”normaaliin” verojärjestelmään verraten arvioitava ja selvitettävä, onko kyseisellä verotoimenpiteellä myönnetty etu mahdollisesti valikoiva. Tämä on tehtävä osoittamalla, että toimenpide poikkeaa mainitusta yleisestä järjestelmästä, siltä osin kuin sillä otetaan käyttöön erilainen kohtelu sellaisten toimijoiden välillä, jotka ovat verojärjestelmälle asetetun päämäärän kannalta toisiinsa verrattavissa olevassa tilanteessa tosiseikkojen ja oikeudellisten seikkojen kannalta. Kolmanneksi, jos tällainen poikkeus on olemassa, on tutkittava, johtuuko se sen verojärjestelmän luonteesta tai yleisestä rakenteesta, jonka osa se on, ja voidaanko se siten perustella järjestelmän luonteella tai logiikalla. Tässä yhteydessä jäsenvaltion on osoitettava, että erilainen verokohtelu on suora seuraus jäsenvaltion verojärjestelmän perus- tai pääperiaatteista (100). |
| --- | --- |

(158)

Jotta toimenpidettä voitaisiin pitää valtiontukena, sen on oltava valikoiva (98) siten, että se suosii jotakin yritystä tai tuotannonalaa. Vakiintuneen oikeuskäytännön (99) mukaan verotoimenpiteen aineellisen valikoivuuden arvioinnissa on kolme vaihetta: Ensin on määritettävä ja tutkittava asianomaisessa jäsenvaltiossa sovellettava yleinen tai ”normaali” verojärjestelmä (eli viitekehys). Toiseksi on tähän yleiseen eli ”normaaliin” verojärjestelmään verraten arvioitava ja selvitettävä, onko kyseisellä verotoimenpiteellä myönnetty etu mahdollisesti valikoiva. Tämä on tehtävä osoittamalla, että toimenpide poikkeaa mainitusta yleisestä järjestelmästä, siltä osin kuin sillä otetaan käyttöön erilainen kohtelu sellaisten toimijoiden välillä, jotka ovat verojärjestelmälle asetetun päämäärän kannalta toisiinsa verrattavissa olevassa tilanteessa tosiseikkojen ja oikeudellisten seikkojen kannalta. Kolmanneksi, jos tällainen poikkeus on olemassa, on tutkittava, johtuuko se sen verojärjestelmän luonteesta tai yleisestä rakenteesta, jonka osa se on, ja voidaanko se siten perustella järjestelmän luonteella tai logiikalla. Tässä yhteydessä jäsenvaltion on osoitettava, että erilainen verokohtelu on suora seuraus jäsenvaltion verojärjestelmän perus- tai pääperiaatteista (100).

98

99

100

4.1.5.1   Viitekehys

| (159) | Verotoimenpiteen valikoivuuden arvioimiseksi on ensin määriteltävä asianmukainen viitekehys ja sen jälkeen määritettävä, johtaako kyseinen toimenpide kyseisen kehyksen perusteella syrjintään. Viitekehys muodostuu johdonmukaisesta sääntökokonaisuudesta, jota sovelletaan objektiivisten kriteerien perusteella yleensä kaikkiin sen tavoitteen määrittelemään soveltamisalaan kuuluviin yrityksiin. |
| --- | --- |

(159)

Verotoimenpiteen valikoivuuden arvioimiseksi on ensin määriteltävä asianmukainen viitekehys ja sen jälkeen määritettävä, johtaako kyseinen toimenpide kyseisen kehyksen perusteella syrjintään. Viitekehys muodostuu johdonmukaisesta sääntökokonaisuudesta, jota sovelletaan objektiivisten kriteerien perusteella yleensä kaikkiin sen tavoitteen määrittelemään soveltamisalaan kuuluviin yrityksiin.

| (160) | Käsiteltävänä olevassa asiassa komissio katsoo, että viitekehys on Italian yhteisöverojärjestelmä, josta säädetään Italian tuloverotusta koskevien säädösten koonnoksessa TUIR:ssä (ks. 38–43 kohdat), mukaan lukien verovelvollisten ja verotettavien tulojen määritelmät, jotka perustuvat TUIR:n 72 ja 73 §:ään. |
| --- | --- |

(160)

Käsiteltävänä olevassa asiassa komissio katsoo, että viitekehys on Italian yhteisöverojärjestelmä, josta säädetään Italian tuloverotusta koskevien säädösten koonnoksessa TUIR:ssä (ks. 38–43 kohdat), mukaan lukien verovelvollisten ja verotettavien tulojen määritelmät, jotka perustuvat TUIR:n 72 ja 73 §:ään.

| (161) | TUIR:n 72 §:ssä vahvistetaan periaate, jonka mukaan yhteisöveroa sovelletaan kaikkiin tuloihin, jotka saadaan rahana tai luontoissuorituksina. |
| --- | --- |

(161)

TUIR:n 72 §:ssä vahvistetaan periaate, jonka mukaan yhteisöveroa sovelletaan kaikkiin tuloihin, jotka saadaan rahana tai luontoissuorituksina.

| (162) | TUIR:n 73 §:n 1 momentin mukaan yhteisöveroa peritään kaiken tyyppisiltä yhtiöiltä, mukaan lukien keskinäiset vakuutusyhtiöt, osuuskunnat, julkiset ja yksityiset yhteisöt, jotka eivät ole yrityksiä, sekä trustit, riippumatta siitä, onko niiden yksinomaisena tai pääasiallisena tarkoituksena kaupallisen toiminnan harjoittaminen tai ei. |
| --- | --- |

(162)

TUIR:n 73 §:n 1 momentin mukaan yhteisöveroa peritään kaiken tyyppisiltä yhtiöiltä, mukaan lukien keskinäiset vakuutusyhtiöt, osuuskunnat, julkiset ja yksityiset yhteisöt, jotka eivät ole yrityksiä, sekä trustit, riippumatta siitä, onko niiden yksinomaisena tai pääasiallisena tarkoituksena kaupallisen toiminnan harjoittaminen tai ei.

| (163) | TUIR:n 75 §:ssä säädetään periaatteesta, jonka mukaan yhteisöveroa peritään kokonaisnettotuloista ja verotettavan tulon määrittämiseen sovelletaan erilaisia sääntöjä yhtäältä sellaisten yritysten ja julkisten tai yksityisten yhteisöjen osalta, joiden yksinomaisena tai pääasiallisena tarkoituksena on kaupallisen toiminnan harjoittaminen (TUIR:n 81–141 §) (101), ja toisaalta sellaisten julkisten tai yksityisten yhteisöjen osalta, joiden yksinomaisena tai pääasiallisena tarkoituksena ei ole kaupallisen toiminnan harjoittaminen (TUIR:n 143–150 §) (102). Yhteisöveron verokanta määritellään 76 §:ssä ja yhteisöveron verotuskausi 77 §:ssä. |
| --- | --- |

(163)

TUIR:n 75 §:ssä säädetään periaatteesta, jonka mukaan yhteisöveroa peritään kokonaisnettotuloista ja verotettavan tulon määrittämiseen sovelletaan erilaisia sääntöjä yhtäältä sellaisten yritysten ja julkisten tai yksityisten yhteisöjen osalta, joiden yksinomaisena tai pääasiallisena tarkoituksena on kaupallisen toiminnan harjoittaminen (TUIR:n 81–141 §) (101), ja toisaalta sellaisten julkisten tai yksityisten yhteisöjen osalta, joiden yksinomaisena tai pääasiallisena tarkoituksena ei ole kaupallisen toiminnan harjoittaminen (TUIR:n 143–150 §) (102). Yhteisöveron verokanta määritellään 76 §:ssä ja yhteisöveron verotuskausi 77 §:ssä.

101

102

| (164) | Edellä esitetyn perusteella Italiassa sovellettavat yhtiöverosäännöt perustuvat periaatteessa kaiken tyyppisiin tuloihin, joita yritykset (73 §:n 1 momentin a kohta) tai muut julkiset tai yksityiset yhteisöt kuin yritykset (73 §:n 1 momentin b ja c kohta) tuottavat, myös silloin, kun asianomaisten yhteisöjen yksinomaisena tai pääasiallisena tarkoituksena ei ole kaupallisen toiminnan harjoittaminen. |
| --- | --- |

(164)

Edellä esitetyn perusteella Italiassa sovellettavat yhtiöverosäännöt perustuvat periaatteessa kaiken tyyppisiin tuloihin, joita yritykset (73 §:n 1 momentin a kohta) tai muut julkiset tai yksityiset yhteisöt kuin yritykset (73 §:n 1 momentin b ja c kohta) tuottavat, myös silloin, kun asianomaisten yhteisöjen yksinomaisena tai pääasiallisena tarkoituksena ei ole kaupallisen toiminnan harjoittaminen.

4.1.5.2   Poikkeukset

| (165) | TUIR:n 74 §:ssä vahvistetaan erityisesti valtiota ja julkisia elimiä koskevat säännöt. Tässä säännöksessä määritellään myös toiminnot, joita ei pidetä kaupallisena toimintana. |
| --- | --- |

(165)

TUIR:n 74 §:ssä vahvistetaan erityisesti valtiota ja julkisia elimiä koskevat säännöt. Tässä säännöksessä määritellään myös toiminnot, joita ei pidetä kaupallisena toimintana.

| (166) | TUIR:n 74 §:n mukaan valtion elimet ja hallintoelimet, mukaan lukien ne, jotka ovat itsenäisiä organisaatioita, vaikka ne olisivat oikeushenkilöitä, sekä kunnat, paikallisten elinten yhteenliittymät, yhdistykset ja yhteistä omaisuutta hallinnoivat elimet, vuoristoyhteisöt, maakunnat ja alueet eivät maksa yhteisöveroa. Italian viranomaiset katsovat, että satamajärjestelmäviranomaiset ovat julkista omaisuutta hallinnoivia elimiä. Siksi TUIR:n 74 §, sellaisena kuin Italian viranomaiset sitä tulkitsevat ja soveltavat, johtaa tilanteeseen, jossa Italian satamajärjestelmäviranomaiset on vapautettu yhteisöverosta myös satamainfrastruktuurin hyödyntämisestä saatavien tulojen osalta. |
| --- | --- |

(166)

TUIR:n 74 §:n mukaan valtion elimet ja hallintoelimet, mukaan lukien ne, jotka ovat itsenäisiä organisaatioita, vaikka ne olisivat oikeushenkilöitä, sekä kunnat, paikallisten elinten yhteenliittymät, yhdistykset ja yhteistä omaisuutta hallinnoivat elimet, vuoristoyhteisöt, maakunnat ja alueet eivät maksa yhteisöveroa. Italian viranomaiset katsovat, että satamajärjestelmäviranomaiset ovat julkista omaisuutta hallinnoivia elimiä. Siksi TUIR:n 74 §, sellaisena kuin Italian viranomaiset sitä tulkitsevat ja soveltavat, johtaa tilanteeseen, jossa Italian satamajärjestelmäviranomaiset on vapautettu yhteisöverosta myös satamainfrastruktuurin hyödyntämisestä saatavien tulojen osalta.

| (167) | Jos toimenpide suosii tiettyjä yrityksiä tai tuotannonaloja, jotka ovat viitejärjestelmän tavoitteen mukaisesti tosiasiallisesti ja oikeudellisesti toisiinsa rinnastettavassa tilanteessa, se on lähtökohtaisesti valikoiva. Tässä tapauksessa satamajärjestelmäviranomaiset ja muut oikeushenkilöt ovat vertailukelpoisessa oikeudellisessa ja tosiasiallisessa tilanteessa ottaen huomioon IRES:n tavoitteen eli yritysten ja muiden oikeushenkilöiden tulojen verottamisen riippumatta siitä, onko niiden yksinomainen tai pääasiallinen tarkoitus kaupallisen toiminnan harjoittaminen. Näin ollen TUIR:n 74 §:ssä, sellaisena kuin Italian viranomaiset sitä tulkitsevat ja soveltavat, suositaan satamajärjestelmäviranomaisia muihin IRES:n soveltamisalaan sen tarkoituksen perusteella kuuluviin oikeushenkilöihin nähden. |
| --- | --- |

(167)

Jos toimenpide suosii tiettyjä yrityksiä tai tuotannonaloja, jotka ovat viitejärjestelmän tavoitteen mukaisesti tosiasiallisesti ja oikeudellisesti toisiinsa rinnastettavassa tilanteessa, se on lähtökohtaisesti valikoiva. Tässä tapauksessa satamajärjestelmäviranomaiset ja muut oikeushenkilöt ovat vertailukelpoisessa oikeudellisessa ja tosiasiallisessa tilanteessa ottaen huomioon IRES:n tavoitteen eli yritysten ja muiden oikeushenkilöiden tulojen verottamisen riippumatta siitä, onko niiden yksinomainen tai pääasiallinen tarkoitus kaupallisen toiminnan harjoittaminen. Näin ollen TUIR:n 74 §:ssä, sellaisena kuin Italian viranomaiset sitä tulkitsevat ja soveltavat, suositaan satamajärjestelmäviranomaisia muihin IRES:n soveltamisalaan sen tarkoituksen perusteella kuuluviin oikeushenkilöihin nähden.

| (168) | Italian viranomaisten mukaan satamajärjestelmäviranomaisten vapautus yhteisöverosta ei poikkea Italian yhtiöverojärjestelmän yleisistä periaatteista vaan noudattaa sen logiikkaa eli sitä, että muuhun kuin kaupalliseen toimintaan ei yleensä sovelleta yhteisöveroa. Tämä tarkoittaisi, että kaikki satamajärjestelmäviranomaisten toiminta on muuta kuin kaupallista toimintaa. Komissio toteaa kuitenkin, että 73 §:n mukaan yhteisöveroa sovelletaan kaikkiin julkisiin ja yksityisiin yhteisöihin, myös silloin, kun niiden yksinomaisena tai pääasiallisena tarkoituksena ei ole harjoittaa kaupallista toimintaa. Tästä periaatteesta poiketen TUIR:n 74 §:llä vapautetaan valtio ja muut julkiset elimet yhteisöverosta. |
| --- | --- |

(168)

Italian viranomaisten mukaan satamajärjestelmäviranomaisten vapautus yhteisöverosta ei poikkea Italian yhtiöverojärjestelmän yleisistä periaatteista vaan noudattaa sen logiikkaa eli sitä, että muuhun kuin kaupalliseen toimintaan ei yleensä sovelleta yhteisöveroa. Tämä tarkoittaisi, että kaikki satamajärjestelmäviranomaisten toiminta on muuta kuin kaupallista toimintaa. Komissio toteaa kuitenkin, että 73 §:n mukaan yhteisöveroa sovelletaan kaikkiin julkisiin ja yksityisiin yhteisöihin, myös silloin, kun niiden yksinomaisena tai pääasiallisena tarkoituksena ei ole harjoittaa kaupallista toimintaa. Tästä periaatteesta poiketen TUIR:n 74 §:llä vapautetaan valtio ja muut julkiset elimet yhteisöverosta.

| (169) | Italian viranomaiset katsovat myös, että satamajärjestelmäviranomaiset eivät kuulu TUIR:n 73 §:n soveltamisalaan, vaan TUIR:n 74 §:n soveltamisalaan. Italian viranomaisten mukaan TUIR:n 74 §:ssä säädetään, että julkiset elimet, joilla on yksinomaan hallinnollisia tehtäviä (ks. johdanto-osan 51 ja 52 kappale), eivät ole velvollisia maksamaan yhteisöveroa. Italian viranomaisten mukaan TUIR:n 74 §:ää ei sen vuoksi voida tulkita poikkeukseksi TUIR:n 73 §:stä. Sen sijaan TUIR:n 73 ja 74 §:n soveltamisalat ovat erilaiset ja rinnakkaiset. Italian viranomaisten mukaan ne muodostavat kaksi erilaista tavanomaista, kohdennettuihin yhteisöryhmiin sovellettavaa verojärjestelmää. Nämä ryhmät määritellään yleisesti ja abstraktilla tasolla sellaisiksi, etteivät ne ole toisiinsa rinnastettavassa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa. Sen vuoksi Italia väittää, että yhteisöverosta vapauttaminen ei ole valikoivaa, koska TUIR:n 74 §:ää sovelletaan satamajärjestelmäviranomaisiin ja valtioon, eri julkisiin elimiin ja muihin julkishallintoon kuuluviin yhteisöihin objektiivisten, yleisten ja abstraktien kriteerien perusteella. Kaikki nämä TUIR:n 74 §:n soveltamisalaan kuuluvat yhteisöt olisivat samassa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa. |
| --- | --- |

(169)

Italian viranomaiset katsovat myös, että satamajärjestelmäviranomaiset eivät kuulu TUIR:n 73 §:n soveltamisalaan, vaan TUIR:n 74 §:n soveltamisalaan. Italian viranomaisten mukaan TUIR:n 74 §:ssä säädetään, että julkiset elimet, joilla on yksinomaan hallinnollisia tehtäviä (ks. johdanto-osan 51 ja 52 kappale), eivät ole velvollisia maksamaan yhteisöveroa. Italian viranomaisten mukaan TUIR:n 74 §:ää ei sen vuoksi voida tulkita poikkeukseksi TUIR:n 73 §:stä. Sen sijaan TUIR:n 73 ja 74 §:n soveltamisalat ovat erilaiset ja rinnakkaiset. Italian viranomaisten mukaan ne muodostavat kaksi erilaista tavanomaista, kohdennettuihin yhteisöryhmiin sovellettavaa verojärjestelmää. Nämä ryhmät määritellään yleisesti ja abstraktilla tasolla sellaisiksi, etteivät ne ole toisiinsa rinnastettavassa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa. Sen vuoksi Italia väittää, että yhteisöverosta vapauttaminen ei ole valikoivaa, koska TUIR:n 74 §:ää sovelletaan satamajärjestelmäviranomaisiin ja valtioon, eri julkisiin elimiin ja muihin julkishallintoon kuuluviin yhteisöihin objektiivisten, yleisten ja abstraktien kriteerien perusteella. Kaikki nämä TUIR:n 74 §:n soveltamisalaan kuuluvat yhteisöt olisivat samassa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa.

| (170) | Komissio toteaa, että 74 §:llä vapautetaan valtio ja muut julkiset elimet yhteisöverosta siltä osin, kuin niiden toiminta liittyy valtion viranomaisen tehtävien hoitamiseen. Sen sijaan näiden elinten kaupallinen toiminta on lähtökohtaisesti yhteisöveron alaista. Jos TUIR:n 74 § – tai hallinnon tulkinta siitä – johtaisi siihen, että satamajärjestelmäviranomaiset eivät kaikissa tapauksissa maksa yhteisöveroa (myöskään silloin, kun ne harjoittavat valtiontukisääntöjen mukaan taloudelliseksi katsottavaa toimintaa), kyseessä olisi syrjintä SEUT-sopimuksen 107 artiklassa tarkoitettua taloudellista toimintaa harjoittavien yritysten välillä. Tässä tapauksessa TUIR:n 74 §:stä, sellaisena kuin Italian viranomaiset sitä tulkitsevat, koituisi etua tietylle yritysryhmälle (103) eli satamajärjestelmäviranomaisille, vaikka niiden oikeudellinen ja tosiasiallinen tilanne on rinnastettavissa muihin yrityksiin (taloudellisesta toiminnasta saamiensa tulojen verottamiseen nähden) (104). |
| --- | --- |

(170)

Komissio toteaa, että 74 §:llä vapautetaan valtio ja muut julkiset elimet yhteisöverosta siltä osin, kuin niiden toiminta liittyy valtion viranomaisen tehtävien hoitamiseen. Sen sijaan näiden elinten kaupallinen toiminta on lähtökohtaisesti yhteisöveron alaista. Jos TUIR:n 74 § – tai hallinnon tulkinta siitä – johtaisi siihen, että satamajärjestelmäviranomaiset eivät kaikissa tapauksissa maksa yhteisöveroa (myöskään silloin, kun ne harjoittavat valtiontukisääntöjen mukaan taloudelliseksi katsottavaa toimintaa), kyseessä olisi syrjintä SEUT-sopimuksen 107 artiklassa tarkoitettua taloudellista toimintaa harjoittavien yritysten välillä. Tässä tapauksessa TUIR:n 74 §:stä, sellaisena kuin Italian viranomaiset sitä tulkitsevat, koituisi etua tietylle yritysryhmälle (103) eli satamajärjestelmäviranomaisille, vaikka niiden oikeudellinen ja tosiasiallinen tilanne on rinnastettavissa muihin yrityksiin (taloudellisesta toiminnasta saamiensa tulojen verottamiseen nähden) (104).

103

104

| (171) | Komissio katsookin, että satamajärjestelmäviranomaisia eivät ohjaa erityiset toimintaperiaatteet, ”joiden perusteella ne erottuvat selvästi muista talouden toimijoista” (105), jotka maksavat yhteisöveroa. Erityisesti se, että satamajärjestelmäviranomaiset eivät harjoita voittoa tavoittelevaa toimintaa, ei riitä osoittamaan, että ne olisivat erilaisessa tilanteessa kuin muut toimijat, jotka maksavat yhteisöveroa (106). Mikään Italian esittämistä väitteistä, joiden mukaan satamajärjestelmäviranomaiset eivät ole yrityksiä eivätkä harjoita taloudellista toimintaa (ks. 3.2 kohta), ei ole merkityksellinen ja johdonmukainen yhtiöverojärjestelmän tavoitteen eli yritysten ja muiden oikeushenkilöiden tulojen verottamisen kannalta (107). |
| --- | --- |

(171)

Komissio katsookin, että satamajärjestelmäviranomaisia eivät ohjaa erityiset toimintaperiaatteet, ”joiden perusteella ne erottuvat selvästi muista talouden toimijoista” (105), jotka maksavat yhteisöveroa. Erityisesti se, että satamajärjestelmäviranomaiset eivät harjoita voittoa tavoittelevaa toimintaa, ei riitä osoittamaan, että ne olisivat erilaisessa tilanteessa kuin muut toimijat, jotka maksavat yhteisöveroa (106). Mikään Italian esittämistä väitteistä, joiden mukaan satamajärjestelmäviranomaiset eivät ole yrityksiä eivätkä harjoita taloudellista toimintaa (ks. 3.2 kohta), ei ole merkityksellinen ja johdonmukainen yhtiöverojärjestelmän tavoitteen eli yritysten ja muiden oikeushenkilöiden tulojen verottamisen kannalta (107).

105

106

107

| (172) | Vaikka TUIR:n 74 § muodostaisi oikeusperustan sille, että satamajärjestelmäviranomaisten ei tarvitse maksaa yhteisöveroa, tämä verovapautus olisi lähtökohtaisesti satamajärjestelmäviranomaisten taloudellisen toiminnan kannalta valikoiva (108). |
| --- | --- |

(172)

Vaikka TUIR:n 74 § muodostaisi oikeusperustan sille, että satamajärjestelmäviranomaisten ei tarvitse maksaa yhteisöveroa, tämä verovapautus olisi lähtökohtaisesti satamajärjestelmäviranomaisten taloudellisen toiminnan kannalta valikoiva (108).

108

4.1.5.3   Järjestelmän logiikkaan liittyvät perustelut

| (173) | Koska komissio katsoo, että käsiteltävänä oleva verovapautus on ensi näkemältä valikoivaa, sen on määritettävä unionin tuomioistuinten oikeuskäytännön mukaisesti, voidaanko vapautusta perustella sen järjestelmän luonteella ja yleisellä rakenteella, johon se kuuluu. Näin ollen toimenpide, jolla poiketaan yleisestä verojärjestelmästä, voi olla oikeutettu, mikäli kyseessä oleva jäsenvaltio voi osoittaa, että toimenpide on suora seuraus jäsenvaltion verojärjestelmän perus- tai pääperiaatteista. |
| --- | --- |

(173)

Koska komissio katsoo, että käsiteltävänä oleva verovapautus on ensi näkemältä valikoivaa, sen on määritettävä unionin tuomioistuinten oikeuskäytännön mukaisesti, voidaanko vapautusta perustella sen järjestelmän luonteella ja yleisellä rakenteella, johon se kuuluu. Näin ollen toimenpide, jolla poiketaan yleisestä verojärjestelmästä, voi olla oikeutettu, mikäli kyseessä oleva jäsenvaltio voi osoittaa, että toimenpide on suora seuraus jäsenvaltion verojärjestelmän perus- tai pääperiaatteista.

| (174) | Italian viranomaiset ja asianomaiset eivät ole esittäneet tällaisia perusteluja. Komissio ei myöskään ole pystynyt tunnistamaan tällaisia perusteita. Näin ollen komissio katsoo, että toimenpidettä ei voida perustella verojärjestelmän logiikalla. Siksi komissio päättelee, että toimenpide on valikoiva. |
| --- | --- |

(174)

Italian viranomaiset ja asianomaiset eivät ole esittäneet tällaisia perusteluja. Komissio ei myöskään ole pystynyt tunnistamaan tällaisia perusteita. Näin ollen komissio katsoo, että toimenpidettä ei voida perustella verojärjestelmän logiikalla. Siksi komissio päättelee, että toimenpide on valikoiva.

4.1.5.4   Päätelmät

| (175) | Näin ollen komissio päättelee, että Italian satamajärjestelmäviranomaisten vapautus yhteisöverosta poikkeaa perusteettomasti Italian yhtiöverojärjestelmän periaatteesta, jonka mukaan yhteisöveroa sovelletaan kaiken tyyppisiin yritysten tai muiden julkisten tai yksityisten yhteisöjen kuin yritysten tuottamiin tuloihin. Vaikka katsottaisiin, että on Italian yhtiöverojärjestelmän mukaista, että satamajärjestelmäviranomaiset on vapautettu yhteisöverosta, koska Italian viranomaisten mukaan ne hoitavat yksinomaan julkisia tehtäviä, se merkitsisi sitä, että tiettyjä yrityksiä tai tiettyjen tavaroiden tuotannonalaa suositaan SEUT-sopimuksen 107 artiklassa tarkoitetulla tavalla (109). Näin ollen komissio päättelee, että yhteisöveron jättäminen soveltamatta satamajärjestelmäviranomaisiin muodostaa valikoivan edun. |
| --- | --- |

(175)

Näin ollen komissio päättelee, että Italian satamajärjestelmäviranomaisten vapautus yhteisöverosta poikkeaa perusteettomasti Italian yhtiöverojärjestelmän periaatteesta, jonka mukaan yhteisöveroa sovelletaan kaiken tyyppisiin yritysten tai muiden julkisten tai yksityisten yhteisöjen kuin yritysten tuottamiin tuloihin. Vaikka katsottaisiin, että on Italian yhtiöverojärjestelmän mukaista, että satamajärjestelmäviranomaiset on vapautettu yhteisöverosta, koska Italian viranomaisten mukaan ne hoitavat yksinomaan julkisia tehtäviä, se merkitsisi sitä, että tiettyjä yrityksiä tai tiettyjen tavaroiden tuotannonalaa suositaan SEUT-sopimuksen 107 artiklassa tarkoitetulla tavalla (109). Näin ollen komissio päättelee, että yhteisöveron jättäminen soveltamatta satamajärjestelmäviranomaisiin muodostaa valikoivan edun.

109

| (176) | Lisäksi komissio päättelee, että tällainen valtion yrityksille myöntämä ja valtiosta johtuva edullisempi kohtelu voi vääristää kilpailua ja vaikuttaa unionin sisäiseen kauppaan. Komissio katsoo näin ollen, että satamajärjestelmäviranomaisille myönnetty vapautus verosta on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea (110). |
| --- | --- |

(176)

Lisäksi komissio päättelee, että tällainen valtion yrityksille myöntämä ja valtiosta johtuva edullisempi kohtelu voi vääristää kilpailua ja vaikuttaa unionin sisäiseen kauppaan. Komissio katsoo näin ollen, että satamajärjestelmäviranomaisille myönnetty vapautus verosta on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea (110).

110

5.   SOVELTUVUUS SISÄMARKKINOILLE

SOVELTUVUUS SISÄMARKKINOILLE

| (177) | Valtiontukitoimenpiteitä voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvina SEUT-sopimuksen 93 artiklassa, 106 artiklan 2 kohdassa, 107 artiklan 2 kohdassa ja 107 artiklan 3 kohdassa määrättyjen poikkeusten perusteella. |
| --- | --- |

(177)

Valtiontukitoimenpiteitä voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvina SEUT-sopimuksen 93 artiklassa, 106 artiklan 2 kohdassa, 107 artiklan 2 kohdassa ja 107 artiklan 3 kohdassa määrättyjen poikkeusten perusteella.

5.1   SEUT-sopimuksen 93 artikla

SEUT-sopimuksen 93 artikla

| (178) | SEUT-sopimuksen 93 artiklassa vahvistetaan, että tuki on perussopimusten mukainen, ”jos se on tarpeen liikenteen yhteensovittamiseksi tai korvausta julkisten palvelujen käsitteeseen kuuluvien velvoitteiden täyttämisestä”, jolloin sen voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(178)

SEUT-sopimuksen 93 artiklassa vahvistetaan, että tuki on perussopimusten mukainen, ”jos se on tarpeen liikenteen yhteensovittamiseksi tai korvausta julkisten palvelujen käsitteeseen kuuluvien velvoitteiden täyttämisestä”, jolloin sen voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille.

| (179) | Komissio toteaa ensinnäkin, että käsiteltävänä olevassa asiassa ei ole viitteitä siitä, että tukitoimenpiteet vastaisivat liikenteen yhteensovittamisen tarpeita. Päinvastoin, tuki koostuu yhteisöverosta vapauttamisesta, joka ei liity mihinkään tiettyyn investointiin eikä liity mitenkään liikenteen yhteensovittamisen tarpeisiin. Toimenpide ei myöskään kohdistu julkisen palvelun velvoitteiden korvaamiseen. |
| --- | --- |

(179)

Komissio toteaa ensinnäkin, että käsiteltävänä olevassa asiassa ei ole viitteitä siitä, että tukitoimenpiteet vastaisivat liikenteen yhteensovittamisen tarpeita. Päinvastoin, tuki koostuu yhteisöverosta vapauttamisesta, joka ei liity mihinkään tiettyyn investointiin eikä liity mitenkään liikenteen yhteensovittamisen tarpeisiin. Toimenpide ei myöskään kohdistu julkisen palvelun velvoitteiden korvaamiseen.

| (180) | Näin ollen komissio katsoo, että toimenpidettä ei voida pitää SEUT-sopimuksen 93 artiklan mukaisena. |
| --- | --- |

(180)

Näin ollen komissio katsoo, että toimenpidettä ei voida pitää SEUT-sopimuksen 93 artiklan mukaisena.

5.2   SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohta ja 107 artiklan 3 kohta

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohta ja 107 artiklan 3 kohta

| (181) | Koska arvioinnin kohteena oleva toimenpide on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, on tutkittava, soveltuuko se sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 ja 3 kohdassa vahvistettujen poikkeusten perusteella. |
| --- | --- |

(181)

Koska arvioinnin kohteena oleva toimenpide on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, on tutkittava, soveltuuko se sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 ja 3 kohdassa vahvistettujen poikkeusten perusteella.

| (182) | Italian viranomaiset eivät ole esittäneet syitä, joiden perusteella SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 ja 3 kohdan poikkeuksia voitaisiin soveltaa satamajärjestelmäviranomaisille myönnettyyn vapautukseen yhteisöverosta. |
| --- | --- |

(182)

Italian viranomaiset eivät ole esittäneet syitä, joiden perusteella SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 ja 3 kohdan poikkeuksia voitaisiin soveltaa satamajärjestelmäviranomaisille myönnettyyn vapautukseen yhteisöverosta.

| (183) | Komissio katsoo, ettei yhtäkään SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan poikkeuksista voida soveltaa, sillä arvioinnin kohteena olevalla toimenpiteellä ei pyritä kohdassa lueteltuihin tavoitteisiin. Tarkemmin sanottuna arvioinnin kohteena oleva toimenpide ei liity yksittäisille kuluttajille myönnettävään sosiaaliseen tukeen, luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttaman vahingon korvaamiseksi myönnettävään tukeen tai tietyille Saksan liittotasavallan alueille myönnettävään tukeen. |
| --- | --- |

(183)

Komissio katsoo, ettei yhtäkään SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan poikkeuksista voida soveltaa, sillä arvioinnin kohteena olevalla toimenpiteellä ei pyritä kohdassa lueteltuihin tavoitteisiin. Tarkemmin sanottuna arvioinnin kohteena oleva toimenpide ei liity yksittäisille kuluttajille myönnettävään sosiaaliseen tukeen, luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttaman vahingon korvaamiseksi myönnettävään tukeen tai tietyille Saksan liittotasavallan alueille myönnettävään tukeen.

| (184) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan mukaan sisämarkkinoille soveltuvana voidaan pitää a) tukea kehityksen edistämiseen alueilla, b) tukea tiettyjen Euroopan yhteistä etua koskevien tärkeiden hankkeiden edistämiseen, c) tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehittämiseen, d) tukea kulttuurin ja kulttuuriperinnön edistämiseen ja e) muuta tukea, josta neuvosto päättää. |
| --- | --- |

(184)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan mukaan sisämarkkinoille soveltuvana voidaan pitää a) tukea kehityksen edistämiseen alueilla, b) tukea tiettyjen Euroopan yhteistä etua koskevien tärkeiden hankkeiden edistämiseen, c) tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehittämiseen, d) tukea kulttuurin ja kulttuuriperinnön edistämiseen ja e) muuta tukea, josta neuvosto päättää.

| (185) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdassa sallitaan tuki taloudellisen kehitykseen edistämiseen alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma. Tätä poikkeusta ei voida soveltaa. |
| --- | --- |

(185)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdassa sallitaan tuki taloudellisen kehitykseen edistämiseen alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma. Tätä poikkeusta ei voida soveltaa.

| (186) | Toimenpide ei myöskään edistä Euroopan yhteistä etua koskevaa tärkeää hanketta eikä poista vakavaa häiriötä Italian taloudessa, kuten SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdassa määrätään. |
| --- | --- |

(186)

Toimenpide ei myöskään edistä Euroopan yhteistä etua koskevaa tärkeää hanketta eikä poista vakavaa häiriötä Italian taloudessa, kuten SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdassa määrätään.

| (187) | Lisäksi toimenpiteellä ei pyritä kulttuurin ja kulttuuriperinnön edistämiseen SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan d alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(187)

Lisäksi toimenpiteellä ei pyritä kulttuurin ja kulttuuriperinnön edistämiseen SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan d alakohdan mukaisesti.

| (188) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla sisämarkkinoille soveltuvana voidaan pitää tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Käytettävissä olevista tiedoista ei kuitenkaan käy ilmi, että myönnetty veroetu liittyisi tiettyihin investointeihin, joihin voi saada unionin sääntöjen ja suuntaviivojen mukaista tukea. |
| --- | --- |

(188)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla sisämarkkinoille soveltuvana voidaan pitää tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Käytettävissä olevista tiedoista ei kuitenkaan käy ilmi, että myönnetty veroetu liittyisi tiettyihin investointeihin, joihin voi saada unionin sääntöjen ja suuntaviivojen mukaista tukea.

| (189) | Komissio katsoo päinvastoin, että toimenpiteellä pienennetään maksuja, joista satamajärjestelmäviranomaisten olisi tavallisesti vastattava tavanomaisessa liiketoiminnassaan, minkä vuoksi sitä voidaan pitää toimintatukena. Tällaista tukea ei yleensä katsota sisämarkkinoille soveltuvaksi siltä osin, kuin se ei ole ajallisesti rajoitettua eikä tarpeellista tai oikeasuhteista Euroopan etua koskevan hyvin määritellyn tavoitteen saavuttamiseen liittyvien kustannusten rahoittamiseksi. |
| --- | --- |

(189)

Komissio katsoo päinvastoin, että toimenpiteellä pienennetään maksuja, joista satamajärjestelmäviranomaisten olisi tavallisesti vastattava tavanomaisessa liiketoiminnassaan, minkä vuoksi sitä voidaan pitää toimintatukena. Tällaista tukea ei yleensä katsota sisämarkkinoille soveltuvaksi siltä osin, kuin se ei ole ajallisesti rajoitettua eikä tarpeellista tai oikeasuhteista Euroopan etua koskevan hyvin määritellyn tavoitteen saavuttamiseen liittyvien kustannusten rahoittamiseksi.

| (190) | Näin ollen komissio katsoo, että SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan poikkeuksia ei voida soveltaa. |
| --- | --- |

(190)

Näin ollen komissio katsoo, että SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan poikkeuksia ei voida soveltaa.

| (191) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että toimenpidettä ei voida pitää SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti sisämarkkinoille soveltuvana. |
| --- | --- |

(191)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että toimenpidettä ei voida pitää SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti sisämarkkinoille soveltuvana.

5.3   SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohta

SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohta

| (192) | Jos valtio on antanut tuen saajalle tehtäväksi tuottaa yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja, tuki voi myös olla sisämarkkinoille soveltuvaa SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(192)

Jos valtio on antanut tuen saajalle tehtäväksi tuottaa yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja, tuki voi myös olla sisämarkkinoille soveltuvaa SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (193) | Italian viranomaisten toimittamien tietojen perusteella ei kuitenkaan voida päätellä, että satamajärjestelmäviranomaisten vapautus yhteisöverosta olisi oikeutettua SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan nojalla. Käsiteltävänä oleva toimenpide, jolla tuen määrä yhdistetään yhteisöjen verotettavaan voittoon, ei liity julkisen palvelun tehtävän nettokustannuksiin eikä rajoitu niihin. Se ei myöskään johdu toimenpiteen tuensaajille tällaisen tehtävän suorittamiseksi annetusta toimeksiannosta. Näin ollen komissio katsoo, että toimenpidettä ei voida pitää sisämarkkinoille soveltuvana julkisen palvelun velvoitteesta maksettavana korvauksena eikä se sovellu yhteismarkkinoille SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan nojalla. |
| --- | --- |

(193)

Italian viranomaisten toimittamien tietojen perusteella ei kuitenkaan voida päätellä, että satamajärjestelmäviranomaisten vapautus yhteisöverosta olisi oikeutettua SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan nojalla. Käsiteltävänä oleva toimenpide, jolla tuen määrä yhdistetään yhteisöjen verotettavaan voittoon, ei liity julkisen palvelun tehtävän nettokustannuksiin eikä rajoitu niihin. Se ei myöskään johdu toimenpiteen tuensaajille tällaisen tehtävän suorittamiseksi annetusta toimeksiannosta. Näin ollen komissio katsoo, että toimenpidettä ei voida pitää sisämarkkinoille soveltuvana julkisen palvelun velvoitteesta maksettavana korvauksena eikä se sovellu yhteismarkkinoille SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan nojalla.

6.   PÄÄTELMÄT

PÄÄTELMÄT

| (194) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että satamajärjestelmäviranomaisten vapautusta yhteisöverosta Italiassa ei voida pitää sisämarkkinoille soveltuvana. |
| --- | --- |

(194)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että satamajärjestelmäviranomaisten vapautusta yhteisöverosta Italiassa ei voida pitää sisämarkkinoille soveltuvana.

7.   VOIMASSA OLEVA TUKI

VOIMASSA OLEVA TUKI

| (195) | Menettelyasetuksen 1 artiklan b alakohdan mukaan voimassa olevalla tuella tarkoitetaan joko toimenpidettä, joka on otettu käyttöön ennen SEUT-sopimuksen voimaantuloa Italiassa, joka on hyväksytty tai joka voidaan menettelyasetuksen 17 artiklan nojalla katsoa voimassa olevaksi tueksi, tai toimenpidettä, joka ei käyttöönottohetkellä vielä ollut tukea mutta on muuttunut sellaiseksi sisämarkkinoiden kehityksen johdosta. Jos tuki ei täytä voimassa olevan tuen määritelmää, sitä pidetään menettelyasetuksen 1 artiklan c alakohdan mukaisesti uutena tukena. |
| --- | --- |

(195)

Menettelyasetuksen 1 artiklan b alakohdan mukaan voimassa olevalla tuella tarkoitetaan joko toimenpidettä, joka on otettu käyttöön ennen SEUT-sopimuksen voimaantuloa Italiassa, joka on hyväksytty tai joka voidaan menettelyasetuksen 17 artiklan nojalla katsoa voimassa olevaksi tueksi, tai toimenpidettä, joka ei käyttöönottohetkellä vielä ollut tukea mutta on muuttunut sellaiseksi sisämarkkinoiden kehityksen johdosta. Jos tuki ei täytä voimassa olevan tuen määritelmää, sitä pidetään menettelyasetuksen 1 artiklan c alakohdan mukaisesti uutena tukena.

| (196) | Tämä Italian satamajärjestelmäviranomaisten vapauttaminen yhteisöverosta perustuu TUIR:n 74 §:ään, siten kuin Italian viranomaiset sitä tulkitsevat ja soveltavat. |
| --- | --- |

(196)

Tämä Italian satamajärjestelmäviranomaisten vapauttaminen yhteisöverosta perustuu TUIR:n 74 §:ään, siten kuin Italian viranomaiset sitä tulkitsevat ja soveltavat.

| (197) | Italian viranomaiset ovat vahvistaneet, että satamajärjestelmäviranomaisiin ennen vuotta 1958 sovellettu verojärjestelmä oli täsmälleen sama kuin nykyään. Ne ovat erityisesti vahvistaneet, että satamaviranomaisiin ei ole koskaan sovellettu yhteisöveroa. Komission tiedossa ei myöskään ole mitään sellaista seikkaa, joka olisi ristiriidassa tämän kanssa. |
| --- | --- |

(197)

Italian viranomaiset ovat vahvistaneet, että satamajärjestelmäviranomaisiin ennen vuotta 1958 sovellettu verojärjestelmä oli täsmälleen sama kuin nykyään. Ne ovat erityisesti vahvistaneet, että satamaviranomaisiin ei ole koskaan sovellettu yhteisöveroa. Komission tiedossa ei myöskään ole mitään sellaista seikkaa, joka olisi ristiriidassa tämän kanssa.

| (198) | Sen vuoksi komissio katsoo, että kyseessä on menettelyasetuksen 1 artiklan b alakohdan i alakohdan mukainen voimassa oleva tuki. |
| --- | --- |

(198)

Sen vuoksi komissio katsoo, että kyseessä on menettelyasetuksen 1 artiklan b alakohdan i alakohdan mukainen voimassa oleva tuki.

8.   PÄÄTELMÄT

PÄÄTELMÄT

| (199) | Italian satamajärjestelmäviranomaisten vapautus yhteisöverosta on voimassa oleva valtiontukiohjelma, joka ei sovellu sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(199)

Italian satamajärjestelmäviranomaisten vapautus yhteisöverosta on voimassa oleva valtiontukiohjelma, joka ei sovellu sisämarkkinoille.

| (200) | Näin ollen Italian viranomaisten on aiheellista lopettaa tukiohjelma poistamalla Italian satamajärjestelmäviranomaisten vapautus yhteisöverosta. Tämä toimenpide olisi hyväksyttävä kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta, ja sitä olisi sovellettava viimeistään tämän toimenpiteen hyväksymistä seuraavan verovuoden alusta syntyneisiin taloudellisesta toiminnasta saataviin tuloihin ja viimeistään vuonna 2022, |
| --- | --- |

(200)

Näin ollen Italian viranomaisten on aiheellista lopettaa tukiohjelma poistamalla Italian satamajärjestelmäviranomaisten vapautus yhteisöverosta. Tämä toimenpide olisi hyväksyttävä kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta, ja sitä olisi sovellettava viimeistään tämän toimenpiteen hyväksymistä seuraavan verovuoden alusta syntyneisiin taloudellisesta toiminnasta saataviin tuloihin ja viimeistään vuonna 2022,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Satamajärjestelmäviranomaisia suosiva vapautus yhteisöverosta on voimassa oleva tukiohjelma, joka ei sovellu sisämarkkinoille.

2 artikla

Italian on poistettava 1 artiklassa tarkoitettu vapautus yhteisöverosta. Toimenpide, jolla Italia täyttää velvoitteensa, hyväksytään kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta. Tätä toimenpidettä sovelletaan sen hyväksymistä seuraavan tilivuoden alusta ja viimeistään vuonna 2022.

3 artikla

Italian on ilmoitettava kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta sen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet.

4 artikla

Tämä päätös on osoitettu Italian tasavallalle.

Tehty Brysselissä 4 päivänä joulukuuta 2020.

Komission puolesta

Margrethe VESTAGER

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL C 7, 10.1.2020, s. 11.

1

(2)  Neuvoston asetus (EU) 2015/1589, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2015, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EUVL L 248, 24.9.2015, s. 9).

2

(3)  Ks. alaviite 1.

3

(4)  Legge 28 gennaio 1994, n. 84 Riordino della legislazione in materia portuale (GU Serie Generale n.28 del 04-02-1994 – Suppl. Ordinario n. 21).

4

(5)  Satamatoimintoja ovat tavaroiden lastaus, purku, jälleenlaivaus, varastointi, yleinen kuljetus ja kaikki muut satama-alueella suoritettavat toimet. Satamapalvelut ovat satamatoimintojen asiantuntijapalveluja, täydentäviä palveluja ja oheispalveluja. Satamatoimintojen määritelmä on lain 84/1994 16 §:ssä ja kuvaus jäljempänä 2.1.4 kohdassa.

5

(6)  Relazione sull’attività delle autorità di sistema portuale, Anno 2017, Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti, julkaistu 16. syyskuuta 2019: http://www.mit.gov.it/node/11420

6

(7)  Testo Unico delle Imposte sui Redditi (TUIR), D.P.R., 22/12/1986 n° 917, G.U. 31.12.1986.

7

(8)  Vuonna 2020 yhteisöveron vakioverokanta on 24 prosenttia. Yhteisöverokantaa alennettiin vuonna 2004 sovelletusta 33 prosentista 27,5 prosenttiin vuonna 2008 ja 24 prosenttiin vuosina 2018 ja 2019.

8

(9)  Neuvoston asetus (EY) N:o 2157/2001, annettu 8 päivänä lokakuuta 2001, eurooppayhtiön (SE) säännöistä (EYVL L 294, 10.11.2001, s. 1).

9

(10)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1435/2003, annettu 22 päivänä heinäkuuta 2003, eurooppaosuuskunnan (SCE) säännöistä (EUVL L 207, 18.8.2003, s. 1).

10

(11)  Ks. alaviite 8.

11

(12)  Legge 27 dicembre 2019, n. 160, Bilancio di previsione dello Stato per l’anno finanziario 2020 e bilancio pluriennale per il triennio 2020-2022, GU Serie Generale n.304 del 30.12.2019 – Suppl. Ordinario n. 45. Lisäveroa peritään myös tuloista, jotka saadaan moottoritietoimilupaan, lentoaseman hallinnointia koskevaan toimilupaan tai rautatietoimilupaan perustuvasta toiminnasta.

12

(13)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/352, annettu 15 päivänä helmikuuta 2017, satamapalvelujen tarjoamisen puitteista ja satamien rahoituksen läpinäkyvyyttä koskevista yhteisistä säännöistä (EUVL L 57, 3.3.2017, s. 1).

13

(14)  ANCIP (kansallinen satamayritysten yhdistys) ja Confetra (Italian kuljetus- ja logistiikka-alan keskusliitto).

14

(15)  ANCIP (kansallinen satamayritysten yhdistys), Assoporti (Italian satamayhdistys), Confetra (Italian kuljetus- ja logistiikka-alan keskusliitto) ja FILT CGIL, FIT-CISL, UILTRASPORTI (Italian kuljetustyöntekijöiden liitto, Italian kuljetustyöntekijäliitto ja Italian kuljetustyöntekijöiden unioni).

15

(16)  ANCIP (kansallinen satamayritysten yhdistys) ja Confetra (Italian kuljetus- ja logistiikka-alan keskusliitto).

16

(17)  ANCIP (kansallinen satamayritysten yhdistys), Assoporti (Italian satamayhdistys) ja Confetra (Italian kuljetus- ja logistiikka-alan keskusliitto).

17

(18)  Confetra (Italian kuljetus- ja logistiikka-alan keskusliitto).

18

(19)  Assoporti (Italian satamayhdistys), Confetra (Italian kuljetus- ja logistiikka-alan keskusliitto) ja Conftrasporto-Confcommercio (kuljetus-, merikuljetus- ja logistiikkayhdistysten keskusliitto).

19

(20)  Confetra (Italian kuljetus- ja logistiikka-alan keskusliitto).

20

(21)  Assoporti (Italian satamayhdistys), Confetra (Italian kuljetus- ja logistiikka-alan keskusliitto), Conftrasporto-Confcommercio (kuljetus-, merikuljetus- ja logistiikkayhdistysten keskusliitto) ja FILT CGIL, FIT-CISL, UILTRASPORTI (Italian kuljetustyöntekijöiden liitto, Italian kuljetustyöntekijäliitto ja Italian kuljetustyöntekijöiden unioni).

21

(22)  Confetra (Italian kuljetus- ja logistiikka-alan keskusliitto).

22

(23)  ANCIP (kansallinen satamayritysten yhdistys), Assoporti (Italian satamayhdistys), Confetra (Italian kuljetus- ja logistiikka-alan keskusliitto) ja Conftrasporto-Confcommercio (kuljetus-, merikuljetus- ja logistiikkayhdistysten keskusliitto).

23

(24)  Conftrasporto-Confcommercio (kuljetus-, merikuljetus- ja logistiikkayhdistysten keskusliitto).

24

(25)  ANCIP (kansallinen satamayritysten yhdistys).

25

(26)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 17.2.1993, Christian Poucet v. Assurances Générales de France ja Caisse Mutuelle Régionale du Languedoc-Roussillon, yhdistetyt asiat C-159/91 ja C-160/91, ECLI:EU:C:1993:63, 18 kohta.

26

(27)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 17.2.1993, Christian Poucet v. Assurances Générales de France ja Caisse Mutuelle Régionale du Languedoc-Roussillon, yhdistetyt asiat C-159/91 ja C-160/91, ECLI:EU:C:1993:63, 18 kohta. Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 24.10.2002, Aéroports de Paris v. komissio, C-82/01, ECLI:EU:C:2002:617, 78 kohta.

27

(28)  ANCIP (kansallinen satamayritysten yhdistys).

28

(29)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 19.1.1994, SAT Fluggesellschaft mbH v. Eurocontrol, C-364/92, ECLI:EU:C:1994:7. Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 26.3.2009, Selex Sistemi Integrati v. komissio, C-113/07 P, ECLI:EU:C:2009:191.

29

(30)  Asetuksen (EU) 2017/352 13 artiklan 4 kohta.

30

(31)  Unionin tuomioistuimen tuomio 12.7.2012, Compass-Datenbank, C-138/11, ECLI:EU:C:2012:449, 38 kohta. Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 12.9.2013, Saksa v. komissio, T-347/09, ECLI:EU:T:2013:418, 29 kohta. Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 26.3.2009, Selex Sistemi Integrati v. komissio, C-113/07 P, ECLI:EU:C:2009:191, 71–80 kohta.

31

(32)  ANCIP (kansallinen satamayritysten yhdistys), Assoporti (Italian satamayhdistys), Confetra (Italian kuljetus- ja logistiikka-alan keskusliitto) ja FILT CGIL, FIT-CISL, UILTRASPORTI (Italian kuljetustyöntekijöiden liitto, Italian kuljetustyöntekijäliitto ja Italian kuljetustyöntekijöiden unioni).

32

(33)  ANCIP (kansallinen satamayritysten yhdistys) ja Confetra (Italian kuljetus- ja logistiikka-alan keskusliitto).

33

(34)  Italia viittaa unionin tuomioistuimen tuomion 21.12.2016, komissio v. World Duty Free Group, C-20/15 P, ECLI:EU:C:2016:981, 58 kohtaan.

34

(35)  ANCIP (kansallinen satamayritysten yhdistys), Assoporti (Italian satamayhdistys) ja Confetra (Italian kuljetus- ja logistiikka-alan keskusliitto).

35

(36)  Confetra (Italian kuljetus- ja logistiikka-alan keskusliitto).

36

(37)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 23.4.1991, Klaus Höfner ja Fritz Elser v. Macrotron GmbH, C-41/90, ECLI:EU:C:1991:161, 21 kohta.

37

(38)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 1.7.2008, MOTOE, C-49/07, ECLI:EU:C:2008:376, 27 ja 28 kohta.

38

(39)  Unionin tuomioistuimen tuomio 6.11.2018, Scuola Elementare Maria Montessori v. komissio, yhteiset asiat C-622/16 P–C-624/16 P, ECLI:EU:C:2018:873, 104 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen.

39

(40)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 29.10.1980, Van Landewyck, yhdistetyt asiat 209/78–215/78 ja 218/78, ECLI:EU:C:1980:248, 88 kohta. Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 16.11.1995, FFSA ym. v. Ministère de l’Agriculture et de la Pêche, C-244/94, ECLI:EU:C:1995:392, 21 kohta. Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 1.7.2008, MOTOE, C-49/07, ECLI:EU:C:2008:376, 27 ja 28 kohta. Ks. myös komission tiedonanto Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuen käsitteestä (EUVL C 262, 19.7.2016, 9 kohta).

40

(41)  Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 24.3.2011, Freistaat Sachsen ym. v. komissio ja Mitteldeutsche Flughafen ja Flughafen Leipzig-Halle v. komissio, yhdistetyt asiat T-443/08 ja T-455/08, ECLI:EU:T:2011:117, 95 kohta, vahvistettu unionin tuomioistuimen tuomiolla 19.12.2012, Mitteldeutsche Flughafen ja Flughafen Leipzig-Halle v. komissio, C-288/11 P, ECLI:EU:C:2012:821, 42–44 kohta.

41

(42)  Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 20.9.2019, Havenbedrijf Antwerpen ja Maatschappij van de Brugse Zeehaven v. komissio, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, 47 kohta.

42

(43)  Komission 15 päivänä joulukuuta 2009 antama päätös valtiontuesta N 385/2009, Public financing of port infrastructure in Ventspils Port (EUVL C 72, 20.3.2010, s. 53). Komission 15 päivänä kesäkuuta 2011 antama päätös valtiontuesta N 44/2010, Public financing of port infrastructure in Krievu Sala (EUVL C 215, 21.7.2011, s. 21, johdanto-osan 60–68 kappale). Komission 22 päivänä helmikuuta 2012 antama päätös valtiontuesta SA.30742 (N/2010) – Construction of infrastructure for the passenger and cargo ferries terminal in Klaipeda (EUVL C 121, 26.4.2012, s. 1, johdanto-osan 45–47 kappale).

43

(44)  Komission 18 päivänä syyskuuta 2013 antama päätös valtiontuesta SA.36953 (2013/NN), Port Authority of Bahía de Cádiz (EUVL C 335, 16.11.2013, s. 1, johdanto-osan 29 kappale).

44

(45)  Komission 27 päivänä maaliskuuta 2014 antama päätös valtiontuesta SA.38302, Port of Salerno (EUVL C 156, 23.5.2014, johdanto-osan 32–36 kappale). Komission 22 päivänä helmikuuta 2012 antama päätös valtiontuesta SA.30742 (N/2010) – Construction of infrastructure for the passenger and cargo ferries terminal in Klaipeda (EUVL C 121, 26.4.2012, s. 1, johdanto-osan 45–47 kappale). Komission 2 päivänä heinäkuuta 2013 antama päätös valtiontuesta SA.35418 (2012/N)), Extension of Piraeus Port (EUVL C 256, 5.9.2013, s. 2, johdanto-osan 21–22 kappale). Komission tiedonanto Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuen käsitteestä (EUVL C 262, 19.7.2016, s. 47, 215 kohta).

45

(46)  Esimerkkejä tällaisesta muusta kuin taloudellisesta toiminnasta: a) meriliikenteen valvonta, b) palontorjunta, c) poliisi ja d) tulli. Komission tiedonanto Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuen käsitteestä (EUVL C 262, 19.7.2016, s. 47, 215 kohta).

46

(47)  Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 20.9.2019, Havenbedrijf Antwerpen ja Maatschappij van de Brugse Zeehaven v. komissio, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, 54 kohta.

47

(48)  Komission tiedonanto Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuen käsitteestä (EUVL C 262, 19.7.2016, s. 5, 17 kohta).

48

(49)  Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 30.4.2019, UPF v. komissio, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, 64 kohta. Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 20.9.2019, Havenbedrijf Antwerpen ja Maatschappij van de Brugse Zeehaven v. komissio, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, 53 ja 54 kohta.

49

(50)  Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 20.9.2019, Havenbedrijf Antwerpen ja Maatschappij van de Brugse Zeehaven v. komissio, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, 48 kohta.

50

(51)  Komission 19 päivänä joulukuuta 2012 antama päätös valtiontuesta SA.34940, Port of Augusta (EUVL C 77, 17.3.2013, johdanto-osan 42–43 kappale). Komission 27 päivänä maaliskuuta 2014 antama päätös valtiontuesta SA.38302, Investment Aid to the Port of Salerno (EUVL C 156, 23.5.2014, johdanto-osan 33–36 kappale). Komission 19 päivänä kesäkuuta 2015 antama päätös valtiontuesta SA.39542, Dredging and disposal of dredged materials in the Port of Taranto (EUVL C 259, 7.8.2015, s. 38). Komission 28 päivänä kesäkuuta 2016 antama päätös valtiontuesta SA.36112, Napolin satamaviranomaiset ja Cantieri del Mediterraneo S.p.A. (EUVL C 369, 7.10.2016, s. 44).

51

(52)  Komission 27 päivänä heinäkuuta 2017 antama päätös valtiontuesta SA.38393, Satamien verotus Belgiassa (EUVL L 332, 14.12.2017, 62 kohta). Komission 27 päivänä heinäkuuta 2017 antama päätös valtiontuesta SA.38398, Satamien verotus Ranskassa (EUVL L 332, 14.12.2017, 55 kohta).

52

(53)  Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 30. huhtikuuta 2019, UPF v. komissio, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, 65 ja 66 kohta. Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 20.9.2019, Havenbedrijf Antwerpen ja Maatschappij van de Brugse Zeehaven v. komissio, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, 47 kohta. Tuomioihin ei haettu muutosta.

53

(54)  Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 30.4.2019, UPF v. komissio, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, 64 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen.

54

(55)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 1.7.2008, MOTOE, C-49/07, ECLI:EU:C:2008:376, 27 kohta. Unionin tuomioistuimen tuomio 27.6.2017, Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania, C-74/16, ECLI:EU:C:2017:496, 46 kohta. Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 12.9.2013, Saksa v. komissio, T-347/09, ECLI:EU:T:2013:418, 48 kohta. Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 20.9.2019, Havenbedrijf Antwerpen ja Maatschappij van de Brugse Zeehaven v. komissio, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, 80 kohta.

55

(56)  Relazione sull’attività delle autorità di sistema portuale, Anno 2017, Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti, julkaistu 16. syyskuuta 2019: http://www.mit.gov.it/node/11420

56

(57)  Unionin tuomioistuimen tuomio 27.6.2017, Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania, C-74/16, ECLI:EU:C:2017:496, 47 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen. Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 20.9.2019, Havenbedrijf Antwerpen ja Maatschappij van de Brugse Zeehaven v. komissio, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, 75 kohta.

57

(58)  Unionin tuomioistuimen tuomio 19.12.2012, Mitteldeutsche Flughafen ja Flughafen Leipzig-Halle v. komissio, C-288/11 P, ECLI:EU:C:2012:821, 40 kohta. Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 24.3.2011, Freistaat Sachsen ym. v. komissio ja Mitteldeutsche Flughafen and Flughafen Leipzig-Halle v. komissio, yhdistetyt asiat T-443/08 ja T-455/08, ECLI:EU:T:2011:117, 93 kohta. Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 20.9.2019, Havenbedrijf Antwerpen ja Maatschappij van de Brugse Zeehaven v. komissio, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, 76 kohta.

58

(59)  Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 12.9.2013, Saksa v. komissio, T-347/09, ECLI:EU:T:2013:418, 30 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen. Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 20.9.2019, Havenbedrijf Antwerpen ja Maatschappij van de Brugse Zeehaven v. komissio, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, 78 kohta.

59

(60)  Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 20.9.2019, Havenbedrijf Antwerpen ja Maatschappij van de Brugse Zeehaven v. komissio, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, 81 kohta.

60

(61)  Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 20.9.2019, Havenbedrijf Antwerpen ja Maatschappij van de Brugse Zeehaven v. komissio, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, 82 kohta.

61

(62)  Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 20.9.2019, Havenbedrijf Antwerpen ja Maatschappij van de Brugse Zeehaven v. komissio, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, 75 kohta.

62

(63)  Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 15.3.2018, Naviera Armas v. komissio, T-108/16, ECLI:EU:T:2018:145, 124 kohta.

63

(64)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 19.1.1994, SAT Fluggesellschaft v. Eurocontrol, C-364/92, ECLI:EU:C:1994:7. Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 26.3.2009, Selex Sistemi Integrati v. komissio, C-113/07 P, ECLI:EU:C:2009:191.

64

(65)  Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 20.9.2019, Havenbedrijf Antwerpen ja Maatschappij van de Brugse Zeehaven v. komissio, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, 85 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen.

65

(66)  Unionin tuomioistuimen tuomio 12.7.2012, Compass-Datenbank, C-138/11, ECLI:EU:C:2012:449, 38 kohta. Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 12.9.2013, Saksa v. komissio, T-347/09, ECLI:EU:T:2013:418, 29 kohta. Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 26.3.2009, Selex Sistemi Integrati v. komissio, C-113/07 P, ECLI:EU:C:2009:191, 71–80 kohta. Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 20.9.2019, Havenbedrijf Antwerpen ja Maatschappij van de Brugse Zeehaven v. komissio, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, 86 kohta. Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 30.4.2019, UPF v. komissio, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, 82 kohta.

66

(67)  Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 20.9.2019, Havenbedrijf Antwerpen ja Maatschappij van de Brugse Zeehaven v. komissio, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, 87 kohta. Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 30.4.2019, UPF v. komissio, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, 84 kohta.

67

(68)  Unionin tuomioistuimen tuomio 12.7.2012, Compass-Datenbank, C-138/11, ECLI:EU:C:2012:449, 41 kohta. Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 12.9.2013, Saksa v. komissio, T-347/09, ECLI:EU:T:2013:418, 41 kohta. Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 20.9.2019, Havenbedrijf Antwerpen ja Maatschappij van de Brugse Zeehaven v. komissio, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, 89 kohta. Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 30.4.2019, UPF v. komissio, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, 82 kohta.

68

(69)  Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 20.9.2019, Havenbedrijf Antwerpen ja Maatschappij van de Brugse Zeehaven v. komissio, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, 90 kohta. Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 30.4.2019, UPF v. komissio, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, 87 kohta.

69

(70)  Relazione sull’attività delle autorità di sistema portuale, Anno 2017, Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti, julkaistu 16. syyskuuta 2019: http://www.mit.gov.it/node/11420

70

(71)  Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 20.9.2019, Havenbedrijf Antwerpen ja Maatschappij van de Brugse Zeehaven v. komissio, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, 89 kohta. Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 30.4.2019, UPF v. komissio, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, 84 kohta.

71

(72)  Unionin tuomioistuimen tuomio 12.7.2012, Compass-Datenbank, C-138/11, ECLI:EU:C:2012:449, 37 kohta. Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 30.4.2019, UPF v. komissio, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, 64 kohta.

72

(73)  Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 20.9.2019, Havenbedrijf Antwerpen ja Maatschappij van de Brugse Zeehaven v. komissio, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, 56 kohta.

73

(74)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 24.10.2002, Aéroports de Paris v. komissio, C-82/01 P, ECLI:EU:C:2002:617, 78 kohta. Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio 12.12.2000, Aéroports de Paris v. komissio, T-128/98, ECLI:EU:T:2000:290, 121 kohta.

74

(75)  Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 20.9.2019, Havenbedrijf Antwerpen ja Maatschappij van de Brugse Zeehaven v. komissio, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, 71 kohta. Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 30.4.2019, UPF v. komissio, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, 65 kohta.

75

(76)  Unionin tuomioistuimen tuomio 19.12.2012, Mitteldeutsche Flughafen ja Flughafen Leipzig-Halle v. komissio, C-288/11 P, ECLI:EU:C:2012:821. Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 20.9.2019, Havenbedrijf Antwerpen ja Maatschappij van de Brugse Zeehaven v. komissio, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, 72 kohta.

76

(77)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 15.3.1994, Banco Exterior de España v. Ayuntamiento de Valencia, C-387/92, ECLI:EU:C:1994:100, 14 kohta.

77

(78)  SEUT-sopimuksen 345 artiklassa määrätään, että ”tällä sopimuksella ei puututa jäsenvaltioiden omistusoikeusjärjestelmiin”.

78

(79)  Ks. esimerkiksi yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 10.7.1986, Belgia v. komissio, 40/85, ECLI:EU:C:1986:305, 12 kohta.

79

(80)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 14.9.1994, Espanja v. komissio, yhdistetyt asiat C-278/92–C-280/92, ECLI:EU:C:1994:325, 22 kohta.

80

(81)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio, 23.2.1961, De Gezamenlijke Steenkolenmijnen in Limburg v. Euroopan hiili- ja teräsyhteisön korkea viranomainen, 30/59, ECLI:EU:C:1961:2, 19 kohta. Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 8.11.2001, Adria-Wien Pipeline ja Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke, C-143/99, ECLI:EU:C:2001:598, 38 kohta.

81

(82)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 24.7.2003, Altmark Trans GmbH ja Regierungspräsidium Magdeburg, C-280/00, ECLI:EU:C:2003:415.

82

(83)  Ks. ehdotus satamapalveluista annettavaksi asetukseksi, 2.1 kohta. Ks. myös Tiedonanto Euroopan satamapolitiikasta, COM(2007) 616 final, II jakson 4.2 kohta.

83

(84)  Ks. julkisasiamies Wahlin ratkaisuehdotus unionin tuomioistuimen käsittelemässä asiassa 23.1.2019, Fallimento Traghetti del Mediterraneo, C-387/17, ECLI:EU:C:2018:712, 66 kohta: ”... yhteisöjen tuomioistuin on jo vahvistanut, että se, ettei markkinoita ole vapautettu, ei välttämättä sulje pois sitä, että valtiontuet ovat omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan tai että ne voivat vääristää tai uhata vääristää kilpailua.” Ks. myös unionin tuomioistuimen tuomio 23.1.2019, Fallimento Traghetti del Mediterraneo, C-387/17, ECLI:EU:C:2019:51, 38 kohta ja sitä seuraavat kohdat.

84

(85)  Tältä osin valtiontuen käsitettä koskevan komission tiedonannon 188 kohdassa säädetyt edellytykset eivät täyty. Komission tiedonanto Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuen käsitteestä (EUVL C 262, 19.7.2016, s. 1).

85

(86)  Satamakilpailuun voi liittyä myös satamaviranomaisten välinen kilpailu parhaiden välineiden (sekä aineellisten että aineettomien) tarjoamisesta kaikille toimijoille, jotka osallistuvat eri alojen toimitusketjuihin (esim. ahtausyritykset, varustamot, laivaajat ja multimodaaliliikenteen toimijat). Notteboom T., de Langen P. (2015) Container Port Competition in Europe. Teoksessa Lee CY., Meng Q. (eds) Handbook of Ocean Container Transport Logistics. International Series in Operations Research & Management Science, vol 220.

86

(87)  Satamaviranomaisten tasolla taistelussa keskitytään pääasiassa parhaiden perusinfrastruktuurien (satama-altaat ja -laiturit), ”inforakennelaitteiden” (IT) ja logistiikka-/jakelulaitteiden tarjoamiseen ja alhaisimpiin satamakäyttäjäkustannuksiin. Notteboom T., de Langen P. (2015) Container Port Competition in Europe. Teoksessa Lee CY., Meng Q. (eds) Handbook of Ocean Container Transport Logistics. International Series in Operations Research & Management Science, vol 220.

87

(88)  Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 20.9.2019, Havenbedrijf Antwerpen ja Maatschappij van de Brugse Zeehaven v. komissio, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, 99 kohta. Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 30.4.2019, UPF v. komissio, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, 103 kohta.

88

(89)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 17.9.1980, Philip Morris Holland BV v. Euroopan yhteisöjen komissio, 730/79, ECLI:EU:C:1980:209, 11 kohta. Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio 15.6.2000, Alzetta ym. v. komissio, yhdistetyt asiat T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, T-600/97–607/97, T-1/98, T-3/98–T-6/98 ja T-23/98, ECLI:EU:T:2000:151, 80 kohta.

89

(90)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 24.7.2003, Altmark Trans GmbH ja Regierungspräsidium Magdeburg, C-280/00, ECLI:EU:C:2003:415, 78 ja 79 kohta.

90

(91)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 3.3.2005, Heiser, C-172/03, ECLI:EU:C:2005:130, 55 kohta.

91

(92)  Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 30. huhtikuuta 2019, UPF v. komissio, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, 102 kohta.

92

(93)  Satamien tarjoamien kuljetuspalvelujen hinta muodostaa usein suuren osan kuljetusten kokonaiskustannuksista. Ks. ”Europe’s Seaports 2030: challenges ahead”, Euroopan komission muistio 23.5.2013: ”Satamapalvelujen kustannukset ja laatu ovat eurooppalaisten yritysten kannalta merkittävä tekijä. Satamakustannukset voivat muodostaa merkittävän osan logistiikkaketjun kokonaiskustannuksista. Lastin käsittely, satamamaksut ja satamapalvelut voivat muodostaa 40–60 prosenttia tavaroiden ovelta ovelle -kuljetuksiin lähimerenkulkua käyttävän yrityksen logistiikan kokonaiskustannuksista” (alleviivaus komission). Vrt. alaviite 72.

93

satamamaksut

(94)  Unionin tuomioistuimen tuomio 14.1.2015, Eventech, C-518/13, ECLI:EU:C:2015:9, 65 kohta. Unionin tuomioistuimen tuomio 8.5.2013, Libert ym., yhteiset asiat C-197/11 ja C-203/11, ECLI:EU:C:2013:288, 76 kohta.

94

(95)  Unionin tuomioistuimen tuomio 14.1.2015, Eventech, C-518/13, ECLI:EU:C:2015:9, 66 kohta. Unionin tuomioistuimen tuomio 8.5.2013, Libert ym., yhteiset asiat C-197/11 ja C-203/11, ECLI:EU:C:2013:288, 77 kohta. Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio 4.4.2001, Regione autonoma Friuli-Venezia Giulia v. komissio, T-288/97, ECLI:EU:T:2001:115, 41 kohta.

95

(96)  Top 15 container ports in Europe in 2019: TEU volumes and growth rates. T. Notteboom, 21.2.2020. https://www.porteconomics.eu/2020/02/21/top-15-container-ports-in-europe-in-2019-teu-volumes-and-growth-rates

96

(97)  Julkisesti saatavilla olevat tiedot osoittavat, että Italian satamajärjestelmäviranomaiset kilpailevat muiden Välimeren maiden, kuten Espanjan, Ranskan, Maltan ja Kreikan, satamien kanssa. Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti, Piano Strategico Nazionale della Portualità e della Logistica (2014) https://mit.gov.it/mit/mop_all.php?p_id=23291, sivut 23, 91 ja 152. Panaro, Buonfanti, Murgia, Ripoli, Porti e Mediterraneo, Assoporti e SRM (2011) https://www.assoporti.it/media/3047/porti_e_mediterraneo_def.pdf, sivu 3. Arianna Buonfanti, Lo shipping e la portualità nel Mediterraneo: opportunità e sfide per l’Italia, Rivista di Economia e Politica dei Trasporti (2013), n° 3, articolo 1, ISSN 2282-6599, sivut 6 ja 12.

97

(98)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 15.12.2005, Italia v. komissio, C-66/02, ECLI:EU:C:2005:768, 94 kohta.

98

(99)  Komission tiedonanto Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuen käsitteestä (EUVL C 262, 19.7.2016, 128 kohta).

99

(100)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 6.9.2006, Portugali v. komissio, C-88/03, ECLI:EU:C:2006:511, 81 kohta.

100

(101)  TUIR:n 81 § koskee kaikkia sellaisten yritysten ja yhteisöjen verotettaviin tuloihin kuuluvia mistä tahansa lähteestä saatavia tuloja, joiden yksinomaisena tai pääasiallisena tarkoituksena on kaupallisen toiminnan harjoittaminen.

101

(102)  TUIR:n 143 §:ssä selvennetään, että sellaisten yhteisöjen verotettavat tulot, joiden yksinomaisena tai pääasiallisena tarkoituksena on kaupallisen toiminnan harjoittaminen, koostuvat maa-alueista, pääomasta, liiketoiminnasta ja muista varoista saatavista tuloista riippumatta siitä, missä ne on tuotettu ja mihin tarkoitukseen, lukuun ottamatta tuloja, jotka on vapautettu verosta ja tuloista, joihin sovelletaan lähdeveroa tai korvaavaa veroa.

102

(103)  Unionin tuomioistuimen tuomio 15.11.2011, komissio ja Espanjan kuningaskunta v. Government of Gibraltar ja Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin Yhdistynyt kuningaskunta, yhdistetyt asiat C-106/09 P ja C-107/09 P, ECLI:EU:C:2011:732, 101–104 kohta; Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 20.9.2019, Havenbedrijf Antwerpen ja Maatschappij van de Brugse Zeehaven v. komissio, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, 132–133 ja 194–195 kohta.

103

(104)  Unionin tuomioistuimen tuomio 8.9.2011, Paint Graphos ym., yhdistetyt asiat C-78/08–C-80/08, ECLI:EU:C:2011:550, 54 kohta. Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 20.9.2019, Havenbedrijf Antwerpen ja Maatschappij van de Brugse Zeehaven v. komissio, T-673/17, ECLI:EU:T:2019:643, 178 kohta.

104

(105)  Unionin tuomioistuimen tuomio 8.9.2011, Paint Graphos ym., yhdistetyt asiat C-78/08–C-80/08, ECLI:EU:C:2011:550, 55 kohta.

105

(106)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 10.1.2006, Cassa di Risparmio di Firenze SpA ym., C-222/04, ECLI:EU:C:2006:8, 123 kohta.

106

(107)  Unionin tuomioistuimen tuomio 8.9.2011, Paint Graphos ym., yhdistetyt asiat C-78/08–C-80/08, ECLI:EU:C:2011:550, 54 kohta. Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 20.9.2019, Port autonome du Centre and de l’Ouest ym. v. komissio, T-673/17, ECLI:EU:T:2019:643, 178 ja 180 kohta.

107

(108)  Unionin tuomioistuimen tuomio 15.11.2011, komissio ja Espanjan kuningaskunta v. Government of Gibraltar ja Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin Yhdistynyt kuningaskunta, yhdistetyt asiat C-106/09 P ja C-107/09 P, ECLI:EU:C:2011:732, 101 kohta. Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 20.9.2019, Port autonome du Centre and de l’Ouest ym. v. komissio, T-673/17, ECLI:EU:T:2019:643, 191 kohta.

108

(109)  Unionin tuomioistuimen tuomio 15.11.2011, komissio ja Espanjan kuningaskunta v. Government of Gibraltar ja Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin Yhdistynyt kuningaskunta, yhdistetyt asiat C-106/09 P ja C-107/09 P, ECLI:EU:C:2011:732, 101 kohta.

109

(110)  Vastaavassa tapauksessa, joka koski paikallisviranomaisten tietyille italialaisille julkisille yrityksille myöntämää kolmivuotista vapautusta yhteisöverosta, komissio hyväksyi kielteisen päätöksen ja määräsi tuen perittäväksi takaisin vuonna 2002, mikä vahvistettiin unionin tuomioistuimen tuomiossa 21.12.2011, A2A v. komissio, C-318/09 P, ECLI:EU:C:2011:856.

110

---

| 6.10.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 354/29 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 354/29

---

EUROOPAN KESKUSPANKIN PÄÄTÖS (EU) 2021/1758,

annettu 21 päivänä syyskuuta 2021,

Target2-ECB-osajärjestelmän säännöistä tehdyn päätöksen EKP/2007/7 muuttamisesta (EKP/2021/43)

EUROOPAN KESKUSPANKIN JOHTOKUNTA, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 127 artiklan 2 kohdan ensimmäisen ja neljännen luetelmakohdan,

ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön ja erityisesti sen 11.6, 17, 22 ja 23 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | EKP:n neuvosto muutti (1)20 päivänä heinäkuuta 2021 Euroopan keskuspankin suuntaviivoja EKP/2012/27 (2), jotta a) selvennettäisiin, että TIPS-DCA-tilien haltijat liitetään TARGET2-järjestelmään marraskuusta 2021 alkaen ja T2S-DCA-tilien haltijat kesäkuusta 2022 alkaen eurojärjestelmän markkinainfrastruktuurien keskitetyn yhteyden kautta (Eurosystem Single Market Infrastructure Gateway); b) selkeytettäisiin ja laajennettaisiin TARGET2-käyttöpistettä koskevien tietoturvavaatimusten noudattamista koskevia sääntöjä ja siten varmistettaisiin, että TARGET2 kehittyy edelleen kyberturvallisuusuhkiin vastaamiseksi; c) asetettaisiin PM-tilien haltijoille, niiden epäsuorille osallistujille ja sellaisille tavoitettavien BIC-koodin haltijoille, jotka ovat liittyneet SEPA-pikatilisiirtojärjestelyyn allekirjoittamalla SEPA-pikatilisiirtojen sääntökirjan noudattamista koskevan sopimuksen, velvollisuus olla tavoitettavissa ja pysyä jatkuvasti tavoitettavissa TIPS-laitealustalla ja siten varmistettaisiin, että pikamaksut ovat käytettävissä kaikkialla unionissa; d) lisättäisiin avoimuutta järjestelyissä, joiden mukaisesti saldot siirretään TARGET2-osallistuvien tileiltä vastaaville seuraajatileille tulevassa TARGET-järjestelmässä oikeusvarmuuden takaamiseksi; ja e) selvennettäisiin ja päivitettäisiin eräitä muita suuntaviivoihin EKP/2012/27 liittyviä näkökohtia. |
| --- | --- |

(1)

EKP:n neuvosto muutti (1)20 päivänä heinäkuuta 2021 Euroopan keskuspankin suuntaviivoja EKP/2012/27 (2), jotta a) selvennettäisiin, että TIPS-DCA-tilien haltijat liitetään TARGET2-järjestelmään marraskuusta 2021 alkaen ja T2S-DCA-tilien haltijat kesäkuusta 2022 alkaen eurojärjestelmän markkinainfrastruktuurien keskitetyn yhteyden kautta (Eurosystem Single Market Infrastructure Gateway); b) selkeytettäisiin ja laajennettaisiin TARGET2-käyttöpistettä koskevien tietoturvavaatimusten noudattamista koskevia sääntöjä ja siten varmistettaisiin, että TARGET2 kehittyy edelleen kyberturvallisuusuhkiin vastaamiseksi; c) asetettaisiin PM-tilien haltijoille, niiden epäsuorille osallistujille ja sellaisille tavoitettavien BIC-koodin haltijoille, jotka ovat liittyneet SEPA-pikatilisiirtojärjestelyyn allekirjoittamalla SEPA-pikatilisiirtojen sääntökirjan noudattamista koskevan sopimuksen, velvollisuus olla tavoitettavissa ja pysyä jatkuvasti tavoitettavissa TIPS-laitealustalla ja siten varmistettaisiin, että pikamaksut ovat käytettävissä kaikkialla unionissa; d) lisättäisiin avoimuutta järjestelyissä, joiden mukaisesti saldot siirretään TARGET2-osallistuvien tileiltä vastaaville seuraajatileille tulevassa TARGET-järjestelmässä oikeusvarmuuden takaamiseksi; ja e) selvennettäisiin ja päivitettäisiin eräitä muita suuntaviivoihin EKP/2012/27 liittyviä näkökohtia.

| (2) | Kun T2-T2S-konsolidointihanketta toteutetaan, oikeusvarmuuden takaamiseksi on myös tarpeen varmistaa avoimuus järjestelyissä, joiden mukaisesti saldot siirretään Target2-ECB-järjestelmän osallistujien tileiltä vastaaviin seuraajatileihin. |
| --- | --- |

(2)

Kun T2-T2S-konsolidointihanketta toteutetaan, oikeusvarmuuden takaamiseksi on myös tarpeen varmistaa avoimuus järjestelyissä, joiden mukaisesti saldot siirretään Target2-ECB-järjestelmän osallistujien tileiltä vastaaviin seuraajatileihin.

| (3) | Suuntaviivoihin EKP/2012/27 tehdyt muutokset, jotka vaikuttavat Target2-osajärjestelmän sääntöihin, olisi otettava huomioon Euroopan keskuspankin päätöksessä EKP/2007/7 (3). |
| --- | --- |

(3)

Suuntaviivoihin EKP/2012/27 tehdyt muutokset, jotka vaikuttavat Target2-osajärjestelmän sääntöihin, olisi otettava huomioon Euroopan keskuspankin päätöksessä EKP/2007/7 (3).

| (4) | Näin ollen päätös EKP/2007/7 olisi muutettava vastaavasti, |
| --- | --- |

(4)

Näin ollen päätös EKP/2007/7 olisi muutettava vastaavasti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muutokset

Päätöksen EKP/2007/7 liitteet I, II ja III muutetaan tämän päätöksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Loppusäännökset

Tämä päätös tulee voimaan viidentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 21 päivästä marraskuuta 2021, lukuun ottamatta tämän päätöksen liitteessä II olevaa 1 kohdan c alakohtaa ja 7 ja 9 kohtaa, joita sovelletaan 13 päivästä kesäkuuta 2022.

Tehty Frankfurt am Mainissa 21 päivänä syyskuuta 2021.

EKP:n puheenjohtaja

Christine LAGARDE

---

(1)  Euroopan keskuspankin suuntaviivat (EU) 2021/1759, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2021, Euroopan laajuisesta automatisoidusta reaaliaikaisesta bruttomaksujärjestelmästä (TARGET2) annettujen suuntaviivojen EKP/2012/27 muuttamisesta (EKP/2021/30) (katso tämän virallisen lehden sivu 45).

1

(2)  Euroopan keskuspankin suuntaviivat EKP/2012/27, annettu 5 päivänä joulukuuta 2012, Euroopan laajuisesta automatisoidusta reaaliaikaisesta bruttomaksujärjestelmästä (TARGET2) (EUVL L 30, 30.1.2013, s. 1).

2

(3)  Euroopan keskuspankin päätös EKP/2007/7, tehty 24 päivänä heinäkuuta 2007, Target2-ECB-osajärjestelmän säännöistä (EUVL L 237, 8.9.2007, s. 71).

3

---

LIITE I

Muutetaan päätöksen EKP/2007/7 liite I seuraavasti:

| 1) | muutetaan 1 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan määritelmä ”instant payment order” seuraavasti:






  ”— | “instant payment order” means, in line with the European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme, a payment instruction which can be executed 24 hours a day any calendar day of the year, with immediate or close to immediate processing and notification to the payer and includes (a) the TIPS DCA to TIPS DCA instant payment orders, (b) TIPS DCA to TIPS AS technical account instant payment orders, (c) TIPS AS technical account to TIPS DCA instant payment orders and (d) TIPS AS technical account to TIPS AS technical account instant payment orders,”; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

muutetaan 1 artikla seuraavasti:

a)

korvataan määritelmä ”instant payment order” seuraavasti:

”—

“instant payment order” means, in line with the European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme, a payment instruction which can be executed 24 hours a day any calendar day of the year, with immediate or close to immediate processing and notification to the payer and includes (a) the TIPS DCA to TIPS DCA instant payment orders, (b) TIPS DCA to TIPS AS technical account instant payment orders, (c) TIPS AS technical account to TIPS DCA instant payment orders and (d) TIPS AS technical account to TIPS AS technical account instant payment orders,”;

| b) | lisätään seuraavat määritelmät:






  ”— | “European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme” or “SCT Inst scheme” means an automated, open standards scheme providing a set of interbank rules to be complied with by SCT Inst participants, allowing payment services providers in SEPA to offer an automated, SEPA-wide euro instant credit transfer product, |
| --- | --- | --- |

b)

lisätään seuraavat määritelmät:

”—

“European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme” or “SCT Inst scheme” means an automated, open standards scheme providing a set of interbank rules to be complied with by SCT Inst participants, allowing payment services providers in SEPA to offer an automated, SEPA-wide euro instant credit transfer product,

| — | “TIPS ancillary system technical account (TIPS AS technical account)” means an account held by an ancillary system or a CB on an ancillary system's behalf in the CB’s TARGET2 component system for use by the ancillary system for the purpose of settling instant payments in its own books, |
| --- | --- |

—

“TIPS ancillary system technical account (TIPS AS technical account)” means an account held by an ancillary system or a CB on an ancillary system's behalf in the CB’s TARGET2 component system for use by the ancillary system for the purpose of settling instant payments in its own books,

| — | “TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS DCA to a TIPS AS technical account to fund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system, |
| --- | --- |

—

“TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS DCA to a TIPS AS technical account to fund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system,

| — | “TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS AS technical account to a TIPS DCA to defund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system, |
| --- | --- |

—

“TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS AS technical account to a TIPS DCA to defund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system,

| — | “reachable party” means an entity which: (a) holds a BIC; (b) is designated as a reachable party by a TIPS DCA holder or by an ancillary system; (c) is a correspondent, customer or branch of a TIPS DCA holder or a participant of an ancillary system, or a correspondent, customer, or branch of a participant of an ancillary system; and (d) is addressable through the TIPS Platform and is able to submit instant payment orders and receive instant payment orders either via the TIPS DCA holder or the ancillary system or, if so authorised by the TIPS DCA holder or by the ancillary system, directly.”; |
| --- | --- |

—

“reachable party” means an entity which: (a) holds a BIC; (b) is designated as a reachable party by a TIPS DCA holder or by an ancillary system; (c) is a correspondent, customer or branch of a TIPS DCA holder or a participant of an ancillary system, or a correspondent, customer, or branch of a participant of an ancillary system; and (d) is addressable through the TIPS Platform and is able to submit instant payment orders and receive instant payment orders either via the TIPS DCA holder or the ancillary system or, if so authorised by the TIPS DCA holder or by the ancillary system, directly.”;

| c) | poistetaan määritelmä ”TIPS network service provider”; |
| --- | --- |

c)

poistetaan määritelmä ”TIPS network service provider”;

| 2) | lisätään 2 artiklan ensimmäiseen kohtaan seuraava teksti:






  ”Appendix VII: | Requirements regarding information security management and business continuity management”; |
| --- | --- | --- |

2)

lisätään 2 artiklan ensimmäiseen kohtaan seuraava teksti:

”Appendix VII:

| 3) | muutetaan 3 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 2 kohdan fc alakohta seuraavasti:






  ”(fc) | TIPS DCA to PM liquidity transfer orders and PM to TIPS DCA liquidity transfer orders;”; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

muutetaan 3 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 2 kohdan fc alakohta seuraavasti:

”(fc)

TIPS DCA to PM liquidity transfer orders and PM to TIPS DCA liquidity transfer orders;”;

| b) | lisätään 2 kohtaan fd alakohta seuraavasti:






  ”(fd) | TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders and TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders; and”; |
| --- | --- | --- |

b)

lisätään 2 kohtaan fd alakohta seuraavasti:

”(fd)

TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders and TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders; and”;

| c) | korvataan 3 kohta seuraavasti:

  ”3.   TARGET2 provides real-time gross settlement for payments in euro, with settlement in central bank money across PM accounts, T2S DCAs and TIPS DCAs. TARGET2 is established and functions on the basis of the SSP through which payment orders are submitted and processed and through which payments are ultimately received in the same technical manner. As far as the technical operation of the T2S DCAs is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the T2S Platform. As far as the technical operation of the TIPS DCAs and TIPS AS technical accounts is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the TIPS Platform.”; |
| --- | --- |

c)

korvataan 3 kohta seuraavasti:

”3.   TARGET2 provides real-time gross settlement for payments in euro, with settlement in central bank money across PM accounts, T2S DCAs and TIPS DCAs. TARGET2 is established and functions on the basis of the SSP through which payment orders are submitted and processed and through which payments are ultimately received in the same technical manner. As far as the technical operation of the T2S DCAs is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the T2S Platform. As far as the technical operation of the TIPS DCAs and TIPS AS technical accounts is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the TIPS Platform.”;

| 4) | korvataan 5 artikla seuraavasti:

  ”Article 5
  Direct participants
  PM account holders in TARGET2-ECB are direct participants and shall comply with the requirements set out in Article 8(1) and (2). They shall have at least one PM account with the ECB. PM account holders that have adhered to the SCT Inst scheme by signing the SEPA Instant Credit Transfer Adherence Agreement shall be and shall remain reachable in the TIPS Platform at all times, either as a TIPS DCA holder or as a reachable party via a TIPS DCA holder.”; |
| --- | --- |

4)

korvataan 5 artikla seuraavasti:

”Article 5

Direct participants

PM account holders in TARGET2-ECB are direct participants and shall comply with the requirements set out in Article 8(1) and (2). They shall have at least one PM account with the ECB. PM account holders that have adhered to the SCT Inst scheme by signing the SEPA Instant Credit Transfer Adherence Agreement shall be and shall remain reachable in the TIPS Platform at all times, either as a TIPS DCA holder or as a reachable party via a TIPS DCA holder.”;

| 5) | korvataan 22 artikla seuraavasti:

  ”Article 22
  Security Requirements and Control Procedures

  1.   Participants shall implement adequate security controls to protect their systems from unauthorised access and use. Participants shall be exclusively responsible for the adequate protection of the confidentiality, integrity and availability of their systems.


  2.   Participants shall inform the ECB of any security-related incidents in their technical infrastructure and, where appropriate, security-related incidents that occur in the technical infrastructure of the third party providers. The ECB may request further information about the incident and, if necessary, request that the participant take appropriate measures to prevent a recurrence of such an event.


  3.   The ECB may impose additional security requirements, in particular with regard to cybersecurity or the prevention of fraud, on all participants and/or on participants that are considered critical by the ECB.


  4.   Participants shall provide the ECB with: (i) permanent access to their attestation of adherence to their chosen network service provider’s endpoint security requirements, and (ii) on an annual basis the TARGET2 self-certification statement as published on the ECB’s website in English.


  4a.   The ECB shall assess the participant’s self-certification statement(s) on the participants level of compliance with each of the requirements set out in the TARGET2 self-certification requirements. These requirements are listed in Appendix VII, which in addition to the other Appendices listed in Article 2(1), shall form an integral part of these Conditions.


  4b.   The participant’s level of compliance with the requirements of the TARGET2 self-certification shall be categorised as follows, in increasing order of severity: ‘full compliance’; ‘minor non-compliance’; or ‘major non-compliance’. The following criteria apply: full compliance is reached where participants satisfy 100% of the requirements; minor non-compliance is where a participant satisfies less than 100% but at least 66% of the requirements and major non-compliance where a participant satisfies less than 66% of the requirements. If a participant demonstrates that a specific requirement is not applicable to it, it shall be considered as compliant with the respective requirement for the purposes of the categorisation. A participant which fails to reach ‘full compliance’ shall submit an action plan demonstrating how it intends to reach full compliance. The ECB shall inform the relevant supervisory authorities of the status of such participant’s compliance.


  4c.   If the participant refuses to grant permanent access to its attestation of adherence to their chosen NSPs endpoint security requirements or does not provide the TARGET2 self-certification the participant’s level of compliance shall be categorised as ‘major non-compliance’.


  4d.   The ECB shall reassess compliance of participants on an annual basis.


  4e.   The ECB may impose the following measures of redress on participants whose level of compliance was assessed as minor or major non-compliance, in increasing order of severity:






  (i) | enhanced monitoring: the participant shall provide the ECB with a monthly report, signed by a senior executive, on their progress in addressing the non-compliance. The participant shall additionally incur a monthly penalty charge for each affected account equal to its monthly fee as set out in paragraph 1 of Appendix VI excluding the transaction fees. This measure of redress may be imposed in the event the participant receives a second consecutive assessment of minor non-compliance or an assessment of major non-compliance; |
| --- | --- | --- |

5)

korvataan 22 artikla seuraavasti:

”Article 22

Security Requirements and Control Procedures

1.   Participants shall implement adequate security controls to protect their systems from unauthorised access and use. Participants shall be exclusively responsible for the adequate protection of the confidentiality, integrity and availability of their systems.

2.   Participants shall inform the ECB of any security-related incidents in their technical infrastructure and, where appropriate, security-related incidents that occur in the technical infrastructure of the third party providers. The ECB may request further information about the incident and, if necessary, request that the participant take appropriate measures to prevent a recurrence of such an event.

3.   The ECB may impose additional security requirements, in particular with regard to cybersecurity or the prevention of fraud, on all participants and/or on participants that are considered critical by the ECB.

4.   Participants shall provide the ECB with: (i) permanent access to their attestation of adherence to their chosen network service provider’s endpoint security requirements, and (ii) on an annual basis the TARGET2 self-certification statement as published on the ECB’s website in English.

4a.   The ECB shall assess the participant’s self-certification statement(s) on the participants level of compliance with each of the requirements set out in the TARGET2 self-certification requirements. These requirements are listed in Appendix VII, which in addition to the other Appendices listed in Article 2(1), shall form an integral part of these Conditions.

4b.   The participant’s level of compliance with the requirements of the TARGET2 self-certification shall be categorised as follows, in increasing order of severity: ‘full compliance’; ‘minor non-compliance’; or ‘major non-compliance’. The following criteria apply: full compliance is reached where participants satisfy 100% of the requirements; minor non-compliance is where a participant satisfies less than 100% but at least 66% of the requirements and major non-compliance where a participant satisfies less than 66% of the requirements. If a participant demonstrates that a specific requirement is not applicable to it, it shall be considered as compliant with the respective requirement for the purposes of the categorisation. A participant which fails to reach ‘full compliance’ shall submit an action plan demonstrating how it intends to reach full compliance. The ECB shall inform the relevant supervisory authorities of the status of such participant’s compliance.

4c.   If the participant refuses to grant permanent access to its attestation of adherence to their chosen NSPs endpoint security requirements or does not provide the TARGET2 self-certification the participant’s level of compliance shall be categorised as ‘major non-compliance’.

4d.   The ECB shall reassess compliance of participants on an annual basis.

4e.   The ECB may impose the following measures of redress on participants whose level of compliance was assessed as minor or major non-compliance, in increasing order of severity:

(i)

enhanced monitoring: the participant shall provide the ECB with a monthly report, signed by a senior executive, on their progress in addressing the non-compliance. The participant shall additionally incur a monthly penalty charge for each affected account equal to its monthly fee as set out in paragraph 1 of Appendix VI excluding the transaction fees. This measure of redress may be imposed in the event the participant receives a second consecutive assessment of minor non-compliance or an assessment of major non-compliance;

| (ii) | suspension: participation in TARGET2-ECB may be suspended in the circumstances described in Article 28(2)(b) and (c) of this Annex. By way of derogation from Article 28 of this Annex, the participant shall be given three months’ notice of such suspension. The participant shall incur a monthly penalty charge for each suspended account of double its monthly fee as set out in paragraph 1 of Appendix VI, excluding the transaction fees. This measure of redress may be imposed in the event the participant receives a second consecutive assessment of major non-compliance; |
| --- | --- |

(ii)

suspension: participation in TARGET2-ECB may be suspended in the circumstances described in Article 28(2)(b) and (c) of this Annex. By way of derogation from Article 28 of this Annex, the participant shall be given three months’ notice of such suspension. The participant shall incur a monthly penalty charge for each suspended account of double its monthly fee as set out in paragraph 1 of Appendix VI, excluding the transaction fees. This measure of redress may be imposed in the event the participant receives a second consecutive assessment of major non-compliance;

| (iii) | termination: participation in TARGET2-ECB may be terminated in the circumstances described in Article 28(2)(b) and (c) of this Annex. By way of derogation from Article 28 of this Annex, the participant shall be given three months’ notice of such termination. The participant shall incur an additional penalty charge of EUR 1000 for each terminated account. This measure of redress may be imposed if the participant has not addressed the major non-compliance to the satisfaction of the ECB following three months of suspension.”; |
| --- | --- |

(iii)

termination: participation in TARGET2-ECB may be terminated in the circumstances described in Article 28(2)(b) and (c) of this Annex. By way of derogation from Article 28 of this Annex, the participant shall be given three months’ notice of such termination. The participant shall incur an additional penalty charge of EUR 1000 for each terminated account. This measure of redress may be imposed if the participant has not addressed the major non-compliance to the satisfaction of the ECB following three months of suspension.”;

| 6) | korvataan 33 artiklan 1 kohta seuraavasti:

  ”1.   Participants shall be deemed to be aware of, shall comply with, and shall be able to demonstrate that compliance to the relevant competent authorities with all obligations on them relating to legislation on data protection. They shall be deemed to be aware of, and shall comply with all obligations on them relating to legislation on prevention of money laundering and the financing of terrorism, proliferation-sensitive nuclear activities and the development of nuclear weapons delivery systems, in particular in terms of implementing appropriate measures concerning any payments debited or credited on their PM accounts. Participants shall ensure that they are informed about the TARGET2 network service provider’s data retrieval policy prior to entering into the contractual relationship with the TARGET2 network service provider.”; |
| --- | --- |

6)

korvataan 33 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Participants shall be deemed to be aware of, shall comply with, and shall be able to demonstrate that compliance to the relevant competent authorities with all obligations on them relating to legislation on data protection. They shall be deemed to be aware of, and shall comply with all obligations on them relating to legislation on prevention of money laundering and the financing of terrorism, proliferation-sensitive nuclear activities and the development of nuclear weapons delivery systems, in particular in terms of implementing appropriate measures concerning any payments debited or credited on their PM accounts. Participants shall ensure that they are informed about the TARGET2 network service provider’s data retrieval policy prior to entering into the contractual relationship with the TARGET2 network service provider.”;

| 7) | lisätään 39a artikla seuraavasti:

  ”Article 39a
  Transitional provisions

  1.   Once the TARGET system is operational and TARGET2 has ceased operation, PM account balances shall be transferred to the account holder’s corresponding successor accounts in the TARGET system.


  2.   The requirement that PM account holders, indirect Participants and addressable BIC holders adhering to the SCT Inst scheme be reachable in the TIPS Platform pursuant to Article 5 shall apply as of 25 February 2022.”; |
| --- | --- |

7)

lisätään 39a artikla seuraavasti:

”Article 39a

Transitional provisions

1.   Once the TARGET system is operational and TARGET2 has ceased operation, PM account balances shall be transferred to the account holder’s corresponding successor accounts in the TARGET system.

2.   The requirement that PM account holders, indirect Participants and addressable BIC holders adhering to the SCT Inst scheme be reachable in the TIPS Platform pursuant to Article 5 shall apply as of 25 February 2022.”;

| 8) | korvataan lisäyksessä I oleva 8 kohdan 4 alakohdan b alakohta seuraavasti:






  ”(b) | User-to-application mode (U2A)
  U2A permits direct communication between a participant and the ICM. The information is displayed in a browser running on a PC system (SWIFT Alliance WebStation or another interface, as may be required by SWIFT). For U2A access the IT infrastructure has to be able to support cookies. Further details are described in the ICM User Handbook.”; |
| --- | --- | --- |

8)

korvataan lisäyksessä I oleva 8 kohdan 4 alakohdan b alakohta seuraavasti:

”(b)

User-to-application mode (U2A)

U2A permits direct communication between a participant and the ICM. The information is displayed in a browser running on a PC system (SWIFT Alliance WebStation or another interface, as may be required by SWIFT). For U2A access the IT infrastructure has to be able to support cookies. Further details are described in the ICM User Handbook.”;

| 9) | korvataan lisäyksessä IV oleva 6 kohdan g alakohta seuraavasti:






  ”(g) | for contingency processing of payment orders, participants shall provide eligible assets as collateral. During contingency processing, incoming contingency payments may be used to fund outgoing contingency payments. For the purposes of contingency processing, participants’ available liquidity may not be taken into account by the ECB.”; |
| --- | --- | --- |

9)

korvataan lisäyksessä IV oleva 6 kohdan g alakohta seuraavasti:

”(g)

for contingency processing of payment orders, participants shall provide eligible assets as collateral. During contingency processing, incoming contingency payments may be used to fund outgoing contingency payments. For the purposes of contingency processing, participants’ available liquidity may not be taken into account by the ECB.”;

| 10) | lisätään seuraava lisäys VII:


  ”Appendix VII
  Requirements regarding information security management and business continuity management

  Information security management

  These requirements are applicable to each participant, unless the participant demonstrates that a specific requirement is not applicable to it. In establishing the scope of application of the requirements within its infrastructure, the participant should identify the elements that are part of the Payment Transaction Chain (PTC). Specifically, the PTC starts at a Point of Entry (PoE), i.e. a system involved in the creation of transactions (e.g. workstations, front-office and back-office applications, middleware), and ends at the system responsible to send the message to SWIFT (e.g. SWIFT VPN Box) or Internet (with the latter applicable to Internet-based Access).

  Requirement 1.1: Information security policy
  The management shall set a clear policy direction in line with business objectives and demonstrate support for and commitment to information security through the issuance, approval and maintenance of an information security policy aiming at managing information security and cyber resilience across the organisation in terms of identification, assessment and treatment of information security and cyber resilience risks. The policy should contain at least the following sections: objectives, scope (including domains such as organisation, human resources, asset management etc.), principles and allocation of responsibilities.

  Requirement 1.2: Internal organisation
  An information security framework shall be established to implement the information security policy within the organisation. The management shall coordinate and review the establishment of the information security framework to ensure the implementation of the information security policy (as per Requirement 1.1) across the organisation, including the allocation of sufficient resources and assignment of security responsibilities for this purpose.

  Requirement 1.3: External parties
  The security of the organisation’s information and information processing facilities should not be reduced by the introduction of, and/or the dependence on, an external party/parties or products/services provided by them. Any access to the organisation’s information processing facilities by external parties shall be controlled. When external parties or products/services of external parties are required to access the organisation’s information processing facilities, a risk assessment shall be carried out to determine the security implications and control requirements. Controls shall be agreed and defined in an agreement with each relevant external party.

  Requirement 1.4: Asset management
  All information assets, the business processes and the underlying information systems, such as operating systems, infrastructures, business applications, off-the-shelf products, services and user-developed applications, in the scope of the Payment Transaction Chain shall be accounted for and have a nominated owner. The responsibility for the maintenance and the operation of appropriate controls in the business processes and the related IT components to safeguard the information assets shall be assigned. Note: the owner can delegate the implementation of specific controls as appropriate, but remains accountable for the proper protection of the assets.

  Requirement 1.5: Information assets classification
  Information assets shall be classified in terms of their criticality to the smooth delivery of the service by the participant. The classification shall indicate the need, priorities and degree of protection required when handling the information asset in the relevant business processes and shall also take into consideration the underlying IT components. An information asset classification scheme approved by the management shall be used to define an appropriate set of protection controls throughout the information asset lifecycle (including removal and destruction of information assets) and to communicate the need for specific handling measures.

  Requirement 1.6: Human resources security
  Security responsibilities shall be addressed prior to employment in adequate job descriptions and in terms and conditions of employment. All candidates for employment, contractors and third party users shall be adequately screened, especially for sensitive jobs. Employees, contractors and third party users of information processing facilities shall sign an agreement on their security roles and responsibilities. An adequate level of awareness shall be ensured among all employees, contractors and third party users, and education and training in security procedures and the correct use of information processing facilities shall be provided to them to minimise possible security risks. A formal disciplinary process for handling security breaches shall be established for employees. Responsibilities shall be in place to ensure that an employee’s, contractor’s or third party user’s exit from or transfer within the organisation is managed, and that the return of all equipment and the removal of all access rights are completed.

  Requirement 1.7: Physical and environmental security
  Critical or sensitive information processing facilities shall be housed in secure areas, protected by defined security perimeters, with appropriate security barriers and entry controls. They shall be physically protected from unauthorised access, damage and interference. Access shall be granted only to individuals who fall within the scope of Requirement 1.6. Procedures and standards shall be established to protect physical media containing information assets when in transit.
  Equipment shall be protected from physical and environmental threats. Protection of equipment (including equipment used off-site) and against the removal of property is necessary to reduce the risk of unauthorised access to information and to guard against loss or damage of equipment or information. Special measures may be required to protect against physical threats and to safeguard supporting facilities such as the electrical supply and cabling infrastructure.

  Requirement 1.8: Operations management
  Responsibilities and procedures shall be established for the management and operation of information processing facilities covering all the underlying systems in the Payment Transaction Chain end-to-end.
  As regards operating procedures, including technical administration of IT systems, segregation of duties shall be implemented, where appropriate, to reduce the risk of negligent or deliberate system misuse. Where segregation of duties cannot be implemented due to documented objective reasons, compensatory controls shall be implemented following a formal risk analysis. Controls shall be established to prevent and detect the introduction of malicious code for systems in the Payment Transaction Chain. Controls shall be also established (including user awareness) to prevent, detect and remove malicious code. Mobile code shall be used only from trusted sources (e.g. signed Microsoft COM components and Java Applets). The configuration of the browser (e.g. the use of extensions and plugins) shall be strictly controlled.
  Data backup and recovery policies shall be implemented by the management; those recovery policies shall include a plan of the restoration process which is tested at regular intervals at least annually.
  Systems that are critical for the security of payments shall be monitored and events relevant to information security shall be recorded. Operator logs shall be used to ensure that information system problems are identified. Operator logs shall be regularly reviewed on a sample basis, based on the criticality of the operations. System monitoring shall be used to check the effectiveness of controls which are identified as critical for the security of payments and to verify conformity to an access policy model.
  Exchanges of information between organisations shall be based on a formal exchange policy, carried out in line with exchange agreements among the involved parties and shall be compliant with any relevant legislation. Third party software components employed in the exchange of information with TARGET2 (like software received from a Service Bureau in scenario 2 of the scope section of the TARGET2 self-certification arrangement document) must be used under a formal agreement with the third party.

  Requirement 1.9: Access control
  Access to information assets shall be justified on the basis of business requirements (need-to-know (1)) and according to the established framework of corporate policies (including the information security policy). Clear access control rules shall be defined based on the principle of least privilege (2) to reflect closely the needs of the corresponding business and IT processes. Where relevant (e.g. for backup management) logical access control should be consistent with physical access control unless there are adequate compensatory controls in place (e.g. encryption, personal data anonymisation).
  Formal and documented procedures shall be in place to control the allocation of access rights to information systems and services that fall within the scope of the Payment Transaction Chain. The procedures shall cover all stages in the lifecycle of user access, from the initial registration of new users to the final deregistration of users that no longer require access.
  Special attention shall be given, where appropriate, to the allocation of access rights of such criticality that the abuse of those access rights could lead to a severe adverse impact on the operations of the participant (e.g. access rights allowing system administration, override of system controls, direct access to business data).
  Appropriate controls shall be put in place to identify, authenticate and authorise users at specific points in the organisation’s network, e.g. for local and remote access to systems in the Payment Transaction Chain. Personal accounts shall not be shared in order to ensure accountability.
  For passwords, rules shall be established and enforced by specific controls to ensure that passwords cannot be easily guessed, e.g. complexity rules and limited-time validity. A safe password recovery and/or reset protocol shall be established.
  A policy shall be developed and implemented on the use of cryptographic controls to protect the confidentiality, authenticity and integrity of information. A key management policy shall be established to support the use of cryptographic controls.
  There shall be policy for viewing confidential information on screen or in print (e.g. a clear screen, a clear desk policy) to reduce the risk of unauthorised access.
  When working remotely, the risks of working in an unprotected environment shall be considered and appropriate technical and organisational controls shall be applied.

  Requirement 1.10: Information systems acquisition, development and maintenance
  Security requirements shall be identified and agreed prior to the development and/or implementation of information systems.
  Appropriate controls shall be built into applications, including user-developed applications, to ensure correct processing. These controls shall include the validation of input data, internal processing and output data. Additional controls may be required for systems that process, or have an impact on, sensitive, valuable or critical information. Such controls shall be determined on the basis of security requirements and risk assessment according to the established policies (e.g. information security policy, cryptographic control policy).
  The operational requirements of new systems shall be established, documented and tested prior to their acceptance and use. As regards network security, appropriate controls, including segmentation and secure management, should be implemented based on the criticality of data flows and the level of risk of the network zones in the organisation. There shall be specific controls to protect sensitive information passing over public networks.
  Access to system files and program source code shall be controlled and IT projects and support activities conducted in a secure manner. Care shall be taken to avoid exposure of sensitive data in test environments. Project and support environments shall be strictly controlled. Deployment of changes in production shall be strictly controlled. A risk assessment of the major changes to be deployed in production shall be conducted.
  Regular security testing activities of systems in production shall also be conducted according to a predefined plan based on the outcome of a risk assessment, and security testing shall include, at least, vulnerability assessments. All of the shortcomings highlighted during the security testing activities shall be assessed and action plans to close any identified gap shall be prepared and followed up in a timely fashion.

  Requirement 1.11: Information security in supplier (3) relationships
  To ensure protection of the participant’s internal information systems that are accessible by suppliers, information security requirements for mitigating the risks associated with supplier’s access shall be documented and formally agreed upon with the supplier.

  Requirement 1.12: Management of information security incidents and improvements
  To ensure a consistent and effective approach to the management of information security incidents, including communication on security events and weaknesses, roles, responsibilities and procedures, at business and technical level, shall be established and tested to ensure a quick, effective and orderly and safely recover from information security incidents including scenarios related to a cyber-related cause (e.g. a fraud pursued by an external attacker or by an insider). Personnel involved in these procedures shall be adequately trained.

  Requirement 1.13: Technical compliance review
  A participant’s internal information systems (e.g. back office systems, internal networks and external network connectivity) shall be regularly assessed for compliance with the organisation’s established framework of policies (e.g. information security policy, cryptographic control policy).

  Requirement 1.14: Virtualisation
  Guest virtual machines shall comply with all the security controls that are set for physical hardware and systems (e.g. hardening, logging). Controls relating to hypervisors must include: hardening of the hypervisor and the hosting operating system, regular patching, strict separation of different environments (e.g. production and development). Centralised management, logging and monitoring as well as managing of access rights, in particular for high privileged accounts, shall be implemented based on a risk assessment. Guest virtual machines managed by the same hypervisor shall have a similar risk profile.

  Requirement 1.15: Cloud computing
  The usage of public and/or hybrid cloud solutions in the Payment Transaction Chain must be based on a formal risk assessment, taking into account the technical controls and the contractual clauses related to the cloud solution.
  If hybrid cloud solutions are used, it is understood that the criticality level of the overall system is the highest one of the connected systems. All on-premises components of the hybrid solutions must be segregated from the other on-premises systems.

  Business continuity management (applicable only to critical participants)

  The following requirements (2.1 to 2.6) relate to business continuity management. Each TARGET2 participant classified by the Eurosystem as being critical for the smooth functioning of the TARGET2 system shall have a business continuity strategy in place comprising the following elements.








  Requirement 2.1 | : | Business continuity plans shall be developed and procedures for maintaining them are in place. |
| --- | --- | --- | --- |
| Requirement 2.2 | : | An alternate operational site shall be available. |
| Requirement 2.3 | : | The risk profile of the alternate site shall be different from that of the primary site, in order to avoid that both sites are affected by the same event at the same time. For example, the alternate site shall be on a different power grid and central telecommunication circuit from those of the primary business location. |
| Requirement 2.4 | : | In the event of a major operational disruption rendering the primary site inaccessible and/or critical staff unavailable, the critical participant shall be able to resume normal operations from the alternate site, where it shall be possible to properly close the business day and open the following business day(s). |
| Requirement 2.5 | : | Procedures shall be in place to ensure that the processing of transactions is resumed from the alternate site within a reasonable timeframe after the initial disruption of service and commensurate to the criticality of the business that was disrupted. |
| Requirement 2.6 | : | The ability to cope with operational disruptions shall be tested at least once a year and critical staff shall be appropriately trained. The maximum period between tests shall not exceed one year. |

10)

lisätään seuraava lisäys VII:

”Appendix VII

Requirements regarding information security management and business continuity management

Information security management

These requirements are applicable to each participant, unless the participant demonstrates that a specific requirement is not applicable to it. In establishing the scope of application of the requirements within its infrastructure, the participant should identify the elements that are part of the Payment Transaction Chain (PTC). Specifically, the PTC starts at a Point of Entry (PoE), i.e. a system involved in the creation of transactions (e.g. workstations, front-office and back-office applications, middleware), and ends at the system responsible to send the message to SWIFT (e.g. SWIFT VPN Box) or Internet (with the latter applicable to Internet-based Access).

Requirement 1.1: Information security policy

The management shall set a clear policy direction in line with business objectives and demonstrate support for and commitment to information security through the issuance, approval and maintenance of an information security policy aiming at managing information security and cyber resilience across the organisation in terms of identification, assessment and treatment of information security and cyber resilience risks. The policy should contain at least the following sections: objectives, scope (including domains such as organisation, human resources, asset management etc.), principles and allocation of responsibilities.

Requirement 1.2: Internal organisation

An information security framework shall be established to implement the information security policy within the organisation. The management shall coordinate and review the establishment of the information security framework to ensure the implementation of the information security policy (as per Requirement 1.1) across the organisation, including the allocation of sufficient resources and assignment of security responsibilities for this purpose.

Requirement 1.3: External parties

The security of the organisation’s information and information processing facilities should not be reduced by the introduction of, and/or the dependence on, an external party/parties or products/services provided by them. Any access to the organisation’s information processing facilities by external parties shall be controlled. When external parties or products/services of external parties are required to access the organisation’s information processing facilities, a risk assessment shall be carried out to determine the security implications and control requirements. Controls shall be agreed and defined in an agreement with each relevant external party.

Requirement 1.4: Asset management

All information assets, the business processes and the underlying information systems, such as operating systems, infrastructures, business applications, off-the-shelf products, services and user-developed applications, in the scope of the Payment Transaction Chain shall be accounted for and have a nominated owner. The responsibility for the maintenance and the operation of appropriate controls in the business processes and the related IT components to safeguard the information assets shall be assigned. Note: the owner can delegate the implementation of specific controls as appropriate, but remains accountable for the proper protection of the assets.

Requirement 1.5: Information assets classification

Information assets shall be classified in terms of their criticality to the smooth delivery of the service by the participant. The classification shall indicate the need, priorities and degree of protection required when handling the information asset in the relevant business processes and shall also take into consideration the underlying IT components. An information asset classification scheme approved by the management shall be used to define an appropriate set of protection controls throughout the information asset lifecycle (including removal and destruction of information assets) and to communicate the need for specific handling measures.

Requirement 1.6: Human resources security

Security responsibilities shall be addressed prior to employment in adequate job descriptions and in terms and conditions of employment. All candidates for employment, contractors and third party users shall be adequately screened, especially for sensitive jobs. Employees, contractors and third party users of information processing facilities shall sign an agreement on their security roles and responsibilities. An adequate level of awareness shall be ensured among all employees, contractors and third party users, and education and training in security procedures and the correct use of information processing facilities shall be provided to them to minimise possible security risks. A formal disciplinary process for handling security breaches shall be established for employees. Responsibilities shall be in place to ensure that an employee’s, contractor’s or third party user’s exit from or transfer within the organisation is managed, and that the return of all equipment and the removal of all access rights are completed.

Requirement 1.7: Physical and environmental security

Critical or sensitive information processing facilities shall be housed in secure areas, protected by defined security perimeters, with appropriate security barriers and entry controls. They shall be physically protected from unauthorised access, damage and interference. Access shall be granted only to individuals who fall within the scope of Requirement 1.6. Procedures and standards shall be established to protect physical media containing information assets when in transit.

Equipment shall be protected from physical and environmental threats. Protection of equipment (including equipment used off-site) and against the removal of property is necessary to reduce the risk of unauthorised access to information and to guard against loss or damage of equipment or information. Special measures may be required to protect against physical threats and to safeguard supporting facilities such as the electrical supply and cabling infrastructure.

Requirement 1.8: Operations management

Responsibilities and procedures shall be established for the management and operation of information processing facilities covering all the underlying systems in the Payment Transaction Chain end-to-end.

As regards operating procedures, including technical administration of IT systems, segregation of duties shall be implemented, where appropriate, to reduce the risk of negligent or deliberate system misuse. Where segregation of duties cannot be implemented due to documented objective reasons, compensatory controls shall be implemented following a formal risk analysis. Controls shall be established to prevent and detect the introduction of malicious code for systems in the Payment Transaction Chain. Controls shall be also established (including user awareness) to prevent, detect and remove malicious code. Mobile code shall be used only from trusted sources (e.g. signed Microsoft COM components and Java Applets). The configuration of the browser (e.g. the use of extensions and plugins) shall be strictly controlled.

Data backup and recovery policies shall be implemented by the management; those recovery policies shall include a plan of the restoration process which is tested at regular intervals at least annually.

Systems that are critical for the security of payments shall be monitored and events relevant to information security shall be recorded. Operator logs shall be used to ensure that information system problems are identified. Operator logs shall be regularly reviewed on a sample basis, based on the criticality of the operations. System monitoring shall be used to check the effectiveness of controls which are identified as critical for the security of payments and to verify conformity to an access policy model.

Exchanges of information between organisations shall be based on a formal exchange policy, carried out in line with exchange agreements among the involved parties and shall be compliant with any relevant legislation. Third party software components employed in the exchange of information with TARGET2 (like software received from a Service Bureau in scenario 2 of the scope section of the TARGET2 self-certification arrangement document) must be used under a formal agreement with the third party.

Requirement 1.9: Access control

Access to information assets shall be justified on the basis of business requirements (need-to-know (1)) and according to the established framework of corporate policies (including the information security policy). Clear access control rules shall be defined based on the principle of least privilege (2) to reflect closely the needs of the corresponding business and IT processes. Where relevant (e.g. for backup management) logical access control should be consistent with physical access control unless there are adequate compensatory controls in place (e.g. encryption, personal data anonymisation).

Formal and documented procedures shall be in place to control the allocation of access rights to information systems and services that fall within the scope of the Payment Transaction Chain. The procedures shall cover all stages in the lifecycle of user access, from the initial registration of new users to the final deregistration of users that no longer require access.

Special attention shall be given, where appropriate, to the allocation of access rights of such criticality that the abuse of those access rights could lead to a severe adverse impact on the operations of the participant (e.g. access rights allowing system administration, override of system controls, direct access to business data).

Appropriate controls shall be put in place to identify, authenticate and authorise users at specific points in the organisation’s network, e.g. for local and remote access to systems in the Payment Transaction Chain. Personal accounts shall not be shared in order to ensure accountability.

For passwords, rules shall be established and enforced by specific controls to ensure that passwords cannot be easily guessed, e.g. complexity rules and limited-time validity. A safe password recovery and/or reset protocol shall be established.

A policy shall be developed and implemented on the use of cryptographic controls to protect the confidentiality, authenticity and integrity of information. A key management policy shall be established to support the use of cryptographic controls.

There shall be policy for viewing confidential information on screen or in print (e.g. a clear screen, a clear desk policy) to reduce the risk of unauthorised access.

When working remotely, the risks of working in an unprotected environment shall be considered and appropriate technical and organisational controls shall be applied.

Requirement 1.10: Information systems acquisition, development and maintenance

Security requirements shall be identified and agreed prior to the development and/or implementation of information systems.

Appropriate controls shall be built into applications, including user-developed applications, to ensure correct processing. These controls shall include the validation of input data, internal processing and output data. Additional controls may be required for systems that process, or have an impact on, sensitive, valuable or critical information. Such controls shall be determined on the basis of security requirements and risk assessment according to the established policies (e.g. information security policy, cryptographic control policy).

The operational requirements of new systems shall be established, documented and tested prior to their acceptance and use. As regards network security, appropriate controls, including segmentation and secure management, should be implemented based on the criticality of data flows and the level of risk of the network zones in the organisation. There shall be specific controls to protect sensitive information passing over public networks.

Access to system files and program source code shall be controlled and IT projects and support activities conducted in a secure manner. Care shall be taken to avoid exposure of sensitive data in test environments. Project and support environments shall be strictly controlled. Deployment of changes in production shall be strictly controlled. A risk assessment of the major changes to be deployed in production shall be conducted.

Regular security testing activities of systems in production shall also be conducted according to a predefined plan based on the outcome of a risk assessment, and security testing shall include, at least, vulnerability assessments. All of the shortcomings highlighted during the security testing activities shall be assessed and action plans to close any identified gap shall be prepared and followed up in a timely fashion.

Requirement 1.11: Information security in supplier (3) relationships

To ensure protection of the participant’s internal information systems that are accessible by suppliers, information security requirements for mitigating the risks associated with supplier’s access shall be documented and formally agreed upon with the supplier.

Requirement 1.12: Management of information security incidents and improvements

To ensure a consistent and effective approach to the management of information security incidents, including communication on security events and weaknesses, roles, responsibilities and procedures, at business and technical level, shall be established and tested to ensure a quick, effective and orderly and safely recover from information security incidents including scenarios related to a cyber-related cause (e.g. a fraud pursued by an external attacker or by an insider). Personnel involved in these procedures shall be adequately trained.

Requirement 1.13: Technical compliance review

A participant’s internal information systems (e.g. back office systems, internal networks and external network connectivity) shall be regularly assessed for compliance with the organisation’s established framework of policies (e.g. information security policy, cryptographic control policy).

Requirement 1.14: Virtualisation

Guest virtual machines shall comply with all the security controls that are set for physical hardware and systems (e.g. hardening, logging). Controls relating to hypervisors must include: hardening of the hypervisor and the hosting operating system, regular patching, strict separation of different environments (e.g. production and development). Centralised management, logging and monitoring as well as managing of access rights, in particular for high privileged accounts, shall be implemented based on a risk assessment. Guest virtual machines managed by the same hypervisor shall have a similar risk profile.

Requirement 1.15: Cloud computing

The usage of public and/or hybrid cloud solutions in the Payment Transaction Chain must be based on a formal risk assessment, taking into account the technical controls and the contractual clauses related to the cloud solution.

If hybrid cloud solutions are used, it is understood that the criticality level of the overall system is the highest one of the connected systems. All on-premises components of the hybrid solutions must be segregated from the other on-premises systems.

Business continuity management (applicable only to critical participants)

The following requirements (2.1 to 2.6) relate to business continuity management. Each TARGET2 participant classified by the Eurosystem as being critical for the smooth functioning of the TARGET2 system shall have a business continuity strategy in place comprising the following elements.

Requirement 2.1

:

Business continuity plans shall be developed and procedures for maintaining them are in place.

Requirement 2.2

:

An alternate operational site shall be available.

Requirement 2.3

:

The risk profile of the alternate site shall be different from that of the primary site, in order to avoid that both sites are affected by the same event at the same time. For example, the alternate site shall be on a different power grid and central telecommunication circuit from those of the primary business location.

Requirement 2.4

:

In the event of a major operational disruption rendering the primary site inaccessible and/or critical staff unavailable, the critical participant shall be able to resume normal operations from the alternate site, where it shall be possible to properly close the business day and open the following business day(s).

Requirement 2.5

:

Procedures shall be in place to ensure that the processing of transactions is resumed from the alternate site within a reasonable timeframe after the initial disruption of service and commensurate to the criticality of the business that was disrupted.

Requirement 2.6

:

The ability to cope with operational disruptions shall be tested at least once a year and critical staff shall be appropriately trained. The maximum period between tests shall not exceed one year.

---

(1)  The need-to-know principle refers to the identification of the set of information that an individual needs access to in order to carry out her/his duties.

1

(2)  The principle of least privilege refers to tailoring a subject’s access profile to an IT system in order to match the corresponding business role.

2

(3)  A supplier in the context of this exercise should be understood as any third party (and its personnel) which is under contract (agreement), with the institution, to provide a service and under the service agreement the third party (and its personnel) is granted access, either remotely or on-site, to information and/or information systems and/or information processing facilities of the institution in scope or associated to the scope covered under the exercise of the TARGET2 self-certification.

3

---

LIITE II

Muutetaan päätöksen EKP/2007/7 liite II seuraavasti:

| 1) | muutetaan 1 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan määritelmä ”instant payment order” seuraavasti:






  ”— | “instant payment order” means, in line with the European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme, a payment instruction which can be executed 24 hours a day any calendar day of the year, with immediate or close to immediate processing and notification to the payer and includes (i) the TIPS DCA to TIPS DCA instant payment orders, (ii) TIPS DCA to TIPS AS technical account instant payment orders, (iii) TIPS AS technical account to TIPS DCA instant payment orders and (iv) TIPS AS technical account to TIPS AS technical account instant payment orders,”; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

muutetaan 1 artikla seuraavasti:

a)

korvataan määritelmä ”instant payment order” seuraavasti:

”—

“instant payment order” means, in line with the European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme, a payment instruction which can be executed 24 hours a day any calendar day of the year, with immediate or close to immediate processing and notification to the payer and includes (i) the TIPS DCA to TIPS DCA instant payment orders, (ii) TIPS DCA to TIPS AS technical account instant payment orders, (iii) TIPS AS technical account to TIPS DCA instant payment orders and (iv) TIPS AS technical account to TIPS AS technical account instant payment orders,”;

| b) | lisätään seuraavat määritelmät:






  ”— | “TIPS ancillary system technical account (TIPS AS technical account)” means an account held by an ancillary system or a CB on an ancillary system's behalf in the CB’s TARGET2 component system for use by the ancillary system for the purpose of settling instant payments in its own books, |
| --- | --- | --- |

b)

lisätään seuraavat määritelmät:

”—

“TIPS ancillary system technical account (TIPS AS technical account)” means an account held by an ancillary system or a CB on an ancillary system's behalf in the CB’s TARGET2 component system for use by the ancillary system for the purpose of settling instant payments in its own books,

| — | “TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS DCA to a TIPS AS technical account to fund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system, |
| --- | --- |

—

“TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS DCA to a TIPS AS technical account to fund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system,

| — | “TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS AS technical account to a TIPS DCA to defund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system, |
| --- | --- |

—

“TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS AS technical account to a TIPS DCA to defund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system,

| — | “Network Service Provider (NSP)” means an undertaking that has been awarded a concession with the Eurosystem to provide connectivity services via the Eurosystem Single Market Infrastructure Gateway.”; |
| --- | --- |

—

“Network Service Provider (NSP)” means an undertaking that has been awarded a concession with the Eurosystem to provide connectivity services via the Eurosystem Single Market Infrastructure Gateway.”;

| c) | poistetaan määritelmä ”T2S network service provider”; |
| --- | --- |

c)

poistetaan määritelmä ”T2S network service provider”;

| 2) | korvataan 4 artiklan 2 kohdan fc alakohta seuraavasti:






  ”(fc) | TIPS DCA to PM liquidity transfer orders and PM to TIPS DCA liquidity transfer orders;”; |
| --- | --- | --- |

2)

korvataan 4 artiklan 2 kohdan fc alakohta seuraavasti:

”(fc)

TIPS DCA to PM liquidity transfer orders and PM to TIPS DCA liquidity transfer orders;”;

| 3) | lisätään 4 artiklan 2 kohtaan fd alakohta seuraavasti:






  ”(fd) | TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders and TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders; and”; |
| --- | --- | --- |

3)

lisätään 4 artiklan 2 kohtaan fd alakohta seuraavasti:

”(fd)

TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders and TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders; and”;

| 4) | korvataan 4 artiklan 3 kohta seuraavasti:

  ”3.   TARGET2 provides real-time gross settlement for payments in euro, with settlement in central bank money across PM accounts, T2S DCAs and TIPS DCAs. TARGET2 is established and functions on the basis of the SSP through which payment orders are submitted and processed and through which payments are ultimately received in the same technical manner. As far as the technical operation of the T2S DCAs is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the T2S Platform. As far as the technical operation of the TIPS DCAs and TIPS AS technical accounts is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the TIPS Platform. The ECB is the provider of services under these Conditions. Acts and omissions of the SSP-providing NCBs and the 4CBs shall be considered acts and omissions of the ECB, for which it shall assume liability in accordance with Article 21 of this Annex. Participation pursuant to these Conditions shall not create a contractual relationship between T2S DCA holders and the SSP-providing NCBs or the 4CBs when any of the latter acts in that capacity. Instructions, messages or information which a T2S DCA holder receives from, or sends to, the SSP or T2S Platform in relation to the services provided under these Conditions are deemed to be received from, or sent to, the ECB."; |
| --- | --- |

4)

korvataan 4 artiklan 3 kohta seuraavasti:

”3.   TARGET2 provides real-time gross settlement for payments in euro, with settlement in central bank money across PM accounts, T2S DCAs and TIPS DCAs. TARGET2 is established and functions on the basis of the SSP through which payment orders are submitted and processed and through which payments are ultimately received in the same technical manner. As far as the technical operation of the T2S DCAs is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the T2S Platform. As far as the technical operation of the TIPS DCAs and TIPS AS technical accounts is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the TIPS Platform. The ECB is the provider of services under these Conditions. Acts and omissions of the SSP-providing NCBs and the 4CBs shall be considered acts and omissions of the ECB, for which it shall assume liability in accordance with Article 21 of this Annex. Participation pursuant to these Conditions shall not create a contractual relationship between T2S DCA holders and the SSP-providing NCBs or the 4CBs when any of the latter acts in that capacity. Instructions, messages or information which a T2S DCA holder receives from, or sends to, the SSP or T2S Platform in relation to the services provided under these Conditions are deemed to be received from, or sent to, the ECB.";

| 5) | korvataan 8 artiklan 3 kohta seuraavasti:

  ”3.   Where the ECB has granted a request by a T2S DCA holder pursuant to paragraph 1, that T2S DCA holder is deemed to have given the participating CSD(s) a mandate to debit the T2S DCA with the amounts relating to securities transactions executed on those securities accounts.”; |
| --- | --- |

5)

korvataan 8 artiklan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Where the ECB has granted a request by a T2S DCA holder pursuant to paragraph 1, that T2S DCA holder is deemed to have given the participating CSD(s) a mandate to debit the T2S DCA with the amounts relating to securities transactions executed on those securities accounts.”;

| 6) | korvataan 28 artiklan 1 kohta seuraavasti:

  ”1.   T2S DCA holders shall be deemed to be aware of, shall comply with, and shall be able to demonstrate that compliance to the relevant competent authorities with all obligations on them relating to legislation on data protection. They shall be deemed to be aware of, and shall comply with all obligations on them relating to legislation on prevention of money laundering and the financing of terrorism, proliferation-sensitive nuclear activities and the development of nuclear weapons delivery systems, in particular in terms of implementing appropriate measures concerning any payments debited or credited on their T2S DCAs. Prior to entering into the contractual relationship with its T2S network service provider, T2S DCA holders shall ensure that they are informed about its data retrieval policy.”; |
| --- | --- |

6)

korvataan 28 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   T2S DCA holders shall be deemed to be aware of, shall comply with, and shall be able to demonstrate that compliance to the relevant competent authorities with all obligations on them relating to legislation on data protection. They shall be deemed to be aware of, and shall comply with all obligations on them relating to legislation on prevention of money laundering and the financing of terrorism, proliferation-sensitive nuclear activities and the development of nuclear weapons delivery systems, in particular in terms of implementing appropriate measures concerning any payments debited or credited on their T2S DCAs. Prior to entering into the contractual relationship with its T2S network service provider, T2S DCA holders shall ensure that they are informed about its data retrieval policy.”;

| 7) | korvataan 30 artikla seuraavasti:

  ”Article 30
  Contractual relationship with an NSP

  1.   T2S DCA holders shall either:






  (a) | have concluded a contract with an NSP within the framework of the concession contract with that NSP in order to establish a technical connection to TARGET2- ECB; or |
| --- | --- | --- |

7)

korvataan 30 artikla seuraavasti:

”Article 30

Contractual relationship with an NSP

1.   T2S DCA holders shall either:

(a)

have concluded a contract with an NSP within the framework of the concession contract with that NSP in order to establish a technical connection to TARGET2- ECB; or

| (b) | connect via another entity which has concluded a contract with an NSP within the framework of the concession contract with that NSP. |
| --- | --- |

(b)

connect via another entity which has concluded a contract with an NSP within the framework of the concession contract with that NSP.

2.   The legal relationship between a T2S DCA holder and the NSP shall be exclusively governed by the terms and conditions of the separate contract concluded with an NSP as referred to in paragraph 1(a).

3.   The services to be provided by the NSP shall not form part of the services to be performed by the ECB in respect of TARGET2.

4.   The ECB shall not be liable for any acts, errors or omissions of the NSP (including its directors, staff and subcontractors), or for any acts, errors or omissions of third parties selected by participants to gain access to the NSP’s network.”;

| 8) | Lisätään 34a artikla seuraavasti:

  ”Article 34a
  Transitional provisions
  Once the TARGET system is operational and TARGET2 has ceased operation, T2S DCA holders shall become T2S DCA holders in the TARGET system.”; |
| --- | --- |

8)

Lisätään 34a artikla seuraavasti:

”Article 34a

Transitional provisions

Once the TARGET system is operational and TARGET2 has ceased operation, T2S DCA holders shall become T2S DCA holders in the TARGET system.”;

| 9) | korvataan liitteessä II olevassa 6 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa, 9 artiklan 5 kohdassa, 10 artiklan 6 kohdassa, 14 artiklan 1 kohdan a alakohdassa, 22 artiklan 1 kohdassa, 22 artiklan 2 kohdassa, 22 artiklan 3 kohdassa, 27 artiklan 5 kohdassa, 28 artiklan 1 kohdassa, 29 artiklan 1 kohdassa ja lisäyksessä I olevassa 1 kohdassa olevat viittaukset käsitteeseen ”T2S network service provider” (yksikössä tai monikossa) viittauksilla lyhenteeseen ”NSP”; |
| --- | --- |

9)

korvataan liitteessä II olevassa 6 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa, 9 artiklan 5 kohdassa, 10 artiklan 6 kohdassa, 14 artiklan 1 kohdan a alakohdassa, 22 artiklan 1 kohdassa, 22 artiklan 2 kohdassa, 22 artiklan 3 kohdassa, 27 artiklan 5 kohdassa, 28 artiklan 1 kohdassa, 29 artiklan 1 kohdassa ja lisäyksessä I olevassa 1 kohdassa olevat viittaukset käsitteeseen ”T2S network service provider” (yksikössä tai monikossa) viittauksilla lyhenteeseen ”NSP”;

| 10) | korvataan lisäyksessä I oleva 8 kohdan 4 alakohdan b alakohta seuraavasti:






  ”(b) | User-to-application mode (U2A)
  U2A permits direct communication between a T2S DCA holder and the T2S GUI. The information is displayed in a browser running on a PC system. For U2A access the IT infrastructure has to be able to support cookies. Further details are described in the T2S User Handbook.”. |
| --- | --- | --- |

10)

korvataan lisäyksessä I oleva 8 kohdan 4 alakohdan b alakohta seuraavasti:

”(b)

User-to-application mode (U2A)

U2A permits direct communication between a T2S DCA holder and the T2S GUI. The information is displayed in a browser running on a PC system. For U2A access the IT infrastructure has to be able to support cookies. Further details are described in the T2S User Handbook.”.

---

LIITE III

Muutetaan päätöksen EKP/2007/7 liite III seuraavasti:

| 1) | korvataan tämän liitteen viittaukset käsitteeseen ”TIPS network service provider” (yksikössä tai monikossa) viittauksilla lyhenteeseen ”NSP”; |
| --- | --- |

1)

korvataan tämän liitteen viittaukset käsitteeseen ”TIPS network service provider” (yksikössä tai monikossa) viittauksilla lyhenteeseen ”NSP”;

| 2) | muutetaan 1 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan määritelmä ”reachable party” seuraavasti:






  ”— | “reachable party” means an entity which: (a) holds a BIC, (b) is designated as a reachable party by a TIPS DCA holder or by an ancillary system; (c) is a correspondent, customer or branch of a TIPS DCA holder or a participant of an ancillary system or a correspondent, customer or branch of a participant of an ancillary system; and (d) is addressable through the TIPS Platform and is able to submit instant payment orders and receive instant payment orders either via the TIPS DCA holder or the ancillary system or, if so authorised by the TIPS DCA holder or by the ancillary system, directly,”; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

muutetaan 1 artikla seuraavasti:

a)

korvataan määritelmä ”reachable party” seuraavasti:

”—

“reachable party” means an entity which: (a) holds a BIC, (b) is designated as a reachable party by a TIPS DCA holder or by an ancillary system; (c) is a correspondent, customer or branch of a TIPS DCA holder or a participant of an ancillary system or a correspondent, customer or branch of a participant of an ancillary system; and (d) is addressable through the TIPS Platform and is able to submit instant payment orders and receive instant payment orders either via the TIPS DCA holder or the ancillary system or, if so authorised by the TIPS DCA holder or by the ancillary system, directly,”;

| b) | korvataan määritelmä ”payment order” seuraavasti:






  ”— | “payment order”, except where used in Articles 16 to 18 of this Annex, means an instant payment order, a positive recall answer, a PM to TIPS DCA liquidity transfer order, a TIPS DCA to PM liquidity transfer order, a TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order or a TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order,”; |
| --- | --- | --- |

b)

korvataan määritelmä ”payment order” seuraavasti:

”—

“payment order”, except where used in Articles 16 to 18 of this Annex, means an instant payment order, a positive recall answer, a PM to TIPS DCA liquidity transfer order, a TIPS DCA to PM liquidity transfer order, a TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order or a TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order,”;

| c) | korvataan määritelmä ”instant payment order” seuraavasti:






  ”— | “instant payment order” means, in line with the European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme, a payment instruction which can be executed 24 hours a day any calendar day of the year, with immediate or close to immediate processing and notification to the payer and includes (a) TIPS DCA to TIPS DCA instant payment orders, (b) TIPS DCA to TIPS AS technical account instant payment orders, (c) TIPS AS technical account to TIPS DCA instant payment orders and (d) TIPS AS technical account to TIPS AS technical account instant payment orders,”; |
| --- | --- | --- |

c)

korvataan määritelmä ”instant payment order” seuraavasti:

”—

“instant payment order” means, in line with the European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme, a payment instruction which can be executed 24 hours a day any calendar day of the year, with immediate or close to immediate processing and notification to the payer and includes (a) TIPS DCA to TIPS DCA instant payment orders, (b) TIPS DCA to TIPS AS technical account instant payment orders, (c) TIPS AS technical account to TIPS DCA instant payment orders and (d) TIPS AS technical account to TIPS AS technical account instant payment orders,”;

| d) | lisätään seuraavat määritelmät:






  ”— | “TIPS ancillary system technical account (TIPS AS technical account)” means an account held by an ancillary system or the CB on an ancillary system's behalf in the CB’s TARGET2 component system for use by that ancillary system for the purpose of settling instant payments in its own books, |
| --- | --- | --- |

d)

lisätään seuraavat määritelmät:

”—

“TIPS ancillary system technical account (TIPS AS technical account)” means an account held by an ancillary system or the CB on an ancillary system's behalf in the CB’s TARGET2 component system for use by that ancillary system for the purpose of settling instant payments in its own books,

| — | “TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS DCA to a TIPS AS technical account to fund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system, |
| --- | --- |

—

“TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS DCA to a TIPS AS technical account to fund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system,

| — | “TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS AS technical account to a TIPS DCA to defund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system, |
| --- | --- |

—

“TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS AS technical account to a TIPS DCA to defund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system,

| — | “European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme” or “SCT Inst scheme” means an automated, open standards scheme providing a set of interbank rules to be complied with by SCT Inst participants, allowing payment services providers in SEPA to offer an automated, SEPA-wide euro instant credit transfer product, |
| --- | --- |

—

“European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme” or “SCT Inst scheme” means an automated, open standards scheme providing a set of interbank rules to be complied with by SCT Inst participants, allowing payment services providers in SEPA to offer an automated, SEPA-wide euro instant credit transfer product,

| — | “mobile proxy look-up (MPL) service” means a service which enables TIPS DCA holders, ancillary systems using TIPS AS technical accounts and reachable parties, who receive from their customers a request to execute an instant payment order in favour of a beneficiary identified with a proxy (e.g. a mobile number), to retrieve from the central MPL repository the corresponding beneficiary IBAN and the BIC to be used to credit the relevant account in TIPS, |
| --- | --- |

—

“mobile proxy look-up (MPL) service” means a service which enables TIPS DCA holders, ancillary systems using TIPS AS technical accounts and reachable parties, who receive from their customers a request to execute an instant payment order in favour of a beneficiary identified with a proxy (e.g. a mobile number), to retrieve from the central MPL repository the corresponding beneficiary IBAN and the BIC to be used to credit the relevant account in TIPS,

| — | “Network Service Provider (NSP)” means an undertaking that has been awarded a concession with the Eurosystem to provide connectivity services via the Eurosystem Single Market Infrastructure Gateway, |
| --- | --- |

—

“Network Service Provider (NSP)” means an undertaking that has been awarded a concession with the Eurosystem to provide connectivity services via the Eurosystem Single Market Infrastructure Gateway,

| — | “IBAN” means the international bank account number which uniquely identifies an individual account at a specific financial institution in a particular country.”; |
| --- | --- |

—

“IBAN” means the international bank account number which uniquely identifies an individual account at a specific financial institution in a particular country.”;

| e) | poistetaan määritelmä ”TIPS network service provider”; |
| --- | --- |

e)

poistetaan määritelmä ”TIPS network service provider”;

| 3) | poistetaan 3 artiklan 1 kohdassa oleva viittaus ”Appendix V: TIPS connectivity technical requirements”; |
| --- | --- |

3)

poistetaan 3 artiklan 1 kohdassa oleva viittaus ”Appendix V: TIPS connectivity technical requirements”;

| 4) | muutetaan 4 artikla seuraavasti:






  a) | lisätään 2 kohtaan k alakohta seuraavasti:






  ”(k) | TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders and TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders; and”; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

muutetaan 4 artikla seuraavasti:

a)

lisätään 2 kohtaan k alakohta seuraavasti:

”(k)

TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders and TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders; and”;

| b) | korvataan 3 kohta seuraavasti:

  ”3.   TARGET2 provides real-time gross settlement for payments in euro, with settlement in central bank money across PM accounts, T2S DCAs and TIPS DCAs. TARGET2 is established and functions on the basis of the SSP through which payment orders are submitted and processed and through which payments are ultimately received in the same technical manner. As far as the technical operation of the TIPS DCAs and TIPS AS technical accounts is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the TIPS Platform. As far as the technical operation of the T2S DCAs is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the T2S Platform.”; |
| --- | --- |

b)

korvataan 3 kohta seuraavasti:

”3.   TARGET2 provides real-time gross settlement for payments in euro, with settlement in central bank money across PM accounts, T2S DCAs and TIPS DCAs. TARGET2 is established and functions on the basis of the SSP through which payment orders are submitted and processed and through which payments are ultimately received in the same technical manner. As far as the technical operation of the TIPS DCAs and TIPS AS technical accounts is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the TIPS Platform. As far as the technical operation of the T2S DCAs is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the T2S Platform.”;

| 5) | korvataan 6 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohta seuraavasti:






  ”(i) | install, manage, operate and monitor and ensure the security of the necessary IT infrastructure to connect to the TIPS Platform and submit payment orders to it. In doing so, applicant TIPS DCA holders may involve third parties, but retain sole liability. In particular, unless an instructing party is used, applicant TIPS DCA holders shall enter into an agreement with one or more NSPs to obtain the necessary connection and admissions, in accordance with the technical specifications in Appendix I; and”; |
| --- | --- | --- |

5)

korvataan 6 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohta seuraavasti:

”(i)

install, manage, operate and monitor and ensure the security of the necessary IT infrastructure to connect to the TIPS Platform and submit payment orders to it. In doing so, applicant TIPS DCA holders may involve third parties, but retain sole liability. In particular, unless an instructing party is used, applicant TIPS DCA holders shall enter into an agreement with one or more NSPs to obtain the necessary connection and admissions, in accordance with the technical specifications in Appendix I; and”;

| 6) | korvataan 9 artikla seuraavasti:

  ”Article 9
  Contractual relationship with an NSP

  1.   Participants shall either:






  (a) | conclude a contract with an NSP within the framework of the concession contract with that NSP in order to establish a technical connection to TARGET2-ECB; or |
| --- | --- | --- |

6)

korvataan 9 artikla seuraavasti:

”Article 9

Contractual relationship with an NSP

1.   Participants shall either:

(a)

conclude a contract with an NSP within the framework of the concession contract with that NSP in order to establish a technical connection to TARGET2-ECB; or

| (b) | connect via another entity which has concluded a contract with an NSP within the framework of the concession contract with that NSP. |
| --- | --- |

(b)

connect via another entity which has concluded a contract with an NSP within the framework of the concession contract with that NSP.

2.   The legal relationship between a participant and the NSP shall be exclusively governed by the terms and conditions of their separate contract as referred to in paragraph 1(a).

3.   The services to be provided by the NSP shall not form part of the services to be performed by the ECB in respect of TARGET2.

4.   The ECB shall not be liable for any acts, errors or omissions by the NSP (including its directors, staff and subcontractors), or for any acts, errors or omissions by third parties selected by participants to gain access to the NSP’s network.”;

| 7) | poistetaan 10 artikla; |
| --- | --- |

7)

poistetaan 10 artikla;

| 8) | lisätään 11a artikla seuraavasti:

  ”Article 11a
  MPL repository

  1.   The central MPL repository contains the proxy – IBAN mapping table for the purposes of the MPL service.


  2.   Each proxy may be linked to only one IBAN.


  3.   Article 29 shall apply to the data contained in the MPL repository.”; |
| --- | --- |

8)

lisätään 11a artikla seuraavasti:

”Article 11a

MPL repository

1.   The central MPL repository contains the proxy – IBAN mapping table for the purposes of the MPL service.

2.   Each proxy may be linked to only one IBAN.

3.   Article 29 shall apply to the data contained in the MPL repository.”;

| 9) | poistetaan 12 artiklan 9 kohta; |
| --- | --- |

9)

poistetaan 12 artiklan 9 kohta;

| 10) | korvataan 16 artikla seuraavasti:

  ”Article 16
  Types of payment orders in TIPS DCA
  The following are classified as payment orders for the purposes of the TIPS service:






  (a) | instant payment orders; |
| --- | --- | --- |

10)

korvataan 16 artikla seuraavasti:

”Article 16

Types of payment orders in TIPS DCA

The following are classified as payment orders for the purposes of the TIPS service:

(a)

instant payment orders;

| (b) | positive recall answers; |
| --- | --- |

(b)

positive recall answers;

| (c) | TIPS DCA to PM liquidity transfer orders; |
| --- | --- |

(c)

TIPS DCA to PM liquidity transfer orders;

| (d) | TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders; and |
| --- | --- |

(d)

TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders; and

| (e) | TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders.”; |
| --- | --- |

(e)

TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders.”;

| 11) | korvataan 18 artiklan 6 kohta seuraavasti:

  ”6.   After a TIPS DCA to PM liquidity transfer order, a TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order or a TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order has been accepted as referred to in Article 17, the TARGET2-ECB shall check whether sufficient funds are available on the payer's account. If sufficient funds are not available the liquidity transfer order shall be rejected. If sufficient funds are available the liquidity transfer order shall be settled immediately.”; |
| --- | --- |

11)

korvataan 18 artiklan 6 kohta seuraavasti:

”6.   After a TIPS DCA to PM liquidity transfer order, a TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order or a TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order has been accepted as referred to in Article 17, the TARGET2-ECB shall check whether sufficient funds are available on the payer's account. If sufficient funds are not available the liquidity transfer order shall be rejected. If sufficient funds are available the liquidity transfer order shall be settled immediately.”;

| 12) | korvataan 20 artiklan 1 kohdan b alakohta seuraavasti:






  ”(b) | TIPS DCA to PM liquidity transfer orders, positive recall answers and TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders are deemed entered into TARGET2-ECB and irrevocable at the moment that the relevant TIPS DCA is debited. TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders are deemed entered into TARGET2-ECB and irrevocable at the moment that the relevant TIPS AS technical account is debited.”; |
| --- | --- | --- |

12)

korvataan 20 artiklan 1 kohdan b alakohta seuraavasti:

”(b)

TIPS DCA to PM liquidity transfer orders, positive recall answers and TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders are deemed entered into TARGET2-ECB and irrevocable at the moment that the relevant TIPS DCA is debited. TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders are deemed entered into TARGET2-ECB and irrevocable at the moment that the relevant TIPS AS technical account is debited.”;

| 13) | korvataan 30 artiklan 1 kohta seuraavasti:

  ”1.   TIPS DCA holders shall be deemed to be aware of, shall comply with and shall be able to demonstrate that compliance to the relevant competent authorities with all obligations on them relating to legislation on data protection. They shall be deemed to be aware of, and shall comply with all obligations on them relating to legislation on prevention of money laundering and the financing of terrorism, proliferation-sensitive nuclear activities and the development of nuclear weapons delivery systems, in particular in terms of implementing appropriate measures concerning any payments debited or credited on their TIPS DCAs. TIPS DCA holders ensure that they are informed about their chosen NSP's data retrieval policy prior to entering into a contractual relationship with that NSP.”; |
| --- | --- |

13)

korvataan 30 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   TIPS DCA holders shall be deemed to be aware of, shall comply with and shall be able to demonstrate that compliance to the relevant competent authorities with all obligations on them relating to legislation on data protection. They shall be deemed to be aware of, and shall comply with all obligations on them relating to legislation on prevention of money laundering and the financing of terrorism, proliferation-sensitive nuclear activities and the development of nuclear weapons delivery systems, in particular in terms of implementing appropriate measures concerning any payments debited or credited on their TIPS DCAs. TIPS DCA holders ensure that they are informed about their chosen NSP's data retrieval policy prior to entering into a contractual relationship with that NSP.”;

| 14) | lisätään 35a artikla seuraavasti:

  ”Article 35a
  Transitional provision
  Once the TARGET system is operational and the TARGET2 has ceased operation, TIPS DCA holders shall become TIPS DCA holders in the TARGET system.”; |
| --- | --- |

14)

lisätään 35a artikla seuraavasti:

”Article 35a

Transitional provision

Once the TARGET system is operational and the TARGET2 has ceased operation, TIPS DCA holders shall become TIPS DCA holders in the TARGET system.”;

| 15) | korvataan lisäyksessä I olevassa 2 kohdassa oleva taulukko seuraavasti:






  ”Message Type | Message Name |
| --- | --- | --- |
| Pacs.002 | FIToFIPayment Status Report |
| Pacs.004 | PaymentReturn |
| Pacs.008 | FIToFICustomerCreditTransfer |
| Pacs.028 | FIToFIPaymentStatusRequest |
| camt.003 | GetAccount |
| camt.004 | ReturnAccount |
| camt.005 | GetTransaction |
| camt.006 | ReturnTransaction |
| camt.011 | ModifyLimit |
| camt.019 | ReturnBusinessDayInformation |
| camt.025 | Receipt |
| camt.029 | ResolutionOfInvestigation |
| camt.050 | LiquidityCreditTransfer |
| camt.052 | BankToCustomerAccountReport |
| camt.053 | BankToCustomerStatement |
| camt.054 | BankToCustomerDebitCreditNotification |
| camt.056 | FIToFIPaymentCancellationRequest |
| acmt.010 | AccountRequestAcknowledgement |
| acmt.011 | AccountRequestRejection |
| acmt.015 | AccountExcludedMandateMaintenanceRequest |
| reda.016 | PartyStatusAdviceV01 |
| reda.022 | PartyModificationRequestV01” |

15)

korvataan lisäyksessä I olevassa 2 kohdassa oleva taulukko seuraavasti:

”Message Type

Message Name

Pacs.002

FIToFIPayment Status Report

Pacs.004

PaymentReturn

Pacs.008

FIToFICustomerCreditTransfer

Pacs.028

FIToFIPaymentStatusRequest

camt.003

GetAccount

camt.004

ReturnAccount

camt.005

GetTransaction

camt.006

ReturnTransaction

camt.011

ModifyLimit

camt.019

ReturnBusinessDayInformation

camt.025

Receipt

camt.029

ResolutionOfInvestigation

camt.050

LiquidityCreditTransfer

camt.052

BankToCustomerAccountReport

camt.053

BankToCustomerStatement

camt.054

BankToCustomerDebitCreditNotification

camt.056

FIToFIPaymentCancellationRequest

acmt.010

AccountRequestAcknowledgement

acmt.011

AccountRequestRejection

acmt.015

AccountExcludedMandateMaintenanceRequest

reda.016

PartyStatusAdviceV01

reda.022

PartyModificationRequestV01”

| 16) | korvataan lisäyksessä I oleva 6 kohdan 1 alakohdan b alakohta seuraavasti:






  ”(b) | User-to-application mode (U2A)
  U2A permits direct communication between a TIPS DCA holder and the TIPS GUI. The information is displayed in a browser running on a PC system. For U2A access the IT infrastructure has to be able to support cookies. Further details are described in the TIPS User Handbook.”; |
| --- | --- | --- |

16)

korvataan lisäyksessä I oleva 6 kohdan 1 alakohdan b alakohta seuraavasti:

”(b)

User-to-application mode (U2A)

U2A permits direct communication between a TIPS DCA holder and the TIPS GUI. The information is displayed in a browser running on a PC system. For U2A access the IT infrastructure has to be able to support cookies. Further details are described in the TIPS User Handbook.”;

| 17) | poistetaan lisäyksessä IV oleva 2 kohta; |
| --- | --- |

17)

poistetaan lisäyksessä IV oleva 2 kohta;

| 18) | poistetaan lisäys V. |
| --- | --- |

18)

poistetaan lisäys V.

---

SUUNTAVIIVAT

| 6.10.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 354/45 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 354/45

---

EUROOPAN KESKUSPANKIN SUUNTAVIIVAT (EU) 2021/1759,

annettu 20 päivänä heinäkuuta 2021,

Euroopan laajuisesta automatisoidusta reaaliaikaisesta bruttomaksujärjestelmästä (TARGET2) annettujen suuntaviivojen EKP/2012/27 muuttamisesta (EKP/2021/30)

EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 127 artiklan 2 kohdan ensimmäisen ja neljännen luetelmakohdan,

ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön ja erityisesti sen 3.1, 17, 18 ja 22 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan keskuspankin neuvosto antoi 26 päivänä huhtikuuta 2007 suuntaviivat EKP/2007/2 (1), joissa säädetään TARGET2-järjestelmästä ja yhteisestä teknisestä laitealustasta eli niin kutsutusta yhteisestä jaettavasta laitealustasta (Single Shared Platform, SSP). Suuntaviivat laadittiin uudelleen vuonna 2012 Euroopan keskuspankin suuntaviivoilla EKP/2012/27 (2). |
| --- | --- |

(1)

Euroopan keskuspankin neuvosto antoi 26 päivänä huhtikuuta 2007 suuntaviivat EKP/2007/2 (1), joissa säädetään TARGET2-järjestelmästä ja yhteisestä teknisestä laitealustasta eli niin kutsutusta yhteisestä jaettavasta laitealustasta (Single Shared Platform, SSP). Suuntaviivat laadittiin uudelleen vuonna 2012 Euroopan keskuspankin suuntaviivoilla EKP/2012/27 (2).

| (2) | Tehokkaan sääntelyn vuoksi on tarpeen selventää, että TIPS-DCA-tilien haltijat liitetään TARGET2-järjestelmään marraskuusta 2021 alkaen ja T2S-DCA-tilien haltijat kesäkuusta 2022 alkaen eurojärjestelmän markkinainfrastruktuurien keskitetyn yhteyden kautta (Eurosystem Single Market Infrastructure Gateway). |
| --- | --- |

(2)

Tehokkaan sääntelyn vuoksi on tarpeen selventää, että TIPS-DCA-tilien haltijat liitetään TARGET2-järjestelmään marraskuusta 2021 alkaen ja T2S-DCA-tilien haltijat kesäkuusta 2022 alkaen eurojärjestelmän markkinainfrastruktuurien keskitetyn yhteyden kautta (Eurosystem Single Market Infrastructure Gateway).

| (3) | Jotta varmistetaan, että TARGET2-järjestelmä kehittyy edelleen kyberturvallisuusuhkiin vastaamiseksi, TARGET2-käyttöpistettä koskevien tietoturvavaatimusten noudattamista koskevia sääntöjä on selkeytettävä ja laajennettava. Myös määritelmiä olisi muutettava kattavan ja yhdenmukaistetun oikeudellisen kehyksen varmistamiseksi. |
| --- | --- |

(3)

Jotta varmistetaan, että TARGET2-järjestelmä kehittyy edelleen kyberturvallisuusuhkiin vastaamiseksi, TARGET2-käyttöpistettä koskevien tietoturvavaatimusten noudattamista koskevia sääntöjä on selkeytettävä ja laajennettava. Myös määritelmiä olisi muutettava kattavan ja yhdenmukaistetun oikeudellisen kehyksen varmistamiseksi.

| (4) | Sen varmistamiseksi, että pikamaksut ovat käytettävissä kaikkialla unionissa, PM-tilien haltijoiden, niiden epäsuorien osallistujien ja tavoitettavien BIC-koodin haltijoiden, jotka ovat liittyneet SEPA-pikatilisiirtojärjestelyyn allekirjoittamalla SEPA-pikatilisiirtojen sääntökirjan noudattamista koskevan sopimuksen, olisi oltava ja pysyttävä jatkuvasti tavoitettavissa TIPS-laitealustalla TIPS-DCA-tilin kautta. TIPS-laitealustalla olisi tarjottava varojensiirtopalveluja keskuspankkirahassa sellaisia liitännäisjärjestelmiä varten, jotka suorittavat pikamaksuja omassa kirjanpidossaan. |
| --- | --- |

(4)

Sen varmistamiseksi, että pikamaksut ovat käytettävissä kaikkialla unionissa, PM-tilien haltijoiden, niiden epäsuorien osallistujien ja tavoitettavien BIC-koodin haltijoiden, jotka ovat liittyneet SEPA-pikatilisiirtojärjestelyyn allekirjoittamalla SEPA-pikatilisiirtojen sääntökirjan noudattamista koskevan sopimuksen, olisi oltava ja pysyttävä jatkuvasti tavoitettavissa TIPS-laitealustalla TIPS-DCA-tilin kautta. TIPS-laitealustalla olisi tarjottava varojensiirtopalveluja keskuspankkirahassa sellaisia liitännäisjärjestelmiä varten, jotka suorittavat pikamaksuja omassa kirjanpidossaan.

| (5) | Kun T2-T2S-konsolidointihanketta toteutetaan, oikeusvarmuuden takaamiseksi tarvitaan avoimuutta järjestelyissä, joiden mukaisesti saldot siirretään TARGET2-järjestelmän osallistujien tileiltä vastaaviin seuraajatileihin tulevassa TARGET-järjestelmässä. |
| --- | --- |

(5)

Kun T2-T2S-konsolidointihanketta toteutetaan, oikeusvarmuuden takaamiseksi tarvitaan avoimuutta järjestelyissä, joiden mukaisesti saldot siirretään TARGET2-järjestelmän osallistujien tileiltä vastaaviin seuraajatileihin tulevassa TARGET-järjestelmässä.

| (6) | Tehokkaan soveltamisen varmistamiseksi on myös tarpeen selventää ja ajantasaistaa suuntaviivojen EKP/2012/27 muita säännöksiä. |
| --- | --- |

(6)

Tehokkaan soveltamisen varmistamiseksi on myös tarpeen selventää ja ajantasaistaa suuntaviivojen EKP/2012/27 muita säännöksiä.

| (7) | T2-T2S-konsolidointihankkeen toteuttaminen edellyttää myös muutoksia T2S-verkkopalvelujen tarjoajien kanssa tehtyihin sopimuksiin sovellettaviin sääntöihin, joita olisi sovellettava 13 päivästä kesäkuuta 2022 alkaen. |
| --- | --- |

(7)

T2-T2S-konsolidointihankkeen toteuttaminen edellyttää myös muutoksia T2S-verkkopalvelujen tarjoajien kanssa tehtyihin sopimuksiin sovellettaviin sääntöihin, joita olisi sovellettava 13 päivästä kesäkuuta 2022 alkaen.

| (8) | Näin ollen suuntaviivat EKP/2012/27 olisi muutettava vastaavasti, |
| --- | --- |

(8)

Näin ollen suuntaviivat EKP/2012/27 olisi muutettava vastaavasti,

ON HYVÄKSYNYT NÄMÄ SUUNTAVIIVAT:

1 artikla

Muutokset

Muutetaan suuntaviivat EKP/2012/27 seuraavasti:

| 1) | Korvataan 1 artiklan 1 kohta seuraavasti:

  ”1.   TARGET2-järjestelmä tarjoaa reaaliaikaisen bruttomaksutavan euromääräisille maksuille siten, että maksu suoritetaan keskuspankkirahassa PM-tilien, T2S-DCA-tilien ja TIPS-DCA-tilien välillä. TARGET2 on perustettu SSP:lle, jolla se myös toimii ja jonka välityksellä maksumääräykset lähetetään ja käsitellään ja maksut lopulta vastaanotetaan teknisesti samalla tavalla. T2S-DCA-tilit toimivat teknisesti siten, että TARGET2 on perustettu teknisesti T2S-laitealustalle, jolla se myös toimii. Teknisesti TIPS-DCA-tilit ja TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniset tilit toimivat siten, että TARGET2 on perustettu teknisesti TIPS-laitealustalle, jolla se myös toimii.”; |
| --- | --- |

1)

Korvataan 1 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   TARGET2-järjestelmä tarjoaa reaaliaikaisen bruttomaksutavan euromääräisille maksuille siten, että maksu suoritetaan keskuspankkirahassa PM-tilien, T2S-DCA-tilien ja TIPS-DCA-tilien välillä. TARGET2 on perustettu SSP:lle, jolla se myös toimii ja jonka välityksellä maksumääräykset lähetetään ja käsitellään ja maksut lopulta vastaanotetaan teknisesti samalla tavalla. T2S-DCA-tilit toimivat teknisesti siten, että TARGET2 on perustettu teknisesti T2S-laitealustalle, jolla se myös toimii. Teknisesti TIPS-DCA-tilit ja TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniset tilit toimivat siten, että TARGET2 on perustettu teknisesti TIPS-laitealustalle, jolla se myös toimii.”;

| 2) | Muutetaan 2 artikla seuraavasti:






  a) | poistetaan 58 kohta; |
| --- | --- | --- |

2)

Muutetaan 2 artikla seuraavasti:

a)

poistetaan 58 kohta;

| b) | korvataan 62 kohta seuraavasti:






  ”62) | ‘maksumääräyksellä’ tilisiirtotoimeksiantoa, likviditeetin siirtotoimeksiantoa, suoraveloitusohjetta, likviditeetin siirtoa PM-tililtä T2S-DCA-tilille koskevaa toimeksiantoa, likviditeetin siirtoa T2S-DCA-tililtä PM-tilille koskevaa toimeksiantoa, likviditeetin siirtoa T2S-DCA-tililtä T2S-DCA-tilille koskevaa toimeksiantoa, likviditeetin siirtoa PM-tililtä TIPS-DCA-tilille koskevaa toimeksiantoa, likviditeetin siirtoa TIPS-DCA-tililtä PM-tilille koskevaa toimeksiantoa, likviditeetin siirtoa TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniseltä tililtä TIPS-DCA -tilille koskevaa toimeksiantoa, likviditeetin siirtoa TIPS-DCA-tililtä TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniselle tilille koskevaa toimeksiantoa, pikamaksumääräystä tai palautuspyynnön hyväksymistä,”; |
| --- | --- | --- |

b)

korvataan 62 kohta seuraavasti:

”62)

‘maksumääräyksellä’ tilisiirtotoimeksiantoa, likviditeetin siirtotoimeksiantoa, suoraveloitusohjetta, likviditeetin siirtoa PM-tililtä T2S-DCA-tilille koskevaa toimeksiantoa, likviditeetin siirtoa T2S-DCA-tililtä PM-tilille koskevaa toimeksiantoa, likviditeetin siirtoa T2S-DCA-tililtä T2S-DCA-tilille koskevaa toimeksiantoa, likviditeetin siirtoa PM-tililtä TIPS-DCA-tilille koskevaa toimeksiantoa, likviditeetin siirtoa TIPS-DCA-tililtä PM-tilille koskevaa toimeksiantoa, likviditeetin siirtoa TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniseltä tililtä TIPS-DCA -tilille koskevaa toimeksiantoa, likviditeetin siirtoa TIPS-DCA-tililtä TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniselle tilille koskevaa toimeksiantoa, pikamaksumääräystä tai palautuspyynnön hyväksymistä,”;

| c) | poistetaan 78 kohta; |
| --- | --- |

c)

poistetaan 78 kohta;

| d) | korvataan 81 kohta seuraavasti:






  ”81) | ’pikamaksumääräyksellä’ Euroopan maksuneuvoston SEPA-pikatilisiirtojen sääntökirjan mukaista maksumääräystä, joka voidaan toteuttaa vuoden minä tahansa kalenteripäivänä mihin tahansa kellonaikaan siten, että se käsitellään ja siitä ilmoitetaan maksajalle välittömästi tai lähes välittömästi, ja joka käsittää i) TIPS-DCA-tililtä TIPS-DCA-tilille tehdyt pikamaksumääräykset, ii) TIPS-DCA-tililtä TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniselle tilille tehdyt pikamaksumääräykset, iii) TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniseltä tililtä TIPS-DCA-tilille tehdyt pikamaksumääräykset ja iv) TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniseltä tililtä TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniselle tilille tehdyt pikamaksumääräykset;”; |
| --- | --- | --- |

d)

korvataan 81 kohta seuraavasti:

”81)

’pikamaksumääräyksellä’ Euroopan maksuneuvoston SEPA-pikatilisiirtojen sääntökirjan mukaista maksumääräystä, joka voidaan toteuttaa vuoden minä tahansa kalenteripäivänä mihin tahansa kellonaikaan siten, että se käsitellään ja siitä ilmoitetaan maksajalle välittömästi tai lähes välittömästi, ja joka käsittää i) TIPS-DCA-tililtä TIPS-DCA-tilille tehdyt pikamaksumääräykset, ii) TIPS-DCA-tililtä TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniselle tilille tehdyt pikamaksumääräykset, iii) TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniseltä tililtä TIPS-DCA-tilille tehdyt pikamaksumääräykset ja iv) TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniseltä tililtä TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniselle tilille tehdyt pikamaksumääräykset;”;

| e) | lisätään 87–90 kohta seuraavasti:






  ”87) | ’Euroopan maksuneuvoston SEPA-pikatilisiirtojen sääntökirjan mukaisella järjestelyllä’ tai ’SEPA-pikatilisiirtojärjestelyllä’ automatisoitua avointen standardien järjestelyä, joka sisältää pankkien väliset säännöt, joita SEPA-pikatilisiirtojärjestelyn osallistujien on noudatettava ja jonka ansiosta SEPA-alueen maksupalveluntarjoajat voivat tarjota automatisoitua SEPA-alueen laajuista euromääräistä pikatilisiirtotuotetta; |
| --- | --- | --- |

e)

lisätään 87–90 kohta seuraavasti:

”87)

’Euroopan maksuneuvoston SEPA-pikatilisiirtojen sääntökirjan mukaisella järjestelyllä’ tai ’SEPA-pikatilisiirtojärjestelyllä’ automatisoitua avointen standardien järjestelyä, joka sisältää pankkien väliset säännöt, joita SEPA-pikatilisiirtojärjestelyn osallistujien on noudatettava ja jonka ansiosta SEPA-alueen maksupalveluntarjoajat voivat tarjota automatisoitua SEPA-alueen laajuista euromääräistä pikatilisiirtotuotetta;

| 88) | ’TIPS-liitännäisjärjestelmän teknisellä tilillä’ tiliä, jota liitännäisjärjestelmä tai keskuspankki pitää liitännäisjärjestelmän puolesta keskuspankin TARGET2-osajärjestelmässä liitännäisjärjestelmän käytössä ja jota liitännäisjärjestelmä voi käyttää suorittaakseen pikamaksut omassa kirjanpidossaan; |
| --- | --- |

88)

’TIPS-liitännäisjärjestelmän teknisellä tilillä’ tiliä, jota liitännäisjärjestelmä tai keskuspankki pitää liitännäisjärjestelmän puolesta keskuspankin TARGET2-osajärjestelmässä liitännäisjärjestelmän käytössä ja jota liitännäisjärjestelmä voi käyttää suorittaakseen pikamaksut omassa kirjanpidossaan;

| 89) | ’likviditeetin siirtoa TIPS-DCA-tililtä TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniselle tilille koskevalla toimeksiannolla’ määräystä siirtää tietty määrä varoja TIPS-DCA-tililtä TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniselle tilille TIPS-DCA-tilin haltijan position (tai liitännäisjärjestelmän muun osallistujan position) rahoittamiseksi liitännäisjärjestelmän kirjanpidossa; |
| --- | --- |

89)

’likviditeetin siirtoa TIPS-DCA-tililtä TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniselle tilille koskevalla toimeksiannolla’ määräystä siirtää tietty määrä varoja TIPS-DCA-tililtä TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniselle tilille TIPS-DCA-tilin haltijan position (tai liitännäisjärjestelmän muun osallistujan position) rahoittamiseksi liitännäisjärjestelmän kirjanpidossa;

| 90) | ’likviditeetin siirtoa TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniseltä tililtä TIPS-DCA-tilille koskevalla toimeksiannolla’ määräystä siirtää tietty määrä varoja TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniseltä tililtä TIPS-DCA-tilille TIPS-DCA-tilin haltijan position (tai liitännäisjärjestelmän muun osallistujan position) pienentämiseksi kyseisellä määrällä liitännäisjärjestelmän kirjanpidossa.”; |
| --- | --- |

90)

’likviditeetin siirtoa TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniseltä tililtä TIPS-DCA-tilille koskevalla toimeksiannolla’ määräystä siirtää tietty määrä varoja TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniseltä tililtä TIPS-DCA-tilille TIPS-DCA-tilin haltijan position (tai liitännäisjärjestelmän muun osallistujan position) pienentämiseksi kyseisellä määrällä liitännäisjärjestelmän kirjanpidossa.”;

| 3) | korvataan 13 artikla seuraavasti:

  ”13 artikla
  Liitännäisjärjestelmät

  1.   Eurojärjestelmän keskuspankit tarjoavat varojensiirtopalveluja keskuspankkirahassa liitännäisjärjestelmille PM:ssä, jota käytetään TARGET2-verkkopalvelun tarjoajan kautta. Tällaisista palveluista määrätään eurojärjestelmän keskuspankkien ja asianomaisten liitännäisjärjestelmien kahdenvälisissä järjestelyissä.


  2.   Kahdenvälisten järjestelyjen, joita tehdään ASI:tä käyttävien liitännäisjärjestelmien kanssa, on oltava liitteen IV mukaisia. Lisäksi eurojärjestelmän kansalliset keskuspankit varmistavat, että tällaisiin kahdenvälisiin järjestelyihin sovelletaan soveltuvin osin liitteen II seuraavia määräyksiä:






  a) | 8 artiklan 1 kohta (tekniset ja oikeudelliset edellytykset); |
| --- | --- | --- |

3)

korvataan 13 artikla seuraavasti:

”13 artikla

Liitännäisjärjestelmät

1.   Eurojärjestelmän keskuspankit tarjoavat varojensiirtopalveluja keskuspankkirahassa liitännäisjärjestelmille PM:ssä, jota käytetään TARGET2-verkkopalvelun tarjoajan kautta. Tällaisista palveluista määrätään eurojärjestelmän keskuspankkien ja asianomaisten liitännäisjärjestelmien kahdenvälisissä järjestelyissä.

2.   Kahdenvälisten järjestelyjen, joita tehdään ASI:tä käyttävien liitännäisjärjestelmien kanssa, on oltava liitteen IV mukaisia. Lisäksi eurojärjestelmän kansalliset keskuspankit varmistavat, että tällaisiin kahdenvälisiin järjestelyihin sovelletaan soveltuvin osin liitteen II seuraavia määräyksiä:

a)

8 artiklan 1 kohta (tekniset ja oikeudelliset edellytykset);

| b) | 8 artiklan 2–5 kohta (hakumenettely), paitsi että liitännäisjärjestelmien on 4 artiklassa vahvistettujen järjestelmän pääsyehtojen sijasta täytettävä liitteessä II olevassa 1 artiklassa vahvistetussa liitännäisjärjestelmän määritelmässä olevat pääsyehdot; |
| --- | --- |

b)

8 artiklan 2–5 kohta (hakumenettely), paitsi että liitännäisjärjestelmien on 4 artiklassa vahvistettujen järjestelmän pääsyehtojen sijasta täytettävä liitteessä II olevassa 1 artiklassa vahvistetussa liitännäisjärjestelmän määritelmässä olevat pääsyehdot;

| c) | lisäyksessä V oleva aikataulu; |
| --- | --- |

c)

lisäyksessä V oleva aikataulu;

| d) | 11 artikla (yhteistyötä ja tiedonvaihtoa koskevat vaatimukset), 8 kohtaa lukuun ottamatta; |
| --- | --- |

d)

11 artikla (yhteistyötä ja tiedonvaihtoa koskevat vaatimukset), 8 kohtaa lukuun ottamatta;

| e) | 27 ja 28 artikla (toiminnan jatkuvuus ja varajärjestelyt sekä turvallisuusvaatimukset ja tarkastusmenettelyt), joita sovellettaessa liitteessä II olevassa 28 artiklassa säädettyjen turvallisuusvaatimusten noudattamatta jättämisestä perittävien seuraamusmaksujen laskentaperusteena käytetään liitteessä IV olevan 18 kohdan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettua maksua; |
| --- | --- |

e)

27 ja 28 artikla (toiminnan jatkuvuus ja varajärjestelyt sekä turvallisuusvaatimukset ja tarkastusmenettelyt), joita sovellettaessa liitteessä II olevassa 28 artiklassa säädettyjen turvallisuusvaatimusten noudattamatta jättämisestä perittävien seuraamusmaksujen laskentaperusteena käytetään liitteessä IV olevan 18 kohdan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettua maksua;

| f) | 31 artikla (vastuuta koskevat järjestelyt); |
| --- | --- |

f)

31 artikla (vastuuta koskevat järjestelyt);

| g) | 32 artikla (todistelua koskevat säännöt), |
| --- | --- |

g)

32 artikla (todistelua koskevat säännöt),

| h) | 33 ja 34 artikla (voimassaolo, irtisanomisoikeus ja osallistumisen keskeyttäminen), 34 artiklan 1 kohdan b alakohtaa lukuun ottamatta; |
| --- | --- |

h)

33 ja 34 artikla (voimassaolo, irtisanomisoikeus ja osallistumisen keskeyttäminen), 34 artiklan 1 kohdan b alakohtaa lukuun ottamatta;

| i) | 35 artikla, jos se on sovellettavissa (PM-tilien sulkeminen); |
| --- | --- |

i)

35 artikla, jos se on sovellettavissa (PM-tilien sulkeminen);

| j) | 38 artikla (luottamuksellisuutta koskevat säännöt); |
| --- | --- |

j)

38 artikla (luottamuksellisuutta koskevat säännöt);

| k) | 39 artikla (unionin tietosuojaa, rahanpesun estämistä ja näihin liittyviä asioita koskevat vaatimukset); |
| --- | --- |

k)

39 artikla (unionin tietosuojaa, rahanpesun estämistä ja näihin liittyviä asioita koskevat vaatimukset);

| l) | 40 artikla (tiedonantoja koskevat vaatimukset); |
| --- | --- |

l)

40 artikla (tiedonantoja koskevat vaatimukset);

| m) | 41 artikla (sopimussuhde TARGET2-verkkopalvelujen tarjoajaan); |
| --- | --- |

m)

41 artikla (sopimussuhde TARGET2-verkkopalvelujen tarjoajaan);

| n) | 44 artikla (sovellettavaa lakia, oikeuspaikkaa ja suorituspaikkaa koskevat säännöt); |
| --- | --- |

n)

44 artikla (sovellettavaa lakia, oikeuspaikkaa ja suorituspaikkaa koskevat säännöt);

| o) | 45a artiklan 1 kohta (siirtymälauseke). |
| --- | --- |

o)

45a artiklan 1 kohta (siirtymälauseke).

3.   Kahdenvälisissä järjestelyissä, joita tehdään osallistujaliittymää käyttävien liitännäisjärjestelmien kanssa, on noudatettava kumpaakin seuraavista:

| a) | liite II, V osastoa sekä lisäyksiä VI ja VII lukuun ottamatta, ja |
| --- | --- |

a)

liite II, V osastoa sekä lisäyksiä VI ja VII lukuun ottamatta, ja

| b) | liitteessä IV oleva 18 artikla. |
| --- | --- |

b)

liitteessä IV oleva 18 artikla.

Sovellettaessa a alakohtaa liitteessä II olevassa 28 artiklassa vahvistettujen turvallisuusvaatimusten noudattamatta jättämisestä perittävien seuraamusmaksujen laskentaperusteena käytetään liitteessä IV olevan 18 kohdan 1 alakohdan a alakohdassa tarkoitettua maksua.

4.   Edellä olevasta 3 kohdasta poiketen kahdenvälisissä järjestelyissä, joita tehdään sellaisten osallistujaliittymää käyttävien liitännäisjärjestelmien kanssa, jotka suorittavat ainoastaan asiakkaidensa maksuja, on noudatettava kumpaakin seuraavista:

| a) | liite II, lukuun ottamatta V osastoa, 36 artiklaa sekä lisäyksiä VI ja VII, ja |
| --- | --- |

a)

liite II, lukuun ottamatta V osastoa, 36 artiklaa sekä lisäyksiä VI ja VII, ja

| b) | liitteessä IV oleva 18 artikla. |
| --- | --- |

b)

liitteessä IV oleva 18 artikla.

Sovellettaessa a alakohtaa liitteessä II olevan 28 artiklan turvallisuusvaatimusten noudattamatta jättämisestä perittävien seuraamusmaksujen laskentaperusteena käytetään liitteessä IV olevan 18 kohdan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettua maksua.

5.   Eurojärjestelmän keskuspankit tarjoavat varojensiirtopalveluja keskuspankkirahassa liitännäisjärjestelmille, jotka suorittavat pikamaksuja omassa kirjanpidossaan SEPA-pikatilisiirtojen sääntökirjan mukaisesti vain TIPS-alustalla. Tällaisten varojensiirtopalvelujen tarjoamista koskevien kahdenvälisten järjestelyjen on oltava liitteen IVa mukaisia, ja niiden on mahdollistettava ainoastaan pikamaksujen suorittaminen SEPA-pikatilisiirtojen sääntökirjan mukaisesti. Tällaisissa kahdenvälisissä järjestelyissä sovelletaan soveltuvin osin seuraavia liitteen IIb määräyksiä:

| a) | lisäykset I, II ja III; |
| --- | --- |

a)

lisäykset I, II ja III;

| b) | 4 artikla (TARGET2-järjestelmän yleiskuvaus); |
| --- | --- |

b)

4 artikla (TARGET2-järjestelmän yleiskuvaus);

| c) | 5 artikla (järjestelmän pääsyehdot), jonka mukaan liitännäisjärjestelmän on täytettävä liitteessä II b olevassa 1 artiklassa olevan liitännäisjärjestelmää koskevan määritelmän mukaiset järjestelmän pääsyehdot; |
| --- | --- |

c)

5 artikla (järjestelmän pääsyehdot), jonka mukaan liitännäisjärjestelmän on täytettävä liitteessä II b olevassa 1 artiklassa olevan liitännäisjärjestelmää koskevan määritelmän mukaiset järjestelmän pääsyehdot;

| d) | 6 artiklan 1 kohta (tekniset ja oikeudelliset edellytykset), paitsi että liitännäisjärjestelmältä ei edellytetä sitoutumista SEPA-pikatilisiirtojärjestelyyn SEPA-pikatilisiirtojen sääntökirjan noudattamista koskevan sopimuksen allekirjoituksin, vaan liitännäisjärjestelmältä edellytetään ilmoitusta SEPA-pikatilisiirtojärjestelyn noudattamisesta; |
| --- | --- |

d)

6 artiklan 1 kohta (tekniset ja oikeudelliset edellytykset), paitsi että liitännäisjärjestelmältä ei edellytetä sitoutumista SEPA-pikatilisiirtojärjestelyyn SEPA-pikatilisiirtojen sääntökirjan noudattamista koskevan sopimuksen allekirjoituksin, vaan liitännäisjärjestelmältä edellytetään ilmoitusta SEPA-pikatilisiirtojärjestelyn noudattamisesta;

| e) | 6 artiklan 2–5 kohta (hakumenettely), paitsi että i) liitännäisjärjestelmän ei edellytetä täyttävän 5 artiklassa säädettyjä pääsyehtoja, vaan sen edellytetään täyttävän liitteessä IIb olevassa 1 artiklassa olevan liitännäisjärjestelmän määritelmän mukaiset pääsyehdot ja ii) liitännäisjärjestelmän ei tarvitse toimittaa todistetta SEPA-pikatilisiirtojärjestelyn noudattamisesta, vaan sen on toimitettava todisteet SEPA-pikatilisiirtojärjestelyn noudattamista koskevasta ilmoituksesta; |
| --- | --- |

e)

6 artiklan 2–5 kohta (hakumenettely), paitsi että i) liitännäisjärjestelmän ei edellytetä täyttävän 5 artiklassa säädettyjä pääsyehtoja, vaan sen edellytetään täyttävän liitteessä IIb olevassa 1 artiklassa olevan liitännäisjärjestelmän määritelmän mukaiset pääsyehdot ja ii) liitännäisjärjestelmän ei tarvitse toimittaa todistetta SEPA-pikatilisiirtojärjestelyn noudattamisesta, vaan sen on toimitettava todisteet SEPA-pikatilisiirtojärjestelyn noudattamista koskevasta ilmoituksesta;

| f) | 7 artikla (pääsy TIPS-laitealustalle); |
| --- | --- |

f)

7 artikla (pääsy TIPS-laitealustalle);

| g) | 8 artikla (tavoitettavat osapuolet); |
| --- | --- |

g)

8 artikla (tavoitettavat osapuolet);

| h) | 9 artikla (verkkopalvelujen tarjoaja); |
| --- | --- |

h)

9 artikla (verkkopalvelujen tarjoaja);

| i) | 11 artikla (TIPS-hakemisto); |
| --- | --- |

i)

11 artikla (TIPS-hakemisto);

| j) | 11a artikla (MPL-tietokanta); |
| --- | --- |

j)

11a artikla (MPL-tietokanta);

| k) | 12 artikla (keskuspankkien ja tilien haltijoiden velvollisuudet), lukuun ottamatta 4 kohtaa; |
| --- | --- |

k)

12 artikla (keskuspankkien ja tilien haltijoiden velvollisuudet), lukuun ottamatta 4 kohtaa;

| l) | 14 artikla (yhteistyötä ja tietojen vaihtoa koskevat vaatimukset); |
| --- | --- |

l)

14 artikla (yhteistyötä ja tietojen vaihtoa koskevat vaatimukset);

| m) | 16 artikla (maksumääräystyypit); |
| --- | --- |

m)

16 artikla (maksumääräystyypit);

| n) | 17 artikla (maksumääräysten hyväksyminen ja hylkääminen); |
| --- | --- |

n)

17 artikla (maksumääräysten hyväksyminen ja hylkääminen);

| o) | 18 artikla (maksumääräysten käsittely); |
| --- | --- |

o)

18 artikla (maksumääräysten käsittely);

| p) | 19 artikla (palautuspyyntö); |
| --- | --- |

p)

19 artikla (palautuspyyntö);

| q) | 20 artikla (saapumisajankohta, peruuttamattomaksi tulemisen ajankohta); |
| --- | --- |

q)

20 artikla (saapumisajankohta, peruuttamattomaksi tulemisen ajankohta);

| r) | 21 artikla (turvallisuusvaatimukset ja toiminnan jatkuvuus); |
| --- | --- |

r)

21 artikla (turvallisuusvaatimukset ja toiminnan jatkuvuus);

| s) | 23 artikla (vastuuta koskeva järjestelyt); |
| --- | --- |

s)

23 artikla (vastuuta koskeva järjestelyt);

| t) | 24 artikla (todistelua koskevat säännöt); |
| --- | --- |

t)

24 artikla (todistelua koskevat säännöt);

| u) | 25 ja 26 artikla (voimassaolo, irtisanomisoikeus ja osallistumisen keskeyttäminen), lukuun ottamatta 26 artiklan 1 kohdan b alakohtaa ja 4 kohdan toista alakohtaa; |
| --- | --- |

u)

25 ja 26 artikla (voimassaolo, irtisanomisoikeus ja osallistumisen keskeyttäminen), lukuun ottamatta 26 artiklan 1 kohdan b alakohtaa ja 4 kohdan toista alakohtaa;

| v) | 27 artikla, mikäli se on sovellettavissa (tilien sulkeminen); |
| --- | --- |

v)

27 artikla, mikäli se on sovellettavissa (tilien sulkeminen);

| w) | 29 artikla (luottamuksellisuutta koskevat säännöt); |
| --- | --- |

w)

29 artikla (luottamuksellisuutta koskevat säännöt);

| x) | 30 artikla (unionin tietosuojaa, rahanpesun estämistä ja näihin liittyviä asioita koskevat vaatimukset); |
| --- | --- |

x)

30 artikla (unionin tietosuojaa, rahanpesun estämistä ja näihin liittyviä asioita koskevat vaatimukset);

| y) | 31 artikla (tiedonantoja koskevat vaatimukset); |
| --- | --- |

y)

31 artikla (tiedonantoja koskevat vaatimukset);

| z) | 34 artikla (sovellettavaa lakia, oikeuspaikkaa ja suorituspaikkaa koskevat säännöt); |
| --- | --- |

z)

34 artikla (sovellettavaa lakia, oikeuspaikkaa ja suorituspaikkaa koskevat säännöt);

| aa) | 35a artikla (siirtymälauseke).”; |
| --- | --- |

aa)

35a artikla (siirtymälauseke).”;

| 4) | korvataan 17 artiklan 4 kohta seuraavasti:

  ”4.   Tämän artiklan 1–3a kohtaa sovelletaan myös, jos liitännäisjärjestelmien ASIn tai TIPS-laitealustan käyttöoikeus keskeytetään tai irtisanotaan.”; |
| --- | --- |

4)

korvataan 17 artiklan 4 kohta seuraavasti:

”4.   Tämän artiklan 1–3a kohtaa sovelletaan myös, jos liitännäisjärjestelmien ASIn tai TIPS-laitealustan käyttöoikeus keskeytetään tai irtisanotaan.”;

| 5) | Lisätään 27 a artikla seuraavasti:

  ”27 a artikla
  Siirtymäsäännös
  Eurojärjestelmän keskuspankit voivat tarjota varojensiirtopalveluja keskuspankkirahassa liitännäisjärjestelmille, jotka suorittavat pikamaksuja omassa kirjanpidossaan SEPA-pikatilisiirtojen sääntökirjan mukaisesti käyttämällä liitännäisjärjestelmäliittymää, 25 päivään helmikuuta 2022 saakka.”; |
| --- | --- |

5)

Lisätään 27 a artikla seuraavasti:

”27 a artikla

Siirtymäsäännös

Eurojärjestelmän keskuspankit voivat tarjota varojensiirtopalveluja keskuspankkirahassa liitännäisjärjestelmille, jotka suorittavat pikamaksuja omassa kirjanpidossaan SEPA-pikatilisiirtojen sääntökirjan mukaisesti käyttämällä liitännäisjärjestelmäliittymää, 25 päivään helmikuuta 2022 saakka.”;

| 6) | Suuntaviivojen EKP/2012/27 liite II muutetaan näiden suuntaviivojen liitteen I mukaisesti; |
| --- | --- |

6)

Suuntaviivojen EKP/2012/27 liite II muutetaan näiden suuntaviivojen liitteen I mukaisesti;

| 7) | Suuntaviivojen EKP/2012/27 liite IIa muutetaan näiden suuntaviivojen liitteen II mukaisesti; |
| --- | --- |

7)

Suuntaviivojen EKP/2012/27 liite IIa muutetaan näiden suuntaviivojen liitteen II mukaisesti;

| 8) | Suuntaviivojen EKP/2012/27 liite IIb muutetaan näiden suuntaviivojen liitteen III mukaisesti; |
| --- | --- |

8)

Suuntaviivojen EKP/2012/27 liite IIb muutetaan näiden suuntaviivojen liitteen III mukaisesti;

| 9) | Suuntaviivojen EKP/2012/27 liite IV muutetaan näiden suuntaviivojen liitteen IV mukaisesti; |
| --- | --- |

9)

Suuntaviivojen EKP/2012/27 liite IV muutetaan näiden suuntaviivojen liitteen IV mukaisesti;

| 10) | Suuntaviivoihin EKP/2012/27 lisätään uusi liite IVa näiden suuntaviivojen liitteen V mukaisesti. |
| --- | --- |

10)

Suuntaviivoihin EKP/2012/27 lisätään uusi liite IVa näiden suuntaviivojen liitteen V mukaisesti.

2 artikla

Voimaantulo ja täytäntöönpano

1.   Nämä suuntaviivat tulevat voimaan päivänä, jona ne annetaan tiedoksi niiden jäsenvaltioiden kansallisille keskuspankeille, joiden rahayksikkö on euro.

2.   Niiden jäsenvaltioiden kansalliset keskuspankit, joiden rahayksikkö on euro, toteuttavat näiden suuntaviivojen noudattamiseksi tarvittavat toimenpiteet 21 päivästä marraskuuta 2021 lukuun ottamatta näiden suuntaviivojen liitteessä II olevan 1 kohdan c alakohtaa, 7 kohtaa ja 9 kohtaa, joiden osalta ne toteuttavat tarvittavat toimenpiteet ja joita ne soveltavat 13 päivästä kesäkuuta 2022. Ne antavat näihin toimenpiteisiin liittyvät asiakirjat ja toteutustavat EKP:lle tiedoksi viimeistään 9 päivänä syyskuuta 2021.

3 artikla

Osoitus

Nämä suuntaviivat on osoitettu eurojärjestelmän keskuspankeille.

Tehty Frankfurt am Mainissa, 20 päivänä heinäkuuta 2021.

EKP:n neuvoston puolesta

EKP:n puheenjohtaja

Christine LAGARDE

---

(1)  Euroopan keskuspankin suuntaviivat EKP/2007/2, annettu 26 päivänä huhtikuuta 2007, Euroopan laajuisesta automatisoidusta reaaliaikaisesta bruttomaksujärjestelmästä (TARGET2) (EUVL L 237, 8.9.2007, s. 1).

1

(2)  Euroopan keskuspankin suuntaviivat EKP/2012/27, annettu 5 päivänä joulukuuta 2012, Euroopan laajuisesta automatisoidusta reaaliaikaisesta bruttomaksujärjestelmästä (TARGET2) (EUVL L 30, 30.1.2013, s. 1).

2

---

LIITE I

Muutetaan suuntaviivojen EKP/2012/27 liite II seuraavasti:

| 1) | Muutetaan 1 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan ’ryhmän’ määritelmän a alakohta seuraavasti:






  ”a) | luottolaitosten muodostamaa ryhmittymää, joka sisältyy sellaisen emoyhtiön konsernitilinpäätökseen, joka on komission asetuksella (EY) N:o 1126/2008 (*1) hyväksytyn kansainvälisen tilinpäätösstandardin 27 (IAS 27) mukaisesti velvollinen laatimaan konsernitilinpäätöksen, kun tällaiseen ryhmittymään kuluu joko i) emoyhtiö ja yksi tai useampi tytäryhtiö; tai ii) kaksi tai useampia emoyhtiön tytäryhtiöitä, |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Muutetaan 1 artikla seuraavasti:

a)

korvataan ’ryhmän’ määritelmän a alakohta seuraavasti:

”a)

luottolaitosten muodostamaa ryhmittymää, joka sisältyy sellaisen emoyhtiön konsernitilinpäätökseen, joka on komission asetuksella (EY) N:o 1126/2008 (*1) hyväksytyn kansainvälisen tilinpäätösstandardin 27 (IAS 27) mukaisesti velvollinen laatimaan konsernitilinpäätöksen, kun tällaiseen ryhmittymään kuluu joko i) emoyhtiö ja yksi tai useampi tytäryhtiö; tai ii) kaksi tai useampia emoyhtiön tytäryhtiöitä,

(*1)  Komission asetus (EY) N:o 1126/2008, annettu 3 päivänä marraskuuta 2008, tiettyjen kansainvälisten tilinpäätösstandardien hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 mukaisesti (EUVL L 320, 29.11.2008, s. 1).”;"

| b) | korvataan pikamaksumääräyksen määritelmä seuraavasti:






  ”— | ’pikamaksumääräyksellä’ (instant payment order) Euroopan maksuneuvoston SEPA-pikatilisiirtojen sääntökirjan mukaista maksumääräystä, joka voidaan toteuttaa vuoden minä tahansa kalenteripäivänä mihin tahansa kellonaikaan siten, että se käsitellään ja siitä ilmoitetaan maksajalle välittömästi tai lähes välittömästi, ja johon sisältyvät i) TIPS-DCA-tililtä TIPS-DCA-tilille tehdyt pikamaksumääräykset, ii) TIPS-DCA-tililtä TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniselle tilille tehdyt pikamaksumääräykset, iii) TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniseltä tililtä TIPS-DCA-tilille tehdyt pikamaksumääräykset ja iv) TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniseltä tililtä TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniselle tilille tehdyt pikamaksumääräykset,”; |
| --- | --- | --- |

b)

korvataan pikamaksumääräyksen määritelmä seuraavasti:

”—

’pikamaksumääräyksellä’ (instant payment order) Euroopan maksuneuvoston SEPA-pikatilisiirtojen sääntökirjan mukaista maksumääräystä, joka voidaan toteuttaa vuoden minä tahansa kalenteripäivänä mihin tahansa kellonaikaan siten, että se käsitellään ja siitä ilmoitetaan maksajalle välittömästi tai lähes välittömästi, ja johon sisältyvät i) TIPS-DCA-tililtä TIPS-DCA-tilille tehdyt pikamaksumääräykset, ii) TIPS-DCA-tililtä TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniselle tilille tehdyt pikamaksumääräykset, iii) TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniseltä tililtä TIPS-DCA-tilille tehdyt pikamaksumääräykset ja iv) TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniseltä tililtä TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniselle tilille tehdyt pikamaksumääräykset,”;

| c) | lisätään seuraavat määritelmät:






  ”— | ’Euroopan maksuneuvoston SEPA-pikatilisiirtojen sääntökirjan mukaisella järjestelyllä’ (European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme) tai ’SEPA-pikatilisiirtojärjestelyllä’ (SCT Inst scheme) automatisoitua avointen standardien järjestelyä, joka sisältää pankkien väliset säännöt, joita SEPA-pikatilisiirtojärjestelyn osallistujien on noudatettava ja jonka ansiosta SEPA-alueen maksupalveluntarjoajat voivat tarjota automatisoitua SEPA-alueen laajuista euromääräistä pikatilisiirtotuotetta, |
| --- | --- | --- |

c)

lisätään seuraavat määritelmät:

”—

’Euroopan maksuneuvoston SEPA-pikatilisiirtojen sääntökirjan mukaisella järjestelyllä’ (European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme) tai ’SEPA-pikatilisiirtojärjestelyllä’ (SCT Inst scheme) automatisoitua avointen standardien järjestelyä, joka sisältää pankkien väliset säännöt, joita SEPA-pikatilisiirtojärjestelyn osallistujien on noudatettava ja jonka ansiosta SEPA-alueen maksupalveluntarjoajat voivat tarjota automatisoitua SEPA-alueen laajuista euromääräistä pikatilisiirtotuotetta,

| — | ’TIPS-liitännäisjärjestelmän teknisellä tilillä’ (TIPS ancillary system technical account) tiliä, jota liitännäisjärjestelmä tai keskuspankki pitää liitännäisjärjestelmän puolesta keskuspankin TARGET2-osajärjestelmässä liitännäisjärjestelmän käytössä ja jota liitännäisjärjestelmä voi käyttää suorittaakseen pikamaksut omassa kirjanpidossaan, |
| --- | --- |

—

’TIPS-liitännäisjärjestelmän teknisellä tilillä’ (TIPS ancillary system technical account) tiliä, jota liitännäisjärjestelmä tai keskuspankki pitää liitännäisjärjestelmän puolesta keskuspankin TARGET2-osajärjestelmässä liitännäisjärjestelmän käytössä ja jota liitännäisjärjestelmä voi käyttää suorittaakseen pikamaksut omassa kirjanpidossaan,

| — | ’likviditeetin siirtoa TIPS-DCA-tililtä TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniselle tilille koskevalla toimeksiannolla’ (TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order) määräystä siirtää tietty määrä varoja TIPS-DCA-tililtä TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniselle tilille TIPS-DCA-tilin haltijan position (tai liitännäisjärjestelmän muun osallistujan position) rahoittamiseksi liitännäisjärjestelmän kirjanpidossa, |
| --- | --- |

—

’likviditeetin siirtoa TIPS-DCA-tililtä TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniselle tilille koskevalla toimeksiannolla’ (TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order) määräystä siirtää tietty määrä varoja TIPS-DCA-tililtä TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniselle tilille TIPS-DCA-tilin haltijan position (tai liitännäisjärjestelmän muun osallistujan position) rahoittamiseksi liitännäisjärjestelmän kirjanpidossa,

| — | ’likviditeetin siirtoa TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniseltä tilitä TIPS-DCA-tilille koskevalla toimeksiannolla’ (TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order) määräystä siirtää tietty määrä varoja TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniseltä tililtä TIPS-DCA-tilille TIPS-DCA-tilin haltijan position (tai liitännäisjärjestelmän muun osallistujan position) pienentämiseksi kyseisellä määrällä liitännäisjärjestelmän kirjanpidossa, |
| --- | --- |

—

’likviditeetin siirtoa TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniseltä tilitä TIPS-DCA-tilille koskevalla toimeksiannolla’ (TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order) määräystä siirtää tietty määrä varoja TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniseltä tililtä TIPS-DCA-tilille TIPS-DCA-tilin haltijan position (tai liitännäisjärjestelmän muun osallistujan position) pienentämiseksi kyseisellä määrällä liitännäisjärjestelmän kirjanpidossa,

| — | ‘tavoitettavalla osapuolella’ (reachable party) yhteisöä, a) jolla on BIC-koodi, b) jonka TIPS-DCA-tilin haltija tai liitännäisjärjestelmä on nimennyt tavoitettavaksi osapuoleksi, c) joka on TIPS-DCA-tilin haltijan tai liitännäisjärjestelmän osallistujan kirjeenvaihtajapankki, asiakas tai sivukonttori tai liitännäisjärjestelmän osallistujan kirjeenvaihtajapankki, asiakas tai sivukonttori ja d) joka on tavoitettavissa TIPS-laitealustan kautta ja joka voi lähettää ja vastaanottaa pikamaksumääräyksiä joko TIPS-DCA-tilin haltijan tai liitännäisjärjestelmän välityksellä tai suoraan TIPS-DCA-tilin haltijan tai liitännäisjärjestelmän valtuuttamana.”; |
| --- | --- |

—

‘tavoitettavalla osapuolella’ (reachable party) yhteisöä, a) jolla on BIC-koodi, b) jonka TIPS-DCA-tilin haltija tai liitännäisjärjestelmä on nimennyt tavoitettavaksi osapuoleksi, c) joka on TIPS-DCA-tilin haltijan tai liitännäisjärjestelmän osallistujan kirjeenvaihtajapankki, asiakas tai sivukonttori tai liitännäisjärjestelmän osallistujan kirjeenvaihtajapankki, asiakas tai sivukonttori ja d) joka on tavoitettavissa TIPS-laitealustan kautta ja joka voi lähettää ja vastaanottaa pikamaksumääräyksiä joko TIPS-DCA-tilin haltijan tai liitännäisjärjestelmän välityksellä tai suoraan TIPS-DCA-tilin haltijan tai liitännäisjärjestelmän valtuuttamana.”;

| d) | poistetaan ’TIPS-verkkopalvelujen tarjoajan’ määritelmä; |
| --- | --- |

d)

poistetaan ’TIPS-verkkopalvelujen tarjoajan’ määritelmä;

| 2) | muutetaan 3 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 2 kohdan fc alakohta seuraavasti:






  ”fc) | likviditeetin siirtoa TIPS-DCA-tililtä PM-tilille koskevat toimeksiannot ja likviditeetin siirtoa PM-tililtä TIPS-DCA-tilille koskevat toimeksiannot;”; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

muutetaan 3 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 2 kohdan fc alakohta seuraavasti:

”fc)

likviditeetin siirtoa TIPS-DCA-tililtä PM-tilille koskevat toimeksiannot ja likviditeetin siirtoa PM-tililtä TIPS-DCA-tilille koskevat toimeksiannot;”;

| b) | lisätään 2 kohtaan fd alakohta seuraavasti:






  ”fd) | likviditeetin siirtoa TIPS-DCA-tililtä TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniselle tilille koskevat toimeksiannot ja likviditeetin siirtoa TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniseltä tililtä TIPS-DCA-tilille koskevat toimeksiannot; ja”; |
| --- | --- | --- |

b)

lisätään 2 kohtaan fd alakohta seuraavasti:

”fd)

likviditeetin siirtoa TIPS-DCA-tililtä TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniselle tilille koskevat toimeksiannot ja likviditeetin siirtoa TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniseltä tililtä TIPS-DCA-tilille koskevat toimeksiannot; ja”;

| c) | korvataan 3 kohta seuraavasti:

  ”3.   TARGET2-järjestelmä tarjoaa reaaliaikaisen bruttomaksutavan euromääräisille maksuille siten, että maksu suoritetaan keskuspankkirahassa PM-tilien, T2S-DCA-tilien ja TIPS-DCA-tilien välillä. TARGET2 on perustettu SSP:lle, jolla se myös toimii ja jonka välityksellä maksumääräykset lähetetään ja käsitellään ja maksut lopulta vastaanotetaan teknisesti samalla tavalla. T2S-DCA-tilit toimivat teknisesti siten, että TARGET2 on perustettu teknisesti T2S-laitealustalle, jolla se myös toimii. Teknisesti TIPS-DCA-tilit ja TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniset tilit toimivat siten, että TARGET2 on perustettu teknisesti TIPS-laitealustalle, jolla se myös toimii.”; |
| --- | --- |

c)

korvataan 3 kohta seuraavasti:

”3.   TARGET2-järjestelmä tarjoaa reaaliaikaisen bruttomaksutavan euromääräisille maksuille siten, että maksu suoritetaan keskuspankkirahassa PM-tilien, T2S-DCA-tilien ja TIPS-DCA-tilien välillä. TARGET2 on perustettu SSP:lle, jolla se myös toimii ja jonka välityksellä maksumääräykset lähetetään ja käsitellään ja maksut lopulta vastaanotetaan teknisesti samalla tavalla. T2S-DCA-tilit toimivat teknisesti siten, että TARGET2 on perustettu teknisesti T2S-laitealustalle, jolla se myös toimii. Teknisesti TIPS-DCA-tilit ja TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniset tilit toimivat siten, että TARGET2 on perustettu teknisesti TIPS-laitealustalle, jolla se myös toimii.”;

| 3) | korvataan 5 artikla seuraavasti:

  ”5 artikla
  Suorat osallistujat

  1.   PM-tilien haltijat TARGET2-[lisää keskuspankin/maan tunnus]-osajärjestelmässä ovat suoria osallistujia ja niiden on noudatettava 8 artiklan 1 ja 2 kohdassa vahvistettuja vaatimuksia. Niillä on oltava vähintään yksi PM-tili [lisää keskuspankin nimi]ssa/ssä. PM-tilien haltijoiden, jotka ovat sitoutuneet SEPA-pikatilisiirtojärjestelyyn SEPA-pikatilisiirtojen sääntökirjan noudattamista koskevan sopimuksen allekirjoituksin, on oltava nyt ja jatkossa tavoitettavissa TIPS-laitealustalla aina joko TIPS-DCA-tilin haltijana tai tavoitettavana osapuolena TIPS-DCA-tilin haltijan välityksellä.


  2.   PM-tilien haltijat voivat nimetä tavoitettavia BIC-koodin haltijoita näiden perustamispaikasta riippumatta. PM-tilien haltijat voivat nimetä tavoitettavia BIC-koodin haltijoita, jotka ovat sitoutuneet SEPA-pikatilisiirtojärjestelyyn SEPA-pikatilisiirtojen sääntökirjan noudattamista koskevan sopimuksen allekirjoituksin, vain, jos tällaiset yhteisöt ovat tavoitettavissa TIPS-laitealustalla joko TIPS-DCA-tilin haltijana tai tavoitettavana osapuolena TIPS-DCA-tilin haltijan välityksellä.


  3.   PM-tilien haltijat voivat nimetä yhteisöjä epäsuoriksi osallistujiksi PM:ssä edellyttäen, että 6 artiklassa vahvistetut edellytykset täyttyvät. PM-tilien haltijat voivat nimetä välillisiä osallistujayhteisöjä, jotka ovat sitoutuneet SEPA-pikatilisiirtojärjestelyyn SEPA-pikatilisiirtojen sääntökirjan noudattamista koskevan sopimuksen allekirjoituksin, vain, jos tällaiset yhteisöt ovat tavoitettavissa TIPS-laitealustalla joko TIPS-DCA-tilin haltijana [lisää kansallisen keskuspankin nimi]ssa/ssä tai tavoitettavana osapuolena TIPS-DCA-tilin haltijan välityksellä.


  4.   Sivukonttoreille voidaan tarjota monitavoitettava tili seuraavasti:






  a) | tämän liitteen 4 artiklan 1 kohdan a tai b alakohdassa tarkoitettu luottolaitos, joka on hyväksytty PM-tilin haltijaksi, voi antaa yhdelle tai useammalle unionissa tai ETA:ssa perustetulle sivukonttorilleen oikeuden käyttää suoraan kyseisen PM-tilin haltijan PM-tiliä maksumääräysten lähettämiseksi ja/tai maksujen vastaanottamiseksi edellyttäen, että [lisää keskuspankin nimi]a/ä on informoitu asiasta; |
| --- | --- | --- |

3)

korvataan 5 artikla seuraavasti:

”5 artikla

Suorat osallistujat

1.   PM-tilien haltijat TARGET2-[lisää keskuspankin/maan tunnus]-osajärjestelmässä ovat suoria osallistujia ja niiden on noudatettava 8 artiklan 1 ja 2 kohdassa vahvistettuja vaatimuksia. Niillä on oltava vähintään yksi PM-tili [lisää keskuspankin nimi]ssa/ssä. PM-tilien haltijoiden, jotka ovat sitoutuneet SEPA-pikatilisiirtojärjestelyyn SEPA-pikatilisiirtojen sääntökirjan noudattamista koskevan sopimuksen allekirjoituksin, on oltava nyt ja jatkossa tavoitettavissa TIPS-laitealustalla aina joko TIPS-DCA-tilin haltijana tai tavoitettavana osapuolena TIPS-DCA-tilin haltijan välityksellä.

2.   PM-tilien haltijat voivat nimetä tavoitettavia BIC-koodin haltijoita näiden perustamispaikasta riippumatta. PM-tilien haltijat voivat nimetä tavoitettavia BIC-koodin haltijoita, jotka ovat sitoutuneet SEPA-pikatilisiirtojärjestelyyn SEPA-pikatilisiirtojen sääntökirjan noudattamista koskevan sopimuksen allekirjoituksin, vain, jos tällaiset yhteisöt ovat tavoitettavissa TIPS-laitealustalla joko TIPS-DCA-tilin haltijana tai tavoitettavana osapuolena TIPS-DCA-tilin haltijan välityksellä.

3.   PM-tilien haltijat voivat nimetä yhteisöjä epäsuoriksi osallistujiksi PM:ssä edellyttäen, että 6 artiklassa vahvistetut edellytykset täyttyvät. PM-tilien haltijat voivat nimetä välillisiä osallistujayhteisöjä, jotka ovat sitoutuneet SEPA-pikatilisiirtojärjestelyyn SEPA-pikatilisiirtojen sääntökirjan noudattamista koskevan sopimuksen allekirjoituksin, vain, jos tällaiset yhteisöt ovat tavoitettavissa TIPS-laitealustalla joko TIPS-DCA-tilin haltijana [lisää kansallisen keskuspankin nimi]ssa/ssä tai tavoitettavana osapuolena TIPS-DCA-tilin haltijan välityksellä.

4.   Sivukonttoreille voidaan tarjota monitavoitettava tili seuraavasti:

a)

tämän liitteen 4 artiklan 1 kohdan a tai b alakohdassa tarkoitettu luottolaitos, joka on hyväksytty PM-tilin haltijaksi, voi antaa yhdelle tai useammalle unionissa tai ETA:ssa perustetulle sivukonttorilleen oikeuden käyttää suoraan kyseisen PM-tilin haltijan PM-tiliä maksumääräysten lähettämiseksi ja/tai maksujen vastaanottamiseksi edellyttäen, että [lisää keskuspankin nimi]a/ä on informoitu asiasta;

| b) | tilanteissa, joissa luottolaitoksen sivukonttori on hyväksytty PM-tilin haltijaksi, saman oikeushenkilön muu sivukonttori ja/tai hallinnollinen päätoimipaikka voi, edellyttäen että se on perustettu unionissa tai ETA:ssa, käyttää suoraan kyseisen sivukonttorin PM-tiliä, edellyttäen että kyseinen sivukonttori on informoinut [lisää keskuspankin nimi]a/ä asiasta.”; |
| --- | --- |

b)

tilanteissa, joissa luottolaitoksen sivukonttori on hyväksytty PM-tilin haltijaksi, saman oikeushenkilön muu sivukonttori ja/tai hallinnollinen päätoimipaikka voi, edellyttäen että se on perustettu unionissa tai ETA:ssa, käyttää suoraan kyseisen sivukonttorin PM-tiliä, edellyttäen että kyseinen sivukonttori on informoinut [lisää keskuspankin nimi]a/ä asiasta.”;

| 4) | korvataan 12 artiklan 5 kohta seuraavasti:

  ”5.   PM-tilien ja niiden alatilien korko on nolla prosenttia tai talletusmahdollisuuden korko sen mukaan, kumpi on alempi, ellei niillä pidetä vaadittuja vähimmäisvarantoja tai varantovelvoitteen ylittäviä talletuksia.
  Vähimmäisvarantotalletusten tapauksessa korko lasketaan ja maksetaan soveltaen neuvoston asetusta (EY) N:o 2531/98 (*2) ja Euroopan keskuspankin asetusta (EU) 2021/378 (EKP/2021/1) (*3).
  Varantovelvoitteen ylittävien talletusten tapauksessa korko lasketaan ja maksetaan soveltaen päätöstä (EU) 2019/1743 (EKP/2019/31) (*4).


  (*2)  Neuvoston asetus (EY) N:o 2531/98, annettu 23 päivänä marraskuuta 1998, Euroopan keskuspankin soveltamista vähimmäisvarannoista (EYVL L 318, 27.11.1998, s. 1)."


  (*3)  Euroopan keskuspankin asetus (EU) 2021/378, annettu 22 päivänä tammikuuta 2021, vähimmäisvarantovelvoitteiden soveltamisesta (EKP/2021/1) (EUVL L 73, 3.3.2021, s. 1)."


  (*4)  Euroopan keskuspankin päätös (EU) 2019/1743, annettu 15 päivänä lokakuuta 2019, varantovelvoitteen ylittävistä talletuksista ja tietyistä muista talletuksista maksettavista koroista (EKP/2019/31) (EUVL L 267, 21.10.2019, s. 12).”;" |
| --- | --- |

4)

korvataan 12 artiklan 5 kohta seuraavasti:

”5.   PM-tilien ja niiden alatilien korko on nolla prosenttia tai talletusmahdollisuuden korko sen mukaan, kumpi on alempi, ellei niillä pidetä vaadittuja vähimmäisvarantoja tai varantovelvoitteen ylittäviä talletuksia.

Vähimmäisvarantotalletusten tapauksessa korko lasketaan ja maksetaan soveltaen neuvoston asetusta (EY) N:o 2531/98 (*2) ja Euroopan keskuspankin asetusta (EU) 2021/378 (EKP/2021/1) (*3).

Varantovelvoitteen ylittävien talletusten tapauksessa korko lasketaan ja maksetaan soveltaen päätöstä (EU) 2019/1743 (EKP/2019/31) (*4).

(*2)  Neuvoston asetus (EY) N:o 2531/98, annettu 23 päivänä marraskuuta 1998, Euroopan keskuspankin soveltamista vähimmäisvarannoista (EYVL L 318, 27.11.1998, s. 1)."

*2

(*3)  Euroopan keskuspankin asetus (EU) 2021/378, annettu 22 päivänä tammikuuta 2021, vähimmäisvarantovelvoitteiden soveltamisesta (EKP/2021/1) (EUVL L 73, 3.3.2021, s. 1)."

*3

(*4)  Euroopan keskuspankin päätös (EU) 2019/1743, annettu 15 päivänä lokakuuta 2019, varantovelvoitteen ylittävistä talletuksista ja tietyistä muista talletuksista maksettavista koroista (EKP/2019/31) (EUVL L 267, 21.10.2019, s. 12).”;"

*4

| 5) | korvataan 28 artikla seuraavasti:

  ”28 artikla
  Turvallisuusvaatimukset ja valvontamenettelyt

  1.   Osallistujien on sovellettava riittäviä turvallisuustarkistuksia järjestelmiensä suojaamiseksi luvattomalta käytöltä ja järjestelmään pääsyltä. Kukin osallistuja on yksin vastuussa oman järjestelmänsä luottamuksellisuudesta, luotettavuudesta ja toimivuudesta.


  2.   Kunkin osallistujan on annettava [lisää keskuspankin nimi]lle tiedot oman teknisen infrastruktuurinsa turvallisuuteen liittyvistä tapahtumista ja, milloin se on tarpeen, myös kolmannen osapuolen asemassa olevien palveluntarjoajien teknisen infrastruktuurin turvallisuuteen liittyvistä tapahtumista. [Lisää keskuspankin nimi] voi pyytää lisätietoja tapahtumasta ja tarvittaessa pyytää osallistujaa ryhtymään asianmukaisiin toimiin estääkseen tällaisen tapahtuman uusiutumisen.


  3.   [Lisää keskuspankin nimi] voi asettaa lisäturvallisuusvaatimuksia erityisesti kyberturvallisuuden tai petosten torjunnan osalta kaikille osallistujille ja/tai sellaisille osallistujille, joita [lisää keskuspankin nimi] pitää tärkeinä.


  4.   Osallistujat tarjoavat [lisää keskuspankin nimi]lle i) pysyvästi pääsyn niiden valitseman verkkopalvelujen tarjoajan käyttöpistettä koskevien turvallisuusvaatimusten noudattamista koskevaan todistukseen ja ii) vuosittain [lisää keskuspankin nimi]n ja EKP:n verkkosivustolla englanninkielisenä julkaistun mukaiseen TARGET2-itsearviointitodistukseen.


  4a.   [Lisää keskuspankin nimi] arvioi osallistujan itsearviointitodistuksen (-todistusten) perusteella, missä määrin osallistuja noudattaa kutakin TARGET2-itsearviointitodistusvaatimuksissa vahvistettua vaatimusta. Nämä vaatimukset luetellaan lisäyksessä VIII, joka on muiden 2 artiklan 1 kohdassa lueteltujen lisäysten lisäksi erottamaton osa näitä edellytyksiä.


  4b.   Se, missä määrin osallistuja noudattaa TARGET2-itsearviointitodistuksen vaatimuksia, luokitellaan vakavuusjärjestyksessä seuraavasti: ”täysimääräinen noudattaminen”, ”vähäinen noudattamatta jättäminen” tai ”merkittävä noudattamatta jättäminen”. Täysimääräinen noudattaminen on tilanne, jossa osallistuja täyttää 100 prosenttia vaatimuksista, vähäinen noudattamatta jättäminen on tilanne, jossa osallistuja täyttää alle 100 prosenttia mutta vähintään 66 prosenttia vaatimuksista, ja merkittävä noudattamatta jättäminen on tilanne, jossa osallistuja täyttää alle 66 prosenttia vaatimuksista. Jos osallistuja osoittaa, että siihen ei sovelleta tiettyä vaatimusta, luokittelua arvioitaessa sen katsotaan noudattavan kyseistä vaatimusta. Osallistujan, joka ei saavuta täysimääräistä vaatimustenmukaisuutta, on toimitettava toimintasuunnitelma, jossa osoitetaan, miten se aikoo täyttää vaatimukset kaikilta osin. [Lisää keskuspankin nimi]n on ilmoitettava asianomaisille valvontaviranomaisille tällaisen osallistujan vaatimusten noudattamisen tilanteesta.


  4c.   Jos osallistuja kieltäytyy antamasta pysyvää käyttöoikeutta todistukseensa siitä, että se noudattaa valitsemansa kansallisen palveluntarjoajan käyttöpistettä koskevia turvallisuusvaatimuksia, tai osallistuja ei toimita TARGET2-itsearviointitodistusta, osallistujan vaatimusten noudattamisen taso luokitellaan ”merkittäväksi noudattamatta jättämiseksi”.


  4d.   [Lisää keskuspankin nimi] arvioi osallistujien vaatimusten noudattamisen vuosittain uudelleen.


  4e.   [Lisää keskuspankin nimi] voi vakavuuden mukaan nousevassa järjestyksessä määrätä seuraavia toimenpiteitä osallistujille, joita koskeva arvio on vähäinen tai merkittävä noudattamatta jättäminen:






  i) | tehostettu seuranta: osallistujan on toimitettava [lisää keskuspankin nimi]lle ylimpään johtoon kuuluvan henkilön allekirjoittama kuukausiraportti siitä, miten osallistuja on edistynyt noudattamatta jättämisen korjaamisessa. Osallistujalle määrätään lisäksi kustakin tilistä, johon tämä vaikuttaa, kuukausittainen seuraamusmaksu, joka vastaa lisäyksessä VI olevan 1 kohdan mukaista kuukausimaksua, lukuun ottamatta transaktiomaksuja. Tämä korjaava toimenpide voidaan määrätä, jos osallistuja saa arvioinnissa toista kertaa peräkkäin luokituksen ”vähäinen noudattamatta jättäminen” tai kerran luokituksen ”merkittävä noudattamatta jättäminen”; |
| --- | --- | --- |

5)

korvataan 28 artikla seuraavasti:

”28 artikla

Turvallisuusvaatimukset ja valvontamenettelyt

1.   Osallistujien on sovellettava riittäviä turvallisuustarkistuksia järjestelmiensä suojaamiseksi luvattomalta käytöltä ja järjestelmään pääsyltä. Kukin osallistuja on yksin vastuussa oman järjestelmänsä luottamuksellisuudesta, luotettavuudesta ja toimivuudesta.

2.   Kunkin osallistujan on annettava [lisää keskuspankin nimi]lle tiedot oman teknisen infrastruktuurinsa turvallisuuteen liittyvistä tapahtumista ja, milloin se on tarpeen, myös kolmannen osapuolen asemassa olevien palveluntarjoajien teknisen infrastruktuurin turvallisuuteen liittyvistä tapahtumista. [Lisää keskuspankin nimi] voi pyytää lisätietoja tapahtumasta ja tarvittaessa pyytää osallistujaa ryhtymään asianmukaisiin toimiin estääkseen tällaisen tapahtuman uusiutumisen.

3.   [Lisää keskuspankin nimi] voi asettaa lisäturvallisuusvaatimuksia erityisesti kyberturvallisuuden tai petosten torjunnan osalta kaikille osallistujille ja/tai sellaisille osallistujille, joita [lisää keskuspankin nimi] pitää tärkeinä.

4.   Osallistujat tarjoavat [lisää keskuspankin nimi]lle i) pysyvästi pääsyn niiden valitseman verkkopalvelujen tarjoajan käyttöpistettä koskevien turvallisuusvaatimusten noudattamista koskevaan todistukseen ja ii) vuosittain [lisää keskuspankin nimi]n ja EKP:n verkkosivustolla englanninkielisenä julkaistun mukaiseen TARGET2-itsearviointitodistukseen.

4a.   [Lisää keskuspankin nimi] arvioi osallistujan itsearviointitodistuksen (-todistusten) perusteella, missä määrin osallistuja noudattaa kutakin TARGET2-itsearviointitodistusvaatimuksissa vahvistettua vaatimusta. Nämä vaatimukset luetellaan lisäyksessä VIII, joka on muiden 2 artiklan 1 kohdassa lueteltujen lisäysten lisäksi erottamaton osa näitä edellytyksiä.

4b.   Se, missä määrin osallistuja noudattaa TARGET2-itsearviointitodistuksen vaatimuksia, luokitellaan vakavuusjärjestyksessä seuraavasti: ”täysimääräinen noudattaminen”, ”vähäinen noudattamatta jättäminen” tai ”merkittävä noudattamatta jättäminen”. Täysimääräinen noudattaminen on tilanne, jossa osallistuja täyttää 100 prosenttia vaatimuksista, vähäinen noudattamatta jättäminen on tilanne, jossa osallistuja täyttää alle 100 prosenttia mutta vähintään 66 prosenttia vaatimuksista, ja merkittävä noudattamatta jättäminen on tilanne, jossa osallistuja täyttää alle 66 prosenttia vaatimuksista. Jos osallistuja osoittaa, että siihen ei sovelleta tiettyä vaatimusta, luokittelua arvioitaessa sen katsotaan noudattavan kyseistä vaatimusta. Osallistujan, joka ei saavuta täysimääräistä vaatimustenmukaisuutta, on toimitettava toimintasuunnitelma, jossa osoitetaan, miten se aikoo täyttää vaatimukset kaikilta osin. [Lisää keskuspankin nimi]n on ilmoitettava asianomaisille valvontaviranomaisille tällaisen osallistujan vaatimusten noudattamisen tilanteesta.

4c.   Jos osallistuja kieltäytyy antamasta pysyvää käyttöoikeutta todistukseensa siitä, että se noudattaa valitsemansa kansallisen palveluntarjoajan käyttöpistettä koskevia turvallisuusvaatimuksia, tai osallistuja ei toimita TARGET2-itsearviointitodistusta, osallistujan vaatimusten noudattamisen taso luokitellaan ”merkittäväksi noudattamatta jättämiseksi”.

4d.   [Lisää keskuspankin nimi] arvioi osallistujien vaatimusten noudattamisen vuosittain uudelleen.

4e.   [Lisää keskuspankin nimi] voi vakavuuden mukaan nousevassa järjestyksessä määrätä seuraavia toimenpiteitä osallistujille, joita koskeva arvio on vähäinen tai merkittävä noudattamatta jättäminen:

i)

tehostettu seuranta: osallistujan on toimitettava [lisää keskuspankin nimi]lle ylimpään johtoon kuuluvan henkilön allekirjoittama kuukausiraportti siitä, miten osallistuja on edistynyt noudattamatta jättämisen korjaamisessa. Osallistujalle määrätään lisäksi kustakin tilistä, johon tämä vaikuttaa, kuukausittainen seuraamusmaksu, joka vastaa lisäyksessä VI olevan 1 kohdan mukaista kuukausimaksua, lukuun ottamatta transaktiomaksuja. Tämä korjaava toimenpide voidaan määrätä, jos osallistuja saa arvioinnissa toista kertaa peräkkäin luokituksen ”vähäinen noudattamatta jättäminen” tai kerran luokituksen ”merkittävä noudattamatta jättäminen”;

| ii) | keskeyttäminen: osallistuminen TARGET2-[lisää keskuspankin/maan tunnus]-osajärjestelmään voidaan keskeyttää tämän liitteen 34 artiklan 2 kohdan b ja c alakohdassa kuvatuissa olosuhteissa. Poiketen siitä, mitä tämän liitteen 34 artiklassa säädetään, keskeytyksestä on ilmoitettava osallistujalle kolme kuukautta aikaisemmin. Osallistujalle määrätään kustakin keskeytetystä tilistä kuukausittainen seuraamusmaksu, joka on kaksi kertaa lisäyksessä VI olevan 1 kohdan mukainen kuukausimaksu, lukuun ottamatta transaktiomaksuja. Tämä toimenpide voidaan määrätä, jos osallistuja saa arvioinnissa toista kertaa peräkkäin luokituksen ”merkittävä noudattamatta jättäminen”; |
| --- | --- |

ii)

keskeyttäminen: osallistuminen TARGET2-[lisää keskuspankin/maan tunnus]-osajärjestelmään voidaan keskeyttää tämän liitteen 34 artiklan 2 kohdan b ja c alakohdassa kuvatuissa olosuhteissa. Poiketen siitä, mitä tämän liitteen 34 artiklassa säädetään, keskeytyksestä on ilmoitettava osallistujalle kolme kuukautta aikaisemmin. Osallistujalle määrätään kustakin keskeytetystä tilistä kuukausittainen seuraamusmaksu, joka on kaksi kertaa lisäyksessä VI olevan 1 kohdan mukainen kuukausimaksu, lukuun ottamatta transaktiomaksuja. Tämä toimenpide voidaan määrätä, jos osallistuja saa arvioinnissa toista kertaa peräkkäin luokituksen ”merkittävä noudattamatta jättäminen”;

| iii) | irtisanominen: osallistuminen TARGET2-[lisää keskuspankin/maan tunnus]-osajärjestelmään voidaan irtisanoa tämän liitteen 34 artiklan 2 kohdan b ja c alakohdassa kuvatuissa olosuhteissa. Poiketen siitä, mitä tämän liitteen 34 artiklassa säädetään, irtisanomisesta on ilmoitettava osallistujalle kolme kuukautta aikaisemmin. Osallistujalle määrätään 1 000 euron suuruinen ylimääräinen seuraamusmaksu kultakin irtisanotulta tililtä. Tämä toimenpide voidaan määrätä, jos osallistuja ei ole korjannut merkittävää noudattamatta jättämistä [lisää keskuspankin nimi] tyydyttävällä tavalla kolmen kuukauden keskeyttämisen jälkeen. |
| --- | --- |

iii)

irtisanominen: osallistuminen TARGET2-[lisää keskuspankin/maan tunnus]-osajärjestelmään voidaan irtisanoa tämän liitteen 34 artiklan 2 kohdan b ja c alakohdassa kuvatuissa olosuhteissa. Poiketen siitä, mitä tämän liitteen 34 artiklassa säädetään, irtisanomisesta on ilmoitettava osallistujalle kolme kuukautta aikaisemmin. Osallistujalle määrätään 1 000 euron suuruinen ylimääräinen seuraamusmaksu kultakin irtisanotulta tililtä. Tämä toimenpide voidaan määrätä, jos osallistuja ei ole korjannut merkittävää noudattamatta jättämistä [lisää keskuspankin nimi] tyydyttävällä tavalla kolmen kuukauden keskeyttämisen jälkeen.

5.   Osallistujien, jotka sallivat kolmansille osapuolille oikeuden käyttää PM-tiliään 5 artiklan 2, 3 ja 4 kohdassa tarkoitetulla tavalla, on vähennettävä tällaisen käytön sallimisesta aiheutuvia riskejä tämän artiklan 1–4e kohdassa vahvistettujen turvallisuusvaatimusten mukaisesti. Edellä 4 kohdassa tarkoitetussa itsearviointitodistuksessa on täsmennettävä, että osallistuja määrää TARGET2-verkkopalvelujen tarjoajan käyttöpistettä koskevat tietoturvavaatimukset kolmansille osapuolille, joilla on oikeus käyttää tämän osallistujan PM-tiliä.”

| 6) | korvataan 39 artiklan 1 kohta seuraavasti:

  ”1.   Osallistujien katsotaan olevan tietoisia kaikista tietosuojalainsäädäntöön liittyvistä velvoitteistaan, ja niiden on täytettävä nämä velvoitteet ja voitava osoittaa asianomaisille toimivaltaisille viranomaisille kaikkien näiden velvoitteiden täyttäminen. Osallistujien katsotaan olevan tietoisia velvoitteistaan, jotka liittyvät rahanpesun estämistä ja terrorismin, joukkotuhoaseiden leviämistä edistävän ydinenergia-alan toiminnan ja ydinasejärjestelmien kehittämisen rahoituksen estämistä koskevaan lainsäädäntöön, ja niiden on täytettävä nämä velvoitteet; erityisesti osallistujilla on velvollisuus panna täytäntöön asianmukaiset toimenpiteet sellaisten maksujen osalta, joilla niiden PM-tilejä hyvitetään tai veloitetaan. Osallistujien on varmistettava ennen sopimuksen tekemistä TARGET2-verkkopalvelujen tarjoajan kanssa, että ne tuntevat TARGET2-verkkopalvelujen tarjoajan soveltamat tietojen hakua koskevat menettelytavat (data retrieval policy).”; |
| --- | --- |

6)

korvataan 39 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Osallistujien katsotaan olevan tietoisia kaikista tietosuojalainsäädäntöön liittyvistä velvoitteistaan, ja niiden on täytettävä nämä velvoitteet ja voitava osoittaa asianomaisille toimivaltaisille viranomaisille kaikkien näiden velvoitteiden täyttäminen. Osallistujien katsotaan olevan tietoisia velvoitteistaan, jotka liittyvät rahanpesun estämistä ja terrorismin, joukkotuhoaseiden leviämistä edistävän ydinenergia-alan toiminnan ja ydinasejärjestelmien kehittämisen rahoituksen estämistä koskevaan lainsäädäntöön, ja niiden on täytettävä nämä velvoitteet; erityisesti osallistujilla on velvollisuus panna täytäntöön asianmukaiset toimenpiteet sellaisten maksujen osalta, joilla niiden PM-tilejä hyvitetään tai veloitetaan. Osallistujien on varmistettava ennen sopimuksen tekemistä TARGET2-verkkopalvelujen tarjoajan kanssa, että ne tuntevat TARGET2-verkkopalvelujen tarjoajan soveltamat tietojen hakua koskevat menettelytavat (data retrieval policy).”;

| 7) | Lisätään 45 a artikla seuraavasti:

  ”45 a artikla
  Siirtymäsäännökset

  1.   Kun TARGET-järjestelmä on toiminnassa ja TARGET2 on lopettanut toimintansa, PM-tilien saldot siirretään tilinhaltijan vastaaviin TARGET-järjestelmän seuraajatileihin.


  2.   Vaatimusta, jonka mukaan SEPA-pikatilisiirtojärjestelyä noudattavien PM-tilien haltijoiden, epäsuorien osallistujien ja tavoitettavien BIC-koodin haltijoiden on oltava tavoitettavia TIPS-laitealustalla 5 artiklan mukaisesti, sovelletaan 25 päivästä helmikuuta 2022.”; |
| --- | --- |

7)

Lisätään 45 a artikla seuraavasti:

”45 a artikla

Siirtymäsäännökset

1.   Kun TARGET-järjestelmä on toiminnassa ja TARGET2 on lopettanut toimintansa, PM-tilien saldot siirretään tilinhaltijan vastaaviin TARGET-järjestelmän seuraajatileihin.

2.   Vaatimusta, jonka mukaan SEPA-pikatilisiirtojärjestelyä noudattavien PM-tilien haltijoiden, epäsuorien osallistujien ja tavoitettavien BIC-koodin haltijoiden on oltava tavoitettavia TIPS-laitealustalla 5 artiklan mukaisesti, sovelletaan 25 päivästä helmikuuta 2022.”;

| 8) | korvataan lisäyksessä I oleva 8 kohdan 4 alakohdan b alakohta kohta seuraavasti:






  ”b) | Käyttäjä-sovellus -moodi (U2A)
  U2A-moodi mahdollistaa suoran yhteyden osallistujan ja ICM:n välillä. Tiedot näytetään selaimella, joka toimii PC-järjestelmässä (SWIFT Alliance WebStation tai jokin muu liittymä SWIFTin vaatimusten mukaisesti). Jotta U2A toimisi, IT-infrastruktuurin on kyettävä tukemaan evästeitä. Lisätietoja on saatavissa ICM-käyttäjän käsikirjasta.”; |
| --- | --- | --- |

8)

korvataan lisäyksessä I oleva 8 kohdan 4 alakohdan b alakohta kohta seuraavasti:

”b)

Käyttäjä-sovellus -moodi (U2A)

U2A-moodi mahdollistaa suoran yhteyden osallistujan ja ICM:n välillä. Tiedot näytetään selaimella, joka toimii PC-järjestelmässä (SWIFT Alliance WebStation tai jokin muu liittymä SWIFTin vaatimusten mukaisesti). Jotta U2A toimisi, IT-infrastruktuurin on kyettävä tukemaan evästeitä. Lisätietoja on saatavissa ICM-käyttäjän käsikirjasta.”;

| 9) | Korvataan lisäyksessä IV oleva 6 kohdan g alakohta seuraavasti:






  ”g) | Maksumääräysten varajärjestelyä varten osallistujien on annettava hyväksyttävistä omaisuuseristä koostuva vakuus. Varajärjestelyssä saapuvilla varajärjestelymaksuilla voidaan rahoittaa lähteviä varajärjestelymaksuja. [Lisää keskuspankin nimi] ei saa varajärjestelyssä ottaa huomioon osallistujien käytettävissä olevaa likviditeettiä.”; |
| --- | --- | --- |

9)

Korvataan lisäyksessä IV oleva 6 kohdan g alakohta seuraavasti:

”g)

Maksumääräysten varajärjestelyä varten osallistujien on annettava hyväksyttävistä omaisuuseristä koostuva vakuus. Varajärjestelyssä saapuvilla varajärjestelymaksuilla voidaan rahoittaa lähteviä varajärjestelymaksuja. [Lisää keskuspankin nimi] ei saa varajärjestelyssä ottaa huomioon osallistujien käytettävissä olevaa likviditeettiä.”;

| 10) | Näiden suuntaviivojen liitteessä VI esitetty teksti lisätään suuntaviivojen EKP/2012/27 liitteeseen II uutena lisäyksenä VIII. |
| --- | --- |

10)

Näiden suuntaviivojen liitteessä VI esitetty teksti lisätään suuntaviivojen EKP/2012/27 liitteeseen II uutena lisäyksenä VIII.

---

(*1)  Komission asetus (EY) N:o 1126/2008, annettu 3 päivänä marraskuuta 2008, tiettyjen kansainvälisten tilinpäätösstandardien hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 mukaisesti (EUVL L 320, 29.11.2008, s. 1).”;

*1

(*2)  Neuvoston asetus (EY) N:o 2531/98, annettu 23 päivänä marraskuuta 1998, Euroopan keskuspankin soveltamista vähimmäisvarannoista (EYVL L 318, 27.11.1998, s. 1).

*2

(*3)  Euroopan keskuspankin asetus (EU) 2021/378, annettu 22 päivänä tammikuuta 2021, vähimmäisvarantovelvoitteiden soveltamisesta (EKP/2021/1) (EUVL L 73, 3.3.2021, s. 1).

*3

(*4)  Euroopan keskuspankin päätös (EU) 2019/1743, annettu 15 päivänä lokakuuta 2019, varantovelvoitteen ylittävistä talletuksista ja tietyistä muista talletuksista maksettavista koroista (EKP/2019/31) (EUVL L 267, 21.10.2019, s. 12).”;’

*4

---

LIITE II

Muutetaan suuntaviivojen EKP/2012/27 liite IIa seuraavasti:

| 1) | Muutetaan 1 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan pikamaksumääräyksen määritelmä seuraavasti:






  ”— | ’pikamaksumääräyksellä’ (instant payment order) Euroopan maksuneuvoston SEPA-pikatilisiirtojen sääntökirjan mukaista maksumääräystä, joka voidaan toteuttaa vuoden minä tahansa kalenteripäivänä mihin tahansa kellonaikaan siten, että se käsitellään ja siitä ilmoitetaan maksajalle välittömästi tai lähes välittömästi, ja johon sisältyvät i) TIPS-DCA-tililtä TIPS-DCA-tilille tehdyt pikamaksumääräykset, ii) TIPS-DCA-tililtä TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniselle tilille tehdyt pikamaksumääräykset, iii) TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniseltä tililtä TIPS-DCA-tilille tehdyt pikamaksumääräykset ja iv) TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniseltä tililtä TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniselle tilille tehdyt pikamaksumääräykset,”; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Muutetaan 1 artikla seuraavasti:

a)

korvataan pikamaksumääräyksen määritelmä seuraavasti:

”—

’pikamaksumääräyksellä’ (instant payment order) Euroopan maksuneuvoston SEPA-pikatilisiirtojen sääntökirjan mukaista maksumääräystä, joka voidaan toteuttaa vuoden minä tahansa kalenteripäivänä mihin tahansa kellonaikaan siten, että se käsitellään ja siitä ilmoitetaan maksajalle välittömästi tai lähes välittömästi, ja johon sisältyvät i) TIPS-DCA-tililtä TIPS-DCA-tilille tehdyt pikamaksumääräykset, ii) TIPS-DCA-tililtä TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniselle tilille tehdyt pikamaksumääräykset, iii) TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniseltä tililtä TIPS-DCA-tilille tehdyt pikamaksumääräykset ja iv) TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniseltä tililtä TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniselle tilille tehdyt pikamaksumääräykset,”;

| b) | lisätään seuraavat määritelmät:






  ”— | ’TIPS-liitännäisjärjestelmän teknisellä tilillä’ (TIPS ancillary system technical account) tiliä, jota liitännäisjärjestelmä tai keskuspankki pitää liitännäisjärjestelmän puolesta keskuspankin TARGET2-osajärjestelmässä liitännäisjärjestelmän käytössä ja jota liitännäisjärjestelmä voi käyttää suorittaakseen pikamaksut omassa kirjanpidossaan, |
| --- | --- | --- |

b)

lisätään seuraavat määritelmät:

”—

’TIPS-liitännäisjärjestelmän teknisellä tilillä’ (TIPS ancillary system technical account) tiliä, jota liitännäisjärjestelmä tai keskuspankki pitää liitännäisjärjestelmän puolesta keskuspankin TARGET2-osajärjestelmässä liitännäisjärjestelmän käytössä ja jota liitännäisjärjestelmä voi käyttää suorittaakseen pikamaksut omassa kirjanpidossaan,

| — | ’likviditeetin siirtoa TIPS-DCA-tililtä TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniselle tilille koskevalla toimeksiannolla’ (TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order) määräystä siirtää tietty määrä varoja TIPS-DCA-tililtä TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniselle tilille TIPS-DCA-tilin haltijan position (tai liitännäisjärjestelmän muun osallistujan position) rahoittamiseksi liitännäisjärjestelmän kirjanpidossa, |
| --- | --- |

—

’likviditeetin siirtoa TIPS-DCA-tililtä TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniselle tilille koskevalla toimeksiannolla’ (TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order) määräystä siirtää tietty määrä varoja TIPS-DCA-tililtä TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniselle tilille TIPS-DCA-tilin haltijan position (tai liitännäisjärjestelmän muun osallistujan position) rahoittamiseksi liitännäisjärjestelmän kirjanpidossa,

| — | ’likviditeetin siirtoa TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniseltä tililtä TIPS-DCA-tilille koskevalla toimeksiannolla’ (TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order) määräystä siirtää tietty määrä varoja TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniseltä tililtä TIPS-DCA-tilille TIPS-DCA-tilin haltijan position (tai liitännäisjärjestelmän muun osallistujan position) pienentämiseksi kyseisellä määrällä liitännäisjärjestelmän kirjanpidossa, |
| --- | --- |

—

’likviditeetin siirtoa TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniseltä tililtä TIPS-DCA-tilille koskevalla toimeksiannolla’ (TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order) määräystä siirtää tietty määrä varoja TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniseltä tililtä TIPS-DCA-tilille TIPS-DCA-tilin haltijan position (tai liitännäisjärjestelmän muun osallistujan position) pienentämiseksi kyseisellä määrällä liitännäisjärjestelmän kirjanpidossa,

| — | ’verkkopalvelujen tarjoajalla’ (Network Service Provider (NSP)) yritystä, jolle on myönnetty oikeus tarjota eurojärjestelmässä yhteyspalveluja eurojärjestelmän markkinainfrastruktuurien keskitetyn yhteyden (Eurosystem Single Market Infrastructure Gateway) kautta.”; |
| --- | --- |

—

’verkkopalvelujen tarjoajalla’ (Network Service Provider (NSP)) yritystä, jolle on myönnetty oikeus tarjota eurojärjestelmässä yhteyspalveluja eurojärjestelmän markkinainfrastruktuurien keskitetyn yhteyden (Eurosystem Single Market Infrastructure Gateway) kautta.”;

| c) | poistetaan ’T2S-verkkopalvelujen tarjoajan’ määritelmä; |
| --- | --- |

c)

poistetaan ’T2S-verkkopalvelujen tarjoajan’ määritelmä;

| 2) | korvataan 4 artiklan 2 kohdan fc alakohta seuraavasti:






  ”fc) | likviditeetin siirtoa TIPS-DCA-tililtä PM-tilille koskevat toimeksiannot ja likviditeetin siirtoa PM-tililtä TIPS-DCA-tilille koskevat toimeksiannot;”; |
| --- | --- | --- |

2)

korvataan 4 artiklan 2 kohdan fc alakohta seuraavasti:

”fc)

likviditeetin siirtoa TIPS-DCA-tililtä PM-tilille koskevat toimeksiannot ja likviditeetin siirtoa PM-tililtä TIPS-DCA-tilille koskevat toimeksiannot;”;

| 3) | lisätään 4 artiklan 2 kohtaan fd alakohta seuraavasti:






  ”fd) | likviditeetin siirtoa TIPS-DCA-tililtä TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniselle tilille koskeva toimeksianto ja likviditeetin siirtoa TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniseltä tililtä TIPS-DCA-tilille koskeva toimeksianto; ja”; |
| --- | --- | --- |

3)

lisätään 4 artiklan 2 kohtaan fd alakohta seuraavasti:

”fd)

likviditeetin siirtoa TIPS-DCA-tililtä TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniselle tilille koskeva toimeksianto ja likviditeetin siirtoa TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniseltä tililtä TIPS-DCA-tilille koskeva toimeksianto; ja”;

| 4) | korvataan 4 artiklan 3 kohta seuraavasti:

  ”3.   TARGET2-järjestelmä tarjoaa reaaliaikaisen bruttomaksutavan euromääräisille maksuille siten, että maksu suoritetaan keskuspankkirahassa PM-tilien, T2S-DCA-tilien ja TIPS-DCA-tilien välillä. TARGET2 on perustettu SSP:lle, jolla se myös toimii ja jonka välityksellä maksumääräykset lähetetään ja käsitellään ja maksut lopulta vastaanotetaan teknisesti samalla tavalla. T2S-DCA-tilit toimivat teknisesti siten, että TARGET2 on perustettu teknisesti T2S-laitealustalle, jolla se myös toimii. Teknisesti TIPS-DCA-tilit ja TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniset tilit toimivat siten, että TARGET2 on perustettu teknisesti TIPS-laitealustalle, jolla se myös toimii. [Lisää keskuspankin nimi] on näissä säännöissä tarkoitettu palvelujen tarjoaja. SSP:n tarjoavien kansallisten keskuspankkien ja neljän keskuspankin (4CB) toimenpiteet ja laiminlyönnit katsotaan [lisää keskuspankin nimi]n toimenpiteiksi ja laiminlyönneiksi, joista se vastaa tämän liitteen 21 artiklan mukaisesti. Näiden sääntöjen mukainen osallistuminen ei synnytä sopimussuhdetta T2S-DCA-tilien haltijoiden ja SSP:n tarjoavien kansallisten keskuspankkien tai neljän keskuspankin välille, jos viimeksi mainitut toimivat tässä ominaisuudessa. Näiden sääntöjen mukaisiin palveluihin liittyvät toimeksiannot, ohjeet, sanomat ja tiedot, jotka T2S-DCA-tilin haltija vastaanottaa SSP:ltä tai T2S-laitealustalta tai lähettää SSP:lle tai T2S-laitealustalle, katsotaan saaduiksi [lisää keskuspankin nimi]lta/ltä tai lähetetyiksi [lisää keskuspankin nimi]lle.”; |
| --- | --- |

4)

korvataan 4 artiklan 3 kohta seuraavasti:

”3.   TARGET2-järjestelmä tarjoaa reaaliaikaisen bruttomaksutavan euromääräisille maksuille siten, että maksu suoritetaan keskuspankkirahassa PM-tilien, T2S-DCA-tilien ja TIPS-DCA-tilien välillä. TARGET2 on perustettu SSP:lle, jolla se myös toimii ja jonka välityksellä maksumääräykset lähetetään ja käsitellään ja maksut lopulta vastaanotetaan teknisesti samalla tavalla. T2S-DCA-tilit toimivat teknisesti siten, että TARGET2 on perustettu teknisesti T2S-laitealustalle, jolla se myös toimii. Teknisesti TIPS-DCA-tilit ja TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniset tilit toimivat siten, että TARGET2 on perustettu teknisesti TIPS-laitealustalle, jolla se myös toimii. [Lisää keskuspankin nimi] on näissä säännöissä tarkoitettu palvelujen tarjoaja. SSP:n tarjoavien kansallisten keskuspankkien ja neljän keskuspankin (4CB) toimenpiteet ja laiminlyönnit katsotaan [lisää keskuspankin nimi]n toimenpiteiksi ja laiminlyönneiksi, joista se vastaa tämän liitteen 21 artiklan mukaisesti. Näiden sääntöjen mukainen osallistuminen ei synnytä sopimussuhdetta T2S-DCA-tilien haltijoiden ja SSP:n tarjoavien kansallisten keskuspankkien tai neljän keskuspankin välille, jos viimeksi mainitut toimivat tässä ominaisuudessa. Näiden sääntöjen mukaisiin palveluihin liittyvät toimeksiannot, ohjeet, sanomat ja tiedot, jotka T2S-DCA-tilin haltija vastaanottaa SSP:ltä tai T2S-laitealustalta tai lähettää SSP:lle tai T2S-laitealustalle, katsotaan saaduiksi [lisää keskuspankin nimi]lta/ltä tai lähetetyiksi [lisää keskuspankin nimi]lle.”;

| 5) | korvataan 8 artiklan 3 kohta seuraavasti:

  ”3.   Jos [lisää keskuspankin nimi] on hyväksynyt T2S-DCA-tilin haltijan 1 kohdan nojalla esittämän pyynnön, kyseisen T2S-DCA-tilin haltijan katsotaan antaneen osallistuvalle arvopaperikeskukselle (osallistuville arvopaperikeskuksille) valtuutuksen veloittaa T2S-DCA-tililtä summat, jotka perustuvat näillä arvopaperitileillä toteutettaviin arvopaperitapahtumiin.”; |
| --- | --- |

5)

korvataan 8 artiklan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Jos [lisää keskuspankin nimi] on hyväksynyt T2S-DCA-tilin haltijan 1 kohdan nojalla esittämän pyynnön, kyseisen T2S-DCA-tilin haltijan katsotaan antaneen osallistuvalle arvopaperikeskukselle (osallistuville arvopaperikeskuksille) valtuutuksen veloittaa T2S-DCA-tililtä summat, jotka perustuvat näillä arvopaperitileillä toteutettaviin arvopaperitapahtumiin.”;

| 6) | korvataan 28 artiklan 1 kohta seuraavasti:

  ”1.   T2S-DCA-tilien haltijoiden katsotaan olevan tietoisia kaikista tietosuojalainsäädäntöön liittyvistä velvoitteistaan, ja niiden on täytettävä nämä velvoitteet ja voitava osoittaa asianomaisille toimivaltaisille viranomaisille kaikkien näiden velvoitteiden täyttäminen. T2S-DCA-tilien haltijoiden katsotaan olevan tietoisia kaikista velvoitteistaan, jotka liittyvät rahanpesun estämistä ja terrorismin, joukkotuhoaseiden leviämistä edistävän ydinenergia-alan toiminnan ja ydinasejärjestelmien kehittämisen rahoituksen estämistä koskevaan lainsäädäntöön, ja niiden on täytettävä kaikki nämä velvoitteet; T2S-DCA-tilien haltijoilla on erityisesti velvollisuus panna täytäntöön asianmukaiset toimenpiteet sellaisten maksujen osalta, joilla niiden T2S-DCA-tilejä hyvitetään tai veloitetaan. T2S-DCA-tilien haltijoiden on varmistettava ennen sopimuksen tekemistä T2S-verkkopalvelujen tarjoajan kanssa, että ne tuntevat verkkopalvelujen tarjoajan soveltamat tietojen hakua koskevat menettelytavat (data retrieval policy).”; |
| --- | --- |

6)

korvataan 28 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   T2S-DCA-tilien haltijoiden katsotaan olevan tietoisia kaikista tietosuojalainsäädäntöön liittyvistä velvoitteistaan, ja niiden on täytettävä nämä velvoitteet ja voitava osoittaa asianomaisille toimivaltaisille viranomaisille kaikkien näiden velvoitteiden täyttäminen. T2S-DCA-tilien haltijoiden katsotaan olevan tietoisia kaikista velvoitteistaan, jotka liittyvät rahanpesun estämistä ja terrorismin, joukkotuhoaseiden leviämistä edistävän ydinenergia-alan toiminnan ja ydinasejärjestelmien kehittämisen rahoituksen estämistä koskevaan lainsäädäntöön, ja niiden on täytettävä kaikki nämä velvoitteet; T2S-DCA-tilien haltijoilla on erityisesti velvollisuus panna täytäntöön asianmukaiset toimenpiteet sellaisten maksujen osalta, joilla niiden T2S-DCA-tilejä hyvitetään tai veloitetaan. T2S-DCA-tilien haltijoiden on varmistettava ennen sopimuksen tekemistä T2S-verkkopalvelujen tarjoajan kanssa, että ne tuntevat verkkopalvelujen tarjoajan soveltamat tietojen hakua koskevat menettelytavat (data retrieval policy).”;

| 7) | korvataan 30 artikla seuraavasti:

  ”30 artikla
  Sopimussuhde verkkopalvelujen tarjoajaan

  1.   T2S-DCA-tilien haltijoiden on joko






  a) | tehtävä sopimus verkkopalvelujen tarjoajan kanssa kyseisen verkkopalvelujen tarjoajan kanssa tehdyn käyttöoikeussopimuksen puitteissa teknisen yhteyden luomiseksi TARGET2-[lisää keskuspankin nimi]-osajärjestelmään; tai |
| --- | --- | --- |

7)

korvataan 30 artikla seuraavasti:

”30 artikla

Sopimussuhde verkkopalvelujen tarjoajaan

1.   T2S-DCA-tilien haltijoiden on joko

a)

tehtävä sopimus verkkopalvelujen tarjoajan kanssa kyseisen verkkopalvelujen tarjoajan kanssa tehdyn käyttöoikeussopimuksen puitteissa teknisen yhteyden luomiseksi TARGET2-[lisää keskuspankin nimi]-osajärjestelmään; tai

| b) | muodostettava yhteys muun yhteisön välityksellä, joka on tehnyt verkkopalvelujen tarjoajan kanssa sopimuksen kyseisen verkkopalvelujen tarjoajan kanssa tehdyn käyttöoikeussopimuksen puitteissa. |
| --- | --- |

b)

muodostettava yhteys muun yhteisön välityksellä, joka on tehnyt verkkopalvelujen tarjoajan kanssa sopimuksen kyseisen verkkopalvelujen tarjoajan kanssa tehdyn käyttöoikeussopimuksen puitteissa.

2.   T2S-DCA-tilin haltijan ja verkkopalvelujen tarjoajan väliseen oikeussuhteeseen sovelletaan yksinomaan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetun verkkopalvelujen tarjoajan kanssa tehdyn erillisen sopimuksen ehtoja.

3.   Verkkopalvelujen tarjoajan tarjoamat palvelut eivät kuulu niihin TARGET2-järjestelmään liittyviin palveluihin, jotka [lisää keskuspankin nimi]n on toimitettava.

4.   [Lisää keskuspankin nimi] ei vastaa verkkopalvelujen tarjoajan (verkkopalvelujen tarjoajan johtajat, henkilöstö ja alihankkijat mukaan luettuina) tekemistä toimista, virheistä tai laiminlyönneistä eikä sellaisten kolmansien osapuolten toimista, virheistä tai laiminlyönneistä, jotka osallistujat ovat valinneet yhteyden saamiseksi verkkopalvelujen tarjoajan verkkoon.”;

| 8) | Lisätään 34a artikla seuraavasti:

  ”34a artikla
  Siirtymäsäännökset
  Kun TARGET-järjestelmä on toiminnassa ja TARGET2 on lopettanut toimintansa, T2S-DCA-tilien haltijoista tulee TARGET-järjestelmässä T2S-DCA-tilien haltijoita.”; |
| --- | --- |

8)

Lisätään 34a artikla seuraavasti:

”34a artikla

Siirtymäsäännökset

Kun TARGET-järjestelmä on toiminnassa ja TARGET2 on lopettanut toimintansa, T2S-DCA-tilien haltijoista tulee TARGET-järjestelmässä T2S-DCA-tilien haltijoita.”;

| 9) | Korvataan liitteessä IIa olevassa 6 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa, 9 artiklan 5 kohdassa, 10 artiklan 6 kohdassa, 14 artiklan 1 kohdan a alakohdassa, 22 artiklan 1 kohdassa, 22 artiklan 2 kohdassa, 22 artiklan 3 kohdassa, 27 artiklan 5 kohdassa, 28 artiklan 1 kohdassa, 29 artiklan 1 kohdassa ja lisäyksessä I olevassa 1 kohdassa olevat viittaukset ”T2S-verkkopalvelujen tarjoajaan” viittauksilla ”verkkopalvelujen tarjoajaan”. |
| --- | --- |

9)

Korvataan liitteessä IIa olevassa 6 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa, 9 artiklan 5 kohdassa, 10 artiklan 6 kohdassa, 14 artiklan 1 kohdan a alakohdassa, 22 artiklan 1 kohdassa, 22 artiklan 2 kohdassa, 22 artiklan 3 kohdassa, 27 artiklan 5 kohdassa, 28 artiklan 1 kohdassa, 29 artiklan 1 kohdassa ja lisäyksessä I olevassa 1 kohdassa olevat viittaukset ”T2S-verkkopalvelujen tarjoajaan” viittauksilla ”verkkopalvelujen tarjoajaan”.

| 10) | korvataan lisäyksessä I oleva 7 kohdan 1 alakohdan b alakohta kohta seuraavasti:






  ”b) | Käyttäjä-sovellus -moodi (U2A)
  U2A-moodi mahdollistaa suoran tiedonvaihdon T2S DCA-tilin haltijan ja T2S GUI -moduulin välillä. Tiedot näytetään selaimella, joka toimii PC-järjestelmässä. Jotta U2A toimisi, IT-infrastruktuurin on kyettävä tukemaan evästeitä. Lisätietoja on saatavissa T2S-käyttäjän käsikirjasta.”; |
| --- | --- | --- |

10)

korvataan lisäyksessä I oleva 7 kohdan 1 alakohdan b alakohta kohta seuraavasti:

”b)

Käyttäjä-sovellus -moodi (U2A)

U2A-moodi mahdollistaa suoran tiedonvaihdon T2S DCA-tilin haltijan ja T2S GUI -moduulin välillä. Tiedot näytetään selaimella, joka toimii PC-järjestelmässä. Jotta U2A toimisi, IT-infrastruktuurin on kyettävä tukemaan evästeitä. Lisätietoja on saatavissa T2S-käyttäjän käsikirjasta.”;

---

LIITE III

Muutetaan suuntaviivojen EKP/2012/27 liite IIb seuraavasti:

| 1) | Korvataan lisäyksessä I olevassa 17 artiklan 1 kohdan a alakohdassa, 24 artiklan 1 kohdassa, 24 artiklan 2 kohdassa, 26 artiklan 2 kohdan d alakohdassa, 29 artiklan 6 kohdan 1 alakohdassa, lisäyksessä I olevassa 6 kohdan 1 kohdassa ja lisäyksessä II olevassa 3 kohdan 3 alakohdan b alakohdassa (yksikössä tai monikossa) olevat viittaukset ”TIPS-verkkopalvelujen tarjoajaan” viittauksilla ”verkkopalvelujen tarjoajaan”; |
| --- | --- |

1)

Korvataan lisäyksessä I olevassa 17 artiklan 1 kohdan a alakohdassa, 24 artiklan 1 kohdassa, 24 artiklan 2 kohdassa, 26 artiklan 2 kohdan d alakohdassa, 29 artiklan 6 kohdan 1 alakohdassa, lisäyksessä I olevassa 6 kohdan 1 kohdassa ja lisäyksessä II olevassa 3 kohdan 3 alakohdan b alakohdassa (yksikössä tai monikossa) olevat viittaukset ”TIPS-verkkopalvelujen tarjoajaan” viittauksilla ”verkkopalvelujen tarjoajaan”;

| 2) | muutetaan 1 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan ”tavoitettavan osapuolen” määritelmä seuraavasti:






  ”— | ‘tavoitettavalla osapuolella’ (reachable party) yhteisöä, a) jolla on BIC-koodi, b) jonka TIPS-DCA-tilin haltija tai liitännäisjärjestelmä on nimennyt tavoitettavaksi osapuoleksi, c) joka on TIPS-DCA-tilin haltijan tai liitännäisjärjestelmän osallistujan kirjeenvaihtajapankki, asiakas tai sivukonttori tai liitännäisjärjestelmän osallistujan kirjeenvaihtajapankki, asiakas tai sivukonttori ja d) joka on tavoitettavissa TIPS-laitealustan kautta ja joka voi lähettää ja vastaanottaa pikamaksumääräyksiä joko TIPS-DCA-tilin haltijan tai liitännäisjärjestelmän välityksellä tai suoraan TIPS-DCA-tilin haltijan tai liitännäisjärjestelmän valtuuttamana,”; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

muutetaan 1 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan ”tavoitettavan osapuolen” määritelmä seuraavasti:

”—

‘tavoitettavalla osapuolella’ (reachable party) yhteisöä, a) jolla on BIC-koodi, b) jonka TIPS-DCA-tilin haltija tai liitännäisjärjestelmä on nimennyt tavoitettavaksi osapuoleksi, c) joka on TIPS-DCA-tilin haltijan tai liitännäisjärjestelmän osallistujan kirjeenvaihtajapankki, asiakas tai sivukonttori tai liitännäisjärjestelmän osallistujan kirjeenvaihtajapankki, asiakas tai sivukonttori ja d) joka on tavoitettavissa TIPS-laitealustan kautta ja joka voi lähettää ja vastaanottaa pikamaksumääräyksiä joko TIPS-DCA-tilin haltijan tai liitännäisjärjestelmän välityksellä tai suoraan TIPS-DCA-tilin haltijan tai liitännäisjärjestelmän valtuuttamana,”;

| b) | korvataan ”maksumääräyksen” määritelmä seuraavasti:






  ”— | ’maksumääräyksellä’ (payment order) pikamaksumääräystä, palautuspyynnön hyväksymistä tai likviditeetin siirtoa PM-tililtä TIPS-DCA-tilille tai TIPS-DCA-tililtä PM-tilille koskevaa toimeksiantoa tai likviditeetin siirtoa TIPS-liitännäisjärjestelmän tililtä TIPS-DCA-tilille tai TIPS-DCA-tililtä TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniselle tilille koskevaa toimeksiantoa, paitsi milloin käsitettä käytetään tämän liitteen 16–18 artiklassa,”; |
| --- | --- | --- |

b)

korvataan ”maksumääräyksen” määritelmä seuraavasti:

”—

’maksumääräyksellä’ (payment order) pikamaksumääräystä, palautuspyynnön hyväksymistä tai likviditeetin siirtoa PM-tililtä TIPS-DCA-tilille tai TIPS-DCA-tililtä PM-tilille koskevaa toimeksiantoa tai likviditeetin siirtoa TIPS-liitännäisjärjestelmän tililtä TIPS-DCA-tilille tai TIPS-DCA-tililtä TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniselle tilille koskevaa toimeksiantoa, paitsi milloin käsitettä käytetään tämän liitteen 16–18 artiklassa,”;

| c) | korvataan ”pikamaksumääräyksen” määritelmä seuraavasti:






  ”— | ’pikamaksumääräyksellä’ (instant payment order) Euroopan maksuneuvoston SEPA-pikatilisiirtojen sääntökirjan mukaista maksumääräystä, joka voidaan toteuttaa vuoden minä tahansa kalenteripäivänä mihin tahansa kellonaikaan siten, että se käsitellään ja siitä ilmoitetaan maksajalle välittömästi tai lähes välittömästi, ja johon sisältyvät i) TIPS-DCA-tililtä TIPS-DCA-tilille tehdyt pikamaksumääräykset, ii) TIPS-DCA-tililtä TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniselle tilille tehdyt pikamaksumääräykset, iii) TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniseltä tililtä TIPS-DCA-tilille tehdyt pikamaksumääräykset ja iv) TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniseltä tililtä TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniselle tilille tehdyt pikamaksumääräykset,”; |
| --- | --- | --- |

c)

korvataan ”pikamaksumääräyksen” määritelmä seuraavasti:

”—

’pikamaksumääräyksellä’ (instant payment order) Euroopan maksuneuvoston SEPA-pikatilisiirtojen sääntökirjan mukaista maksumääräystä, joka voidaan toteuttaa vuoden minä tahansa kalenteripäivänä mihin tahansa kellonaikaan siten, että se käsitellään ja siitä ilmoitetaan maksajalle välittömästi tai lähes välittömästi, ja johon sisältyvät i) TIPS-DCA-tililtä TIPS-DCA-tilille tehdyt pikamaksumääräykset, ii) TIPS-DCA-tililtä TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniselle tilille tehdyt pikamaksumääräykset, iii) TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniseltä tililtä TIPS-DCA-tilille tehdyt pikamaksumääräykset ja iv) TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniseltä tililtä TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniselle tilille tehdyt pikamaksumääräykset,”;

| d) | lisätään seuraavat määritelmät:






  ”— | ’TIPS-liitännäisjärjestelmän teknisellä tilillä’ (TIPS ancillary system technical account) tiliä, jota liitännäisjärjestelmä tai keskuspankki pitää liitännäisjärjestelmän puolesta keskuspankin TARGET2-osajärjestelmässä liitännäisjärjestelmän käytössä ja jota asianomainen liitännäisjärjestelmä voi käyttää suorittaakseen pikamaksut omassa kirjanpidossaan, |
| --- | --- | --- |

d)

lisätään seuraavat määritelmät:

”—

’TIPS-liitännäisjärjestelmän teknisellä tilillä’ (TIPS ancillary system technical account) tiliä, jota liitännäisjärjestelmä tai keskuspankki pitää liitännäisjärjestelmän puolesta keskuspankin TARGET2-osajärjestelmässä liitännäisjärjestelmän käytössä ja jota asianomainen liitännäisjärjestelmä voi käyttää suorittaakseen pikamaksut omassa kirjanpidossaan,

| — | ’likviditeetin siirtoa TIPS-DCA-tililtä TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniselle tilille koskevalla toimeksiannolla’ (TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order) määräystä siirtää tietty määrä varoja TIPS-DCA-tililtä TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniselle tilille TIPS-DCA-tilin haltijan position (tai liitännäisjärjestelmän muun osallistujan position) rahoittamiseksi liitännäisjärjestelmän kirjanpidossa, |
| --- | --- |

—

’likviditeetin siirtoa TIPS-DCA-tililtä TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniselle tilille koskevalla toimeksiannolla’ (TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order) määräystä siirtää tietty määrä varoja TIPS-DCA-tililtä TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniselle tilille TIPS-DCA-tilin haltijan position (tai liitännäisjärjestelmän muun osallistujan position) rahoittamiseksi liitännäisjärjestelmän kirjanpidossa,

| — | ’likviditeetin siirtoa TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniseltä tililtä TIPS-DCA-tilille koskevalla toimeksiannolla’ (TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order) määräystä siirtää tietty määrä varoja TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniseltä tililtä TIPS-DCA-tilille TIPS-DCA-tilin haltijan position (tai liitännäisjärjestelmän muun osallistujan position) pienentämiseksi kyseisellä määrällä liitännäisjärjestelmän kirjanpidossa, |
| --- | --- |

—

’likviditeetin siirtoa TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniseltä tililtä TIPS-DCA-tilille koskevalla toimeksiannolla’ (TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order) määräystä siirtää tietty määrä varoja TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniseltä tililtä TIPS-DCA-tilille TIPS-DCA-tilin haltijan position (tai liitännäisjärjestelmän muun osallistujan position) pienentämiseksi kyseisellä määrällä liitännäisjärjestelmän kirjanpidossa,

| — | ’Euroopan maksuneuvoston SEPA-pikatilisiirtojen sääntökirjan mukaisella järjestelyllä’ (European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme) tai ’SEPA-pikatilisiirtojärjestelyllä’ (SCT Inst scheme) automatisoitua avointen standardien järjestelyä, joka sisältää pankkien väliset säännöt, joita SEPA-pikatilisiirtojärjestelyn osallistujien on noudatettava ja jonka ansiosta SEPA-alueen maksupalveluntarjoajat voivat tarjota automatisoitua SEPA-alueen laajuista euromääräistä pikatilisiirtotuotetta, |
| --- | --- |

—

’Euroopan maksuneuvoston SEPA-pikatilisiirtojen sääntökirjan mukaisella järjestelyllä’ (European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme) tai ’SEPA-pikatilisiirtojärjestelyllä’ (SCT Inst scheme) automatisoitua avointen standardien järjestelyä, joka sisältää pankkien väliset säännöt, joita SEPA-pikatilisiirtojärjestelyn osallistujien on noudatettava ja jonka ansiosta SEPA-alueen maksupalveluntarjoajat voivat tarjota automatisoitua SEPA-alueen laajuista euromääräistä pikatilisiirtotuotetta,

| — | ’mobiilitunnistehakupalvelulla’ (mobile proxy look-up (MPL) service) palvelua, jonka avulla TIPS-DCA-tilien haltijat, TIPS-liitännäisjärjestelmän teknisiä tilejä käyttävät liitännäisjärjestelmät ja tavoitettavat osapuolet, jotka saavat asiakkailtaan pyynnön pikamaksun suorittamisesta tunnisteen (esim. matkapuhelinnumeron) avulla tunnistetun saajan hyväksi, voivat hakea MPL-keskustietokannasta vastaavan maksunsaajan IBAN-tilinumeron ja BIC-koodin, joita käytetään asianomaisen tilin hyvittämiseen TIPS-järjestelmässä, |
| --- | --- |

—

’mobiilitunnistehakupalvelulla’ (mobile proxy look-up (MPL) service) palvelua, jonka avulla TIPS-DCA-tilien haltijat, TIPS-liitännäisjärjestelmän teknisiä tilejä käyttävät liitännäisjärjestelmät ja tavoitettavat osapuolet, jotka saavat asiakkailtaan pyynnön pikamaksun suorittamisesta tunnisteen (esim. matkapuhelinnumeron) avulla tunnistetun saajan hyväksi, voivat hakea MPL-keskustietokannasta vastaavan maksunsaajan IBAN-tilinumeron ja BIC-koodin, joita käytetään asianomaisen tilin hyvittämiseen TIPS-järjestelmässä,

| — | ’verkkopalvelujen tarjoajalla’ (network service provider, NSP) yritystä, jolle on myönnetty oikeus tarjota eurojärjestelmässä yhteyspalveluja eurojärjestelmän markkinainfrastruktuurien keskitetyn yhteyden (Eurosystem Single Market Infrastructure Gateway) kautta, |
| --- | --- |

—

’verkkopalvelujen tarjoajalla’ (network service provider, NSP) yritystä, jolle on myönnetty oikeus tarjota eurojärjestelmässä yhteyspalveluja eurojärjestelmän markkinainfrastruktuurien keskitetyn yhteyden (Eurosystem Single Market Infrastructure Gateway) kautta,

| — | ’IBAN-tilinumerolla’ kansainvälistä pankkitilinumeroa, joka yksilöi yksittäisen tilin tietyssä maassa sijaitsevassa rahoituslaitoksessa.”; |
| --- | --- |

—

’IBAN-tilinumerolla’ kansainvälistä pankkitilinumeroa, joka yksilöi yksittäisen tilin tietyssä maassa sijaitsevassa rahoituslaitoksessa.”;

| e) | poistetaan ’TIPS-verkkopalvelujen tarjoajan’ määritelmä; |
| --- | --- |

e)

poistetaan ’TIPS-verkkopalvelujen tarjoajan’ määritelmä;

| 3) | poistetaan 3 artiklan 1 kohdassa viittaus ”Lisäys V: TIPS-yhteyden tekniset vaatimukset”; |
| --- | --- |

3)

poistetaan 3 artiklan 1 kohdassa viittaus ”Lisäys V: TIPS-yhteyden tekniset vaatimukset”;

| 4) | muutetaan 4 artikla seuraavasti:






  a) | lisätään 2 kohtaan ia alakohta seuraavasti:






  ”ia) | likviditeetin siirtoa TIPS-DCA-tililtä TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniselle tilille koskevat toimeksiannot ja likviditeetin siirtoa TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniseltä tililtä TIPS-DCA-tilille koskevat toimeksiannot, ja”; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

muutetaan 4 artikla seuraavasti:

a)

lisätään 2 kohtaan ia alakohta seuraavasti:

”ia)

likviditeetin siirtoa TIPS-DCA-tililtä TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniselle tilille koskevat toimeksiannot ja likviditeetin siirtoa TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniseltä tililtä TIPS-DCA-tilille koskevat toimeksiannot, ja”;

| b) | korvataan 3 kohta seuraavasti:

  ”3.   TARGET2-järjestelmä tarjoaa reaaliaikaisen bruttomaksutavan euromääräisille maksuille siten, että maksu suoritetaan keskuspankkirahassa PM-tilien, T2S-DCA-tilien ja TIPS-DCA-tilien välillä. TARGET2 on perustettu SSP:lle, jolla se myös toimii ja jonka välityksellä maksumääräykset lähetetään ja käsitellään ja maksut lopulta vastaanotetaan teknisesti samalla tavalla. TIPS-DCA-tilit ja TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniset tilit toimivat teknisesti siten, että TARGET2 on perustettu teknisesti TIPS-laitealustalle, jolla se myös toimii. T2S-DCA-tilit toimivat teknisesti siten, että TARGET2 on perustettu teknisesti T2S-laitealustalle, jolla se myös toimii.”; |
| --- | --- |

b)

korvataan 3 kohta seuraavasti:

”3.   TARGET2-järjestelmä tarjoaa reaaliaikaisen bruttomaksutavan euromääräisille maksuille siten, että maksu suoritetaan keskuspankkirahassa PM-tilien, T2S-DCA-tilien ja TIPS-DCA-tilien välillä. TARGET2 on perustettu SSP:lle, jolla se myös toimii ja jonka välityksellä maksumääräykset lähetetään ja käsitellään ja maksut lopulta vastaanotetaan teknisesti samalla tavalla. TIPS-DCA-tilit ja TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniset tilit toimivat teknisesti siten, että TARGET2 on perustettu teknisesti TIPS-laitealustalle, jolla se myös toimii. T2S-DCA-tilit toimivat teknisesti siten, että TARGET2 on perustettu teknisesti T2S-laitealustalle, jolla se myös toimii.”;

| 5) | korvataan 6 artiklan 1 kohdan a alakohdan 1 alakohta seuraavasti:






  ”i) | TIPS-laitealustaan kytkeytymistä sekä maksumääräysten lähettämistä varten tarvittavan teknisen infrastruktuurin asentaminen, hallinnointi ja operointi sekä kyseisen teknisen infrastruktuurin turvallisuuden seuranta ja varmistaminen. Tämän edellytyksen täyttämiseksi TIPS-DCA-tilin hakija voi käyttää kolmansia osapuolia, mutta täysi vastuu säilyy hakijalla. Erityisesti hakijoina olevien TIPS-DCA-tilien haltijoiden on tehtävä sopimus yhden tai useamman verkkopalvelujen tarjoajan kanssa tarvittavan liittymän ja oikeuksien saamiseksi lisäyksessä I määritettyjen teknisten määrittelyjen mukaisesti, jollei käytetä toimeksiannon toteuttavaa osapuolta, ja”; |
| --- | --- | --- |

5)

korvataan 6 artiklan 1 kohdan a alakohdan 1 alakohta seuraavasti:

”i)

TIPS-laitealustaan kytkeytymistä sekä maksumääräysten lähettämistä varten tarvittavan teknisen infrastruktuurin asentaminen, hallinnointi ja operointi sekä kyseisen teknisen infrastruktuurin turvallisuuden seuranta ja varmistaminen. Tämän edellytyksen täyttämiseksi TIPS-DCA-tilin hakija voi käyttää kolmansia osapuolia, mutta täysi vastuu säilyy hakijalla. Erityisesti hakijoina olevien TIPS-DCA-tilien haltijoiden on tehtävä sopimus yhden tai useamman verkkopalvelujen tarjoajan kanssa tarvittavan liittymän ja oikeuksien saamiseksi lisäyksessä I määritettyjen teknisten määrittelyjen mukaisesti, jollei käytetä toimeksiannon toteuttavaa osapuolta, ja”;

| 6) | korvataan 9 artikla seuraavasti:

  ”9 artikla
  Sopimussuhde verkkopalvelujen tarjoajaan

  1.   Osallistujien on joko






  a) | tehtävä sopimus verkkopalvelujen tarjoajan kanssa kyseisen verkkopalvelujen tarjoajan kanssa tehdyn käyttöoikeussopimuksen puitteissa teknisen yhteyden luomiseksi TARGET2-[lisää keskuspankki/maatunnus]-osajärjestelmään; tai |
| --- | --- | --- |

6)

korvataan 9 artikla seuraavasti:

”9 artikla

Sopimussuhde verkkopalvelujen tarjoajaan

1.   Osallistujien on joko

a)

tehtävä sopimus verkkopalvelujen tarjoajan kanssa kyseisen verkkopalvelujen tarjoajan kanssa tehdyn käyttöoikeussopimuksen puitteissa teknisen yhteyden luomiseksi TARGET2-[lisää keskuspankki/maatunnus]-osajärjestelmään; tai

| b) | muodostettava yhteys muun yhteisön välityksellä, joka on tehnyt verkkopalvelujen tarjoajan kanssa sopimuksen kyseisen verkkopalvelujen tarjoajan kanssa tehdyn käyttöoikeussopimuksen puitteissa. |
| --- | --- |

b)

muodostettava yhteys muun yhteisön välityksellä, joka on tehnyt verkkopalvelujen tarjoajan kanssa sopimuksen kyseisen verkkopalvelujen tarjoajan kanssa tehdyn käyttöoikeussopimuksen puitteissa.

2.   Osallistujan ja verkkopalvelujen tarjoajan väliseen oikeussuhteeseen sovelletaan yksinomaan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetun, niiden välillä tehdyn erillisen sopimuksen ehtoja.

3.   Verkkopalvelujen tarjoajan tarjoamat palvelut eivät kuulu niihin TARGET2-järjestelmään liittyviin palveluihin, jotka [lisää keskuspankin nimi] toimittaa.

4.   [Lisää keskuspankin nimi] ei vastaa verkkopalvelujen tarjoajan (verkkopalvelujen tarjoajan johtajat, henkilöstö ja alihankkijat mukaan luettuina) tekemistä toimista, virheistä tai laiminlyönneistä eikä sellaisten kolmansien osapuolten toimista, virheistä tai laiminlyönneistä, jotka osallistujat ovat valinneet yhteyden saamiseksi verkkopalvelujen tarjoajan verkkoon.”

| 7) | poistetaan 10 artikla; |
| --- | --- |

7)

poistetaan 10 artikla;

| 8) | lisätään 11a artikla seuraavasti:

  ”11a artikla
  MPL-tietokanta

  1.   MPL-keskustietokanta sisältää mobiilitunnistehakupalvelua varten tunnisteen ja IBAN-tilinumeron vastaavuustaulukon.


  2.   Kukin tunniste voidaan yhdistää vain yhteen IBAN-tilinumeroon. IBAN-tilinumero voidaan yhdistää yhteen tai useampaan tunnisteeseen.


  3.   Jäljempänä olevaa 29 artiklaa sovelletaan MPL-tietokannan sisältämiin tietoihin.”; |
| --- | --- |

8)

lisätään 11a artikla seuraavasti:

”11a artikla

MPL-tietokanta

1.   MPL-keskustietokanta sisältää mobiilitunnistehakupalvelua varten tunnisteen ja IBAN-tilinumeron vastaavuustaulukon.

2.   Kukin tunniste voidaan yhdistää vain yhteen IBAN-tilinumeroon. IBAN-tilinumero voidaan yhdistää yhteen tai useampaan tunnisteeseen.

3.   Jäljempänä olevaa 29 artiklaa sovelletaan MPL-tietokannan sisältämiin tietoihin.”;

| 9) | poistetaan 12 artiklan 9 kohta; |
| --- | --- |

9)

poistetaan 12 artiklan 9 kohta;

| 10) | korvataan 15 artiklan 5 kohta seuraavasti:

  ”5.   TIPS-DCA-tilien korko on nolla prosenttia tai talletusmahdollisuuden korko sen mukaan, kumpi on alempi, paitsi jos niitä käytetään vähimmäisvarantojen säilyttämiseen tai jos niitä käytetään varantovelvoitteen ylittävien talletusten säilyttämiseen.
  Vähimmäisvarantotalletusten tapauksessa korko lasketaan ja maksetaan soveltaen neuvoston asetusta (EY) N:o 2531/98 (*1) ja Euroopan keskuspankin asetusta (EU) 2021/378 (EKP/2021/1) (*2).
  Varantovelvoitteen ylittävien talletusten tapauksessa korko lasketaan ja maksetaan soveltaen päätöstä (EU) 2019/1743 (EKP/2019/31) (*3).


  (*1)  Neuvoston asetus (EY) N:o 2531/98, annettu 23 päivänä marraskuuta 1998, Euroopan keskuspankin soveltamista vähimmäisvarannoista (EYVL L 318, 27.11.1998, s. 1)."


  (*2)  Euroopan keskuspankin asetus (EU) 2021/378, annettu 22 päivänä tammikuuta 2021, vähimmäisvarantovelvoitteiden soveltamisesta (EKP/2021/1) (EUVL L 73, 3.3.2021, s. 1)."


  (*3)  Euroopan keskuspankin päätös (EU) 2019/1743, annettu 15 päivänä lokakuuta 2019, varantovelvoitteen ylittävistä talletuksista ja tietyistä muista talletuksista maksettavista koroista (EKP/2019/31) (EUVL L 267, 21.10.2019, s. 12).”;" |
| --- | --- |

10)

korvataan 15 artiklan 5 kohta seuraavasti:

”5.   TIPS-DCA-tilien korko on nolla prosenttia tai talletusmahdollisuuden korko sen mukaan, kumpi on alempi, paitsi jos niitä käytetään vähimmäisvarantojen säilyttämiseen tai jos niitä käytetään varantovelvoitteen ylittävien talletusten säilyttämiseen.

Vähimmäisvarantotalletusten tapauksessa korko lasketaan ja maksetaan soveltaen neuvoston asetusta (EY) N:o 2531/98 (*1) ja Euroopan keskuspankin asetusta (EU) 2021/378 (EKP/2021/1) (*2).

Varantovelvoitteen ylittävien talletusten tapauksessa korko lasketaan ja maksetaan soveltaen päätöstä (EU) 2019/1743 (EKP/2019/31) (*3).

(*1)  Neuvoston asetus (EY) N:o 2531/98, annettu 23 päivänä marraskuuta 1998, Euroopan keskuspankin soveltamista vähimmäisvarannoista (EYVL L 318, 27.11.1998, s. 1)."

*1

(*2)  Euroopan keskuspankin asetus (EU) 2021/378, annettu 22 päivänä tammikuuta 2021, vähimmäisvarantovelvoitteiden soveltamisesta (EKP/2021/1) (EUVL L 73, 3.3.2021, s. 1)."

*2

(*3)  Euroopan keskuspankin päätös (EU) 2019/1743, annettu 15 päivänä lokakuuta 2019, varantovelvoitteen ylittävistä talletuksista ja tietyistä muista talletuksista maksettavista koroista (EKP/2019/31) (EUVL L 267, 21.10.2019, s. 12).”;"

*3

| 11) | korvataan 16 artikla seuraavasti:

  ”16 artikla
  TIPS-DCA-tilien maksumääräystyypit
  TIPS-palvelujen yhteydessä maksumääräyksiksi katsotaan:






  a) | pikamaksumääräykset; |
| --- | --- | --- |

11)

korvataan 16 artikla seuraavasti:

”16 artikla

TIPS-DCA-tilien maksumääräystyypit

TIPS-palvelujen yhteydessä maksumääräyksiksi katsotaan:

a)

pikamaksumääräykset;

| b) | palautuspyyntöjen hyväksymiset; |
| --- | --- |

b)

palautuspyyntöjen hyväksymiset;

| c) | likviditeetin siirtoa TIPS-DCA-tililtä PM-tilille koskevat toimeksiannot; |
| --- | --- |

c)

likviditeetin siirtoa TIPS-DCA-tililtä PM-tilille koskevat toimeksiannot;

| d) | likviditeetin siirtoa TIPS-DCA-tililtä TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniselle tilille koskevat toimeksiannot; ja |
| --- | --- |

d)

likviditeetin siirtoa TIPS-DCA-tililtä TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniselle tilille koskevat toimeksiannot; ja

| e) | likviditeetin siirtoa TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniseltä tililtä TIPS-DCA-tilille koskevat toimeksiannot.”; |
| --- | --- |

e)

likviditeetin siirtoa TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniseltä tililtä TIPS-DCA-tilille koskevat toimeksiannot.”;

| 12) | korvataan 18 artiklan 6 kohta seuraavasti:

  ”6.   Kun likviditeetin siirtoa TIPS-DCA-tililtä PM-tilille koskeva toimeksianto, likviditeetin siirtoa TIPS-DCA-tililtä TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniselle tilille koskeva toimeksianto tai likviditeetin siirtoa TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniseltä tililtä TIPS-DCA-tilille koskeva toimeksianto on hyväksytty 17 artiklassa määritetyllä tavalla, TARGET2-[lisää keskuspankin/maan tunnus]-osajärjestelmän on tarkistettava, onko maksajan tilillä riittävästi varoja. Jos tilillä ei ole riittävästi varoja, likviditeetin siirtotoimeksianto hylätään. Jos tilillä on riittävästi varoja, tehdään välittömästi likviditeetin siirtotoimeksiannon mukainen katteensiirto.”; |
| --- | --- |

12)

korvataan 18 artiklan 6 kohta seuraavasti:

”6.   Kun likviditeetin siirtoa TIPS-DCA-tililtä PM-tilille koskeva toimeksianto, likviditeetin siirtoa TIPS-DCA-tililtä TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniselle tilille koskeva toimeksianto tai likviditeetin siirtoa TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniseltä tililtä TIPS-DCA-tilille koskeva toimeksianto on hyväksytty 17 artiklassa määritetyllä tavalla, TARGET2-[lisää keskuspankin/maan tunnus]-osajärjestelmän on tarkistettava, onko maksajan tilillä riittävästi varoja. Jos tilillä ei ole riittävästi varoja, likviditeetin siirtotoimeksianto hylätään. Jos tilillä on riittävästi varoja, tehdään välittömästi likviditeetin siirtotoimeksiannon mukainen katteensiirto.”;

| 13) | korvataan 20 artiklan 1 kohdan b alakohta seuraavasti:






  ”b) | likviditeetin siirtoa TIPS-DCA-tililtä PM-tilille koskevien toimeksiantojen, palautuspyyntöjen hyväksymisten ja likviditeetin siirtoa TIPS-DCA-tililtä TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniselle tilille koskevien toimeksiantojen katsotaan tulleen TARGET2-[lisää keskuspankin nimi/maan tunnus]-osajärjestelmään ja peruuttamattomiksi hetkellä, jona asianomaista TIPS-DCA-tiliä veloitetaan. Likviditeetin siirtoa TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniseltä tililtä TIPS-DCA-tilille koskevien toimeksiantojen katsotaan tulleen TARGET2-[lisää keskuspankin nimi/maan tunnus]-osajärjestelmään ja peruuttamattomiksi hetkellä, jona asianomaista TIPS-liitännäisjärjestelmän teknistä tiliä veloitetaan.”; |
| --- | --- | --- |

13)

korvataan 20 artiklan 1 kohdan b alakohta seuraavasti:

”b)

likviditeetin siirtoa TIPS-DCA-tililtä PM-tilille koskevien toimeksiantojen, palautuspyyntöjen hyväksymisten ja likviditeetin siirtoa TIPS-DCA-tililtä TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniselle tilille koskevien toimeksiantojen katsotaan tulleen TARGET2-[lisää keskuspankin nimi/maan tunnus]-osajärjestelmään ja peruuttamattomiksi hetkellä, jona asianomaista TIPS-DCA-tiliä veloitetaan. Likviditeetin siirtoa TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniseltä tililtä TIPS-DCA-tilille koskevien toimeksiantojen katsotaan tulleen TARGET2-[lisää keskuspankin nimi/maan tunnus]-osajärjestelmään ja peruuttamattomiksi hetkellä, jona asianomaista TIPS-liitännäisjärjestelmän teknistä tiliä veloitetaan.”;

| 14) | korvataan 30 artiklan 1 kohta seuraavasti:

  ”1.   TIPS-DCA-tilien haltijoiden katsotaan olevan tietoisia kaikista tietosuojalainsäädäntöön liittyvistä velvoitteistaan, ja niiden on täytettävä nämä velvoitteet ja voitava osoittaa asianomaisille toimivaltaisille viranomaisille kaikkien näiden velvoitteiden täyttäminen. TIPS-DCA-tilien haltijoiden katsotaan olevan tietoisia kaikista velvoitteistaan, jotka liittyvät rahanpesun estämistä ja terrorismin, joukkotuhoaseiden leviämistä edistävän ydinenergia-alan toiminnan ja ydinasejärjestelmien kehittämisen rahoituksen estämistä koskevaan lainsäädäntöön, ja niiden on täytettävä nämä velvoitteet; TIPS-DCA-tilien haltijoilla on erityisesti velvollisuus panna täytäntöön asianmukaiset toimenpiteet sellaisten maksujen osalta, joilla niiden TIPS-DCA-tilejä hyvitetään tai veloitetaan. TIPS-DCA-tilien haltijat varmistavat ennen sopimussuhteen solmimista verkkopalvelujen tarjoajan kanssa, että he tuntevat valitsemansa verkkopalvelujen tarjoajan soveltamat tietojen hakua koskevat menettelytavat (data retrieval policy).”; |
| --- | --- |

14)

korvataan 30 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   TIPS-DCA-tilien haltijoiden katsotaan olevan tietoisia kaikista tietosuojalainsäädäntöön liittyvistä velvoitteistaan, ja niiden on täytettävä nämä velvoitteet ja voitava osoittaa asianomaisille toimivaltaisille viranomaisille kaikkien näiden velvoitteiden täyttäminen. TIPS-DCA-tilien haltijoiden katsotaan olevan tietoisia kaikista velvoitteistaan, jotka liittyvät rahanpesun estämistä ja terrorismin, joukkotuhoaseiden leviämistä edistävän ydinenergia-alan toiminnan ja ydinasejärjestelmien kehittämisen rahoituksen estämistä koskevaan lainsäädäntöön, ja niiden on täytettävä nämä velvoitteet; TIPS-DCA-tilien haltijoilla on erityisesti velvollisuus panna täytäntöön asianmukaiset toimenpiteet sellaisten maksujen osalta, joilla niiden TIPS-DCA-tilejä hyvitetään tai veloitetaan. TIPS-DCA-tilien haltijat varmistavat ennen sopimussuhteen solmimista verkkopalvelujen tarjoajan kanssa, että he tuntevat valitsemansa verkkopalvelujen tarjoajan soveltamat tietojen hakua koskevat menettelytavat (data retrieval policy).”;

| 15) | lisätään 35a artikla seuraavasti:

  ”35a artikla
  Siirtymäsäännös
  Kun TARGET-järjestelmä on toiminnassa ja TARGET2 on lopettanut toimintansa, TIPS-DCA-tilien haltijoista tulee TARGET-järjestelmässä TIPS-DCA-tilien haltijoita.”; |
| --- | --- |

15)

lisätään 35a artikla seuraavasti:

”35a artikla

Siirtymäsäännös

Kun TARGET-järjestelmä on toiminnassa ja TARGET2 on lopettanut toimintansa, TIPS-DCA-tilien haltijoista tulee TARGET-järjestelmässä TIPS-DCA-tilien haltijoita.”;

| 16) | muutetaan lisäyksessä I olevassa 2 kohdassa oleva taulukko seuraavasti:






  ”Sanomatyyppi | Sanoman nimi |
| --- | --- | --- |
| Pacs.002 | FIToFIPayment Status Report |
| Pacs.004 | PaymentReturn |
| Pacs.008 | FIToFICustomerCreditTransfer |
| Pacs.028 | FIToFIPaymentStatusRequest |
| camt.003 | GetAccount |
| camt.004 | ReturnAccount |
| camt.005 | GetTransaction |
| camt.006 | ReturnTransaction |
| camt.011 | ModifyLimit |
| camt.019 | ReturnBusinessDayInformation |
| camt.025 | Receipt |
| camt.029 | ResolutionOfInvestigation |
| camt.050 | LiquidityCreditTransfer |
| camt.052 | BankToCustomerAccountReport |
| camt.053 | BankToCustomerStatement |
| camt.054 | BankToCustomerDebitCreditNotification |
| camt.056 | FIToFIPaymentCancellationRequest |
| acmt.010 | AccountRequestAcknowledgement |
| acmt.011 | AccountRequestRejection |
| acmt.015 | AccountExcludedMandateMaintenanceRequest |
| reda.016 | PartyStatusAdviceV01 |
| reda.022 | PartyModificationRequestV01” |

16)

muutetaan lisäyksessä I olevassa 2 kohdassa oleva taulukko seuraavasti:

”Sanomatyyppi

Sanoman nimi

Pacs.002

FIToFIPayment Status Report

Pacs.004

PaymentReturn

Pacs.008

FIToFICustomerCreditTransfer

Pacs.028

FIToFIPaymentStatusRequest

camt.003

GetAccount

camt.004

ReturnAccount

camt.005

GetTransaction

camt.006

ReturnTransaction

camt.011

ModifyLimit

camt.019

ReturnBusinessDayInformation

camt.025

Receipt

camt.029

ResolutionOfInvestigation

camt.050

LiquidityCreditTransfer

camt.052

BankToCustomerAccountReport

camt.053

BankToCustomerStatement

camt.054

BankToCustomerDebitCreditNotification

camt.056

FIToFIPaymentCancellationRequest

acmt.010

AccountRequestAcknowledgement

acmt.011

AccountRequestRejection

acmt.015

AccountExcludedMandateMaintenanceRequest

reda.016

PartyStatusAdviceV01

reda.022

PartyModificationRequestV01”

| 17) | korvataan lisäyksessä I oleva 6 kohdan 1 alakohdan b alakohta kohta seuraavasti:






  ”b) | Käyttäjä-sovellus -moodi (U2A)
  U2A-moodi mahdollistaa suoran tiedonvaihdon TIPS-DCA-tilin haltijan ja TIPS GUI -moduulin välillä. Tiedot näytetään selaimella, joka toimii PC-järjestelmässä. Jotta U2A toimisi, IT-infrastruktuurin on kyettävä tukemaan evästeitä. Lisätietoja on saatavissa TIPS:n käyttäjän käsikirjasta.” |
| --- | --- | --- |

17)

korvataan lisäyksessä I oleva 6 kohdan 1 alakohdan b alakohta kohta seuraavasti:

”b)

Käyttäjä-sovellus -moodi (U2A)

U2A-moodi mahdollistaa suoran tiedonvaihdon TIPS-DCA-tilin haltijan ja TIPS GUI -moduulin välillä. Tiedot näytetään selaimella, joka toimii PC-järjestelmässä. Jotta U2A toimisi, IT-infrastruktuurin on kyettävä tukemaan evästeitä. Lisätietoja on saatavissa TIPS:n käyttäjän käsikirjasta.”

| 18) | poistetaan lisäyksessä IV oleva 2 kohta; |
| --- | --- |

18)

poistetaan lisäyksessä IV oleva 2 kohta;

| 19) | poistetaan lisäys V. |
| --- | --- |

19)

poistetaan lisäys V.

---

(*1)  Neuvoston asetus (EY) N:o 2531/98, annettu 23 päivänä marraskuuta 1998, Euroopan keskuspankin soveltamista vähimmäisvarannoista (EYVL L 318, 27.11.1998, s. 1).

*1

(*2)  Euroopan keskuspankin asetus (EU) 2021/378, annettu 22 päivänä tammikuuta 2021, vähimmäisvarantovelvoitteiden soveltamisesta (EKP/2021/1) (EUVL L 73, 3.3.2021, s. 1).

*2

(*3)  Euroopan keskuspankin päätös (EU) 2019/1743, annettu 15 päivänä lokakuuta 2019, varantovelvoitteen ylittävistä talletuksista ja tietyistä muista talletuksista maksettavista koroista (EKP/2019/31) (EUVL L 267, 21.10.2019, s. 12).”;”

*3

---

LIITE IV

Muutetaan suuntaviivojen EKP/2012/27 liite IV seuraavasti:

| 1) | korvataan 14 kohdan 14 alakohdan d alakohta seuraavasti:






  ”d) | SWIFT-toimeksiantoja, joissa käytetään MT 103 -sanomaa, ei saa lähettää.”; |
| --- | --- | --- |

1)

korvataan 14 kohdan 14 alakohdan d alakohta seuraavasti:

”d)

SWIFT-toimeksiantoja, joissa käytetään MT 103 -sanomaa, ei saa lähettää.”;

| 2) | korvataan 18 kohdan 1 alakohdan b alakohdassa taulukon ensimmäinen rivi seuraavasti:









  ”Hintaluokka | Alaraja (miljoonaa euroa/pankkipäivä) | Yläraja (miljoonaa euroa/pankkipäivä) | Vuosimaksu (euroa) | Kuukausimaksu (euroa)” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2)

korvataan 18 kohdan 1 alakohdan b alakohdassa taulukon ensimmäinen rivi seuraavasti:

”Hintaluokka

Alaraja (miljoonaa euroa/pankkipäivä)

Yläraja (miljoonaa euroa/pankkipäivä)

Vuosimaksu (euroa)

Kuukausimaksu (euroa)”

| 3) | poistetaan 18 kohdan 1 alakohdan d alakohdan viimeinen alakohta. |
| --- | --- |

3)

poistetaan 18 kohdan 1 alakohdan d alakohdan viimeinen alakohta.

---

LIITE V

Lisätään suuntaviivoihin EKP/2012/27 liite IVa seuraavasti:

”LIITE IV a

TIPS-PALVELU LIITÄNNÄISJÄRJESTELMILLE, JOISSA SUORITETAAN PIKAMAKSUJA

1.   Määritelmät

Edellä liitteessä IIb olevassa 1 artiklassa olevien määritelmien lisäksi tässä liitteessä tarkoitetaan

| 1) | ’liitännäisjärjestelmän keskuspankilla’ (ancillary system central bank (ASCB)) eurojärjestelmän keskuspankkia, jonka kanssa omassa kirjanpidossaan pikamaksuja suorittavalla liitännäisjärjestelmällä on kahdenvälinen sopimus liitännäisjärjestelmän pikamaksujen kirjaamisesta; |
| --- | --- |

1)

’liitännäisjärjestelmän keskuspankilla’ (ancillary system central bank (ASCB)) eurojärjestelmän keskuspankkia, jonka kanssa omassa kirjanpidossaan pikamaksuja suorittavalla liitännäisjärjestelmällä on kahdenvälinen sopimus liitännäisjärjestelmän pikamaksujen kirjaamisesta;

| 2) | ’perustana olevalla bruttomäärällä’ (underlying gross volume) liitännäisjärjestelmien omassa kirjanpidossa suoritettujen pikamaksujen lukumäärää, jonka TIPS-liitännäisjärjestelmän teknisellä tilillä olevat varat mahdollistavat. Siihen eivät sisälly pikamaksut TIPS-DCA-tileille/-tileiltä tai muille TIPS-liitännäisjärjestelmien teknisille tileille / tällaisilta tileiltä; |
| --- | --- |

2)

’perustana olevalla bruttomäärällä’ (underlying gross volume) liitännäisjärjestelmien omassa kirjanpidossa suoritettujen pikamaksujen lukumäärää, jonka TIPS-liitännäisjärjestelmän teknisellä tilillä olevat varat mahdollistavat. Siihen eivät sisälly pikamaksut TIPS-DCA-tileille/-tileiltä tai muille TIPS-liitännäisjärjestelmien teknisille tileille / tällaisilta tileiltä;

| 3) | ’toimeksiannon toteuttavalla osapuolella’ (instructing party) yhteisöä, jonka liitännäisjärjestelmä on nimennyt toimeksiannon toteuttavaksi osapuoleksi ja jolla on lupa lähettää maksumääräyksiä TIPS-laitealustalle ja/tai vastaanottaa maksumääräyksiä TIPS-laitealustalta kyseisen liitännäisjärjestelmän tai kyseisen liitännäisjärjestelmän tavoitettavan osapuolen puolesta. |
| --- | --- |

3)

’toimeksiannon toteuttavalla osapuolella’ (instructing party) yhteisöä, jonka liitännäisjärjestelmä on nimennyt toimeksiannon toteuttavaksi osapuoleksi ja jolla on lupa lähettää maksumääräyksiä TIPS-laitealustalle ja/tai vastaanottaa maksumääräyksiä TIPS-laitealustalta kyseisen liitännäisjärjestelmän tai kyseisen liitännäisjärjestelmän tavoitettavan osapuolen puolesta.

2.   Maksumääräysten tulo järjestelmään ja niiden peruuttamattomuus

Liitteessä IIb olevan 20 artiklan soveltaminen, joka koskee pikamaksumääräysten, palautuspyynnön hyväksymisten ja likviditeetin siirtoa TIPS-DCA-tililtä TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniselle tilille koskevien toimeksiantojen ja likviditeetin siirtoa TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniseltä tililtä koskevien toimeksiantojen saapumisajankohtaa asianomaiseen TARGET2-osajärjestelmään, ei vaikuta millään tavoin liitännäisjärjestelmien sääntöihin, joissa määrätään liitännäisjärjestelmään tulon ja/tai tällaiseen liitännäisjärjestelmään toimitettujen siirtomääräysten peruuttamattomuuden ajankohta aikaisemmaksi kuin ajankohta, jona asianomainen maksumääräys on tullut asianomaiseen TARGET2-osajärjestelmään.

3.   Pikamaksujen kirjaamiseen liitännäisjärjestelmien omassa kirjanpidossa liittyvät tilit

| 1) | Yksi TIPS-liitännäisjärjestelmän tekninen tili on avattava liitännäisjärjestelmään liittyvien pikamaksujen kirjaamisen tukemiseksi TIPS-järjestelmässä. |
| --- | --- |

1)

Yksi TIPS-liitännäisjärjestelmän tekninen tili on avattava liitännäisjärjestelmään liittyvien pikamaksujen kirjaamisen tukemiseksi TIPS-järjestelmässä.

| 2) | TIPS-liitännäisjärjestelmän tekninen tili on yksilöitävä omalla korkeintaan 34 merkin pituisella tilinumerolla ja sen rakenteen on oltava taulukossa esitetyn mukainen: | Nimi | Muoto | Sisältö |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Osa A | Tilin tyyppi | Täsmälleen 1 merkki | ’A’ tarkoittaa liitännäisjärjestelmän teknistä tiliä |
| Keskuspankin maatunnus | Täsmälleen 2 merkkiä | ISO-maatunnus 3166-1 |
| Valuuttatunnus | Täsmälleen 3 merkkiä | EUR |
| Osa B | Tilinhaltija | Täsmälleen 11 merkkiä | BIC |
| Osa C | Tilin alaluokitus | Korkeintaan 17 merkkiä | Tilinhaltijan toimittama vapaa (aakkosnumeerinen) teksti. |

2)

TIPS-liitännäisjärjestelmän tekninen tili on yksilöitävä omalla korkeintaan 34 merkin pituisella tilinumerolla ja sen rakenteen on oltava taulukossa esitetyn mukainen:

Nimi

Muoto

Sisältö

Osa A

Tilin tyyppi

Täsmälleen 1 merkki

’A’ tarkoittaa liitännäisjärjestelmän teknistä tiliä

Keskuspankin maatunnus

Täsmälleen 2 merkkiä

ISO-maatunnus 3166-1

Valuuttatunnus

Täsmälleen 3 merkkiä

EUR

Osa B

Tilinhaltija

Täsmälleen 11 merkkiä

BIC

Osa C

Tilin alaluokitus

Korkeintaan 17 merkkiä

Tilinhaltijan toimittama vapaa (aakkosnumeerinen) teksti.

| 3) | TIPS-liitännäisjärjestelmän teknisten tilien saldo saa olla ainoastaan nolla tai positiivinen päivän aikana, ja yön yli -saldo saa olla positiivinen. Yön yli -saldoon sovelletaan näiden suuntaviivojen 11 artiklan mukaisia takuurahastoihin sovellettavia korkosääntöjä. |
| --- | --- |

3)

TIPS-liitännäisjärjestelmän teknisten tilien saldo saa olla ainoastaan nolla tai positiivinen päivän aikana, ja yön yli -saldo saa olla positiivinen. Yön yli -saldoon sovelletaan näiden suuntaviivojen 11 artiklan mukaisia takuurahastoihin sovellettavia korkosääntöjä.

4.   Maksujen selvitysprosessit

| 1) | Liitännäisjärjestelmän on käytettävä TIPS-liitännäisjärjestelmän teknistä tiliä sellaisen likviditeetin keräämiseksi, jonka clearingosapuolet ovat varanneet positioidensa kattamiseksi. |
| --- | --- |

1)

Liitännäisjärjestelmän on käytettävä TIPS-liitännäisjärjestelmän teknistä tiliä sellaisen likviditeetin keräämiseksi, jonka clearingosapuolet ovat varanneet positioidensa kattamiseksi.

| 2) | Liitännäisjärjestelmälle on pyynnöstä ilmoitettava TIPS-liitännäisjärjestelmän teknisen tilin hyvityksestä ja veloituksesta. |
| --- | --- |

2)

Liitännäisjärjestelmälle on pyynnöstä ilmoitettava TIPS-liitännäisjärjestelmän teknisen tilin hyvityksestä ja veloituksesta.

| 3) | Liitännäisjärjestelmä voi lähettää pikamaksumääräyksiä ja palautuspyyntöjen hyväksymisiä mille tahansa TIPS-DCA-tilin haltijalle tai TIPS-liitännäisjärjestelmälle. Liitännäisjärjestelmä voi vastaanottaa ja käsitellä pikamaksumääräyksiä, palautuspyyntöjä ja palautuspyyntöjen hyväksymisiä miltä tahansa TIPS-DCA-tilin haltijalta tai TIPS-liitännäisjärjestelmältä. |
| --- | --- |

3)

Liitännäisjärjestelmä voi lähettää pikamaksumääräyksiä ja palautuspyyntöjen hyväksymisiä mille tahansa TIPS-DCA-tilin haltijalle tai TIPS-liitännäisjärjestelmälle. Liitännäisjärjestelmä voi vastaanottaa ja käsitellä pikamaksumääräyksiä, palautuspyyntöjä ja palautuspyyntöjen hyväksymisiä miltä tahansa TIPS-DCA-tilin haltijalta tai TIPS-liitännäisjärjestelmältä.

5.   Käyttöliittymä

| 1) | TIPS-liitännäisjärjestelmän teknisen tilin haltijan on käytettävä TIPS-laitealustaa A2A-moodissa, ja se voi myös kytkeytyä U2A-moodiin joko suoraan tai yhden tai useamman toimeksiannon toteuttavan osapuolen kautta. |
| --- | --- |

1)

TIPS-liitännäisjärjestelmän teknisen tilin haltijan on käytettävä TIPS-laitealustaa A2A-moodissa, ja se voi myös kytkeytyä U2A-moodiin joko suoraan tai yhden tai useamman toimeksiannon toteuttavan osapuolen kautta.

| 2) | TIPS-laitealustan käyttö antaa TIPS-liitännäisjärjestelmän teknisten tilien haltijoille mahdollisuuden






  a) | seurata tilejään koskevia tietoja sekä hallinnoida likviditeetin käyttölimiittejä, |
| --- | --- | --- |

2)

TIPS-laitealustan käyttö antaa TIPS-liitännäisjärjestelmän teknisten tilien haltijoille mahdollisuuden

a)

seurata tilejään koskevia tietoja sekä hallinnoida likviditeetin käyttölimiittejä,

| b) | käynnistää likviditeetin siirtoa TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniseltä tililtä TIPS-DCA-tilille koskevia toimeksiantoja ja |
| --- | --- |

b)

käynnistää likviditeetin siirtoa TIPS-liitännäisjärjestelmän tekniseltä tililtä TIPS-DCA-tilille koskevia toimeksiantoja ja

| c) | hallinnoida tiettyjä perustietoja. |
| --- | --- |

c)

hallinnoida tiettyjä perustietoja.

6.   Maksut ja laskutus

| 1) | TIPS-liitännäisjärjestelmään sovelletaan molempia seuraavista:






  a) | transaktiomaksu, joka lasketaan samoin perustein kuin TIPS-DCA-tilin haltijoita varten liitteen IIb lisäyksessä VI laaditussa taulukossa; |
| --- | --- | --- |

1)

TIPS-liitännäisjärjestelmään sovelletaan molempia seuraavista:

a)

transaktiomaksu, joka lasketaan samoin perustein kuin TIPS-DCA-tilin haltijoita varten liitteen IIb lisäyksessä VI laaditussa taulukossa;

| b) | maksu, joka perustuu liitännäisjärjestelmän omalla alustalla kirjattujen pikamaksujen perustana olevaan bruttomäärään, jonka TIPS-liitännäisjärjestelmän teknisellä tilillä olevien varojen mukaiset positiot mahdollistavat. Maksun määrä on 0,0005 euroa pikamaksua kohden. |
| --- | --- |

b)

maksu, joka perustuu liitännäisjärjestelmän omalla alustalla kirjattujen pikamaksujen perustana olevaan bruttomäärään, jonka TIPS-liitännäisjärjestelmän teknisellä tilillä olevien varojen mukaiset positiot mahdollistavat. Maksun määrä on 0,0005 euroa pikamaksua kohden.

| 2) | Liitännäisjärjestelmän keskuspankki laskee liitännäisjärjestelmän pikamaksujen perustana olevan bruttomäärän kuukausittain edellisen kuukauden perustana olevan bruttomäärän perusteella pyöristettynä alaspäin lähimpään kymmeneen tuhanteen, ja liitännäisjärjestelmä ilmoittaa sen viimeistään seuraavan kuukauden kolmantena pankkipäivänä. Laskettua bruttomäärää sovelletaan seuraavan kuukauden aikana suoritettavan maksun laskemiseen. |
| --- | --- |

2)

Liitännäisjärjestelmän keskuspankki laskee liitännäisjärjestelmän pikamaksujen perustana olevan bruttomäärän kuukausittain edellisen kuukauden perustana olevan bruttomäärän perusteella pyöristettynä alaspäin lähimpään kymmeneen tuhanteen, ja liitännäisjärjestelmä ilmoittaa sen viimeistään seuraavan kuukauden kolmantena pankkipäivänä. Laskettua bruttomäärää sovelletaan seuraavan kuukauden aikana suoritettavan maksun laskemiseen.

| 3) | Jokainen liitännäisjärjestelmä vastaanottaa omalta liitännäisjärjestelmän keskuspankiltaan laskun edellisen kuukauden osalta tämän kohdan 1 alakohdassa mainittujen maksujen perusteella viimeistään seuraavan kuukauden yhdeksäntenä pankkipäivänä. Maksut suoritetaan viimeistään sen kuukauden, jona lasku on annettu, neljäntenätoista pankkipäivänä liitännäisjärjestelmän keskuspankin yksilöimälle tilille tai veloitetaan liitännäisjärjestelmän yksilöimältä tililtä. |
| --- | --- |

3)

Jokainen liitännäisjärjestelmä vastaanottaa omalta liitännäisjärjestelmän keskuspankiltaan laskun edellisen kuukauden osalta tämän kohdan 1 alakohdassa mainittujen maksujen perusteella viimeistään seuraavan kuukauden yhdeksäntenä pankkipäivänä. Maksut suoritetaan viimeistään sen kuukauden, jona lasku on annettu, neljäntenätoista pankkipäivänä liitännäisjärjestelmän keskuspankin yksilöimälle tilille tai veloitetaan liitännäisjärjestelmän yksilöimältä tililtä.

| 4) | Tämän liitteen mukaisia maksuja ja laskutusta sovellettaessa






  a) | liitännäisjärjestelmää, joka on nimetty järjestelmäksi direktiivin 98/26/EY nojalla, käsitellään erillisenä liitännäisjärjestelmänä huolimatta siitä, että sitä operoi oikeushenkilö, joka operoi toista liitännäisjärjestelmää; |
| --- | --- | --- |

4)

Tämän liitteen mukaisia maksuja ja laskutusta sovellettaessa

a)

liitännäisjärjestelmää, joka on nimetty järjestelmäksi direktiivin 98/26/EY nojalla, käsitellään erillisenä liitännäisjärjestelmänä huolimatta siitä, että sitä operoi oikeushenkilö, joka operoi toista liitännäisjärjestelmää;

| b) | liitännäisjärjestelmää, jota ei ole nimetty järjestelmäksi direktiivin 98/26/EY nojalla, käsitellään erillisenä liitännäisjärjestelmänä, jos se täyttää seuraavat kriteerit:






  i) | se on muodollinen järjestely sopimuksen tai lainsäädännön muodossa; |
| --- | --- | --- |

b)

liitännäisjärjestelmää, jota ei ole nimetty järjestelmäksi direktiivin 98/26/EY nojalla, käsitellään erillisenä liitännäisjärjestelmänä, jos se täyttää seuraavat kriteerit:

i)

se on muodollinen järjestely sopimuksen tai lainsäädännön muodossa;

| ii) | sillä on useampi kuin yksi [jäsen] [osallistuja] [lukuun ottamatta kyseisen järjestelmän operaattoria]; |
| --- | --- |

ii)

sillä on useampi kuin yksi [jäsen] [osallistuja] [lukuun ottamatta kyseisen järjestelmän operaattoria];

| iii) | se on perustettu osallistujien välisten maksujen ja/tai arvopapereiden selvitystä, nettoutusta ja/tai kirjaamista varten; ja |
| --- | --- |

iii)

se on perustettu osallistujien välisten maksujen ja/tai arvopapereiden selvitystä, nettoutusta ja/tai kirjaamista varten; ja

| iv) | se soveltaa yhteisiä sääntöjä ja vakioituja järjestelyjä osallistujien välisten maksujen ja arvopapereiden selvitykseen, nettoutukseen ja kirjaamiseen. |
| --- | --- |

iv)

se soveltaa yhteisiä sääntöjä ja vakioituja järjestelyjä osallistujien välisten maksujen ja arvopapereiden selvitykseen, nettoutukseen ja kirjaamiseen.

| 5) | Tämän artiklan mukaista laskutusta varten 1 päivän joulukuuta 2021 ja 28 päivän helmikuuta 2022 väliseltä ajalta perittävät maksut ovat syys-, loka- ja marraskuussa 2021 laskutettujen kokonaismaksujen keskiarvo.. |
| --- | --- |

5)

Tämän artiklan mukaista laskutusta varten 1 päivän joulukuuta 2021 ja 28 päivän helmikuuta 2022 väliseltä ajalta perittävät maksut ovat syys-, loka- ja marraskuussa 2021 laskutettujen kokonaismaksujen keskiarvo..

---

LIITE VI

Lisätään suuntaviivojen EKP/2012/27 liitteeseen II lisäys VIII seuraavasti:

”Lisäys VIII

Tietoturvan hallintaa ja toiminnan jatkuvuuden hallintaa koskevat vaatimukset

Tietoturvan hallinta

Näitä vaatimuksia sovelletaan kuhunkin osallistujaan, paitsi jos osallistuja osoittaa, ettei siihen sovelleta tiettyä vaatimusta. Kun osallistuja määrittää vaatimusten soveltamisalaa infrastruktuurissaan, sen olisi tunnistettava maksutapahtumaketjun osatekijät. Maksutapahtumaketju alkaa saapumispisteestä (Point of Entry) eli tapahtumien luontiin osallistuvasta järjestelmästä (esimerkiksi työasemat, front office- ja back office -sovellukset ja väliohjelmistot). Maksutapahtumaketju päättyy järjestelmään, joka on vastuussa viestin lähettämisestä SWIFTiin (esimerkiksi SWIFT VPN Box) tai internetiin (kun viimeksi mainittua sovelletaan internetpohjaiseen liittymään).

Vaatimus 1.1: Tietoturvapolitiikka

Johdon on annettava selkeät ohjeet liiketoiminnan tavoitteiden mukaisesti ja osoitettava tukea ja sitoutumista tietoturvaan laatimalla, hyväksymällä ja pitämällä voimassa tietoturvapolitiikka, jonka tavoitteena on tietoturvan ja kyberresilienssin hallinta koko organisaatiossa tietoturvallisuuteen ja kyberresilienssiin liittyvien riskien tunnistamisen, arvioinnin ja käsittelyn osalta. Politiikan on sisällettävä ainakin seuraavat osiot: tavoitteet, soveltamisala (mukaan lukien organisaatio, henkilöstö, omaisuudenhoito jne.), periaatteet ja vastuunjako.

Vaatimus 1.2: Sisäinen organisaatio

Organisaation tietoturvapolitiikan täytäntöönpanoa varten on luotava tietoturvallisuuden viitekehys. Johdon on koordinoitava ja tarkasteltava tietoturvallisuuden viitekehyksen luomista sen varmistamiseksi, että (vaatimuksen 1.1 mukainen) tietoturvapolitiikka pannaan täytäntöön koko organisaatiossa, mukaan lukien riittävien resurssien osoittaminen ja turvallisuuteen liittyvien vastuiden osoittaminen tätä tarkoitusta varten.

Vaatimus 1.3: Ulkopuoliset tahot

Organisaation tiedon ja tietojenkäsittely-ympäristön tietoturva ei saisi heikentyä ulkopuolisten tahojen tai niiden tarjoamien tuotteiden tai palvelujen käyttämisen vuoksi tai sen johdosta, että organisaation toiminta on niistä riippuvainen. Ulkopuolisten tahojen pääsyä organisaation tietojenkäsittely-ympäröön on valvottava. Jos ulkopuolisten tahojen tai niiden tuotteiden/palvelujen edellytetään pääsevän organisaation tietojenkäsittely-ympäristöön, on suoritettava riskinarviointi tietoturvallisuuteen liittyvien vaikutusten ja kontrollien määrittämiseksi. Kontrolleista on sovittava ja ne on määriteltävä kunkin asianomaisen ulkopuolisen tahon kanssa tehtävässä sopimuksessa.

Vaatimus 1.4: Suojattavan omaisuuden hallinta

Kaikki maksutapahtumaketjun piiriin kuuluvat tietovarannot, liiketoimintaprosessit ja niiden perustana olevat tietojärjestelmät, kuten käyttöjärjestelmät, infrastruktuurit, liiketoimintasovellukset, käyttövalmiit tuotteet, palvelut ja käyttäjän kehittämät sovellukset, on otettava huomioon, ja niillä on oltava nimetty omistaja. Vastuut liiketoimintaprosessien ja IT-komponenttien asianmukaisten kontrollien ylläpitämisestä ja toiminnasta tietoaineistojen suojaamiseksi tulee määrittää. Huomautus: omistaja voi tarvittaessa delegoida tiettyjen kontrollien toteuttamisen, mutta vastuu suojattavasta kohteesta säilyy omistajalla.

Vaatimus 1.5: Tietoaineistojen luokittelu

Tietoaineistojen luokittelussa otetaan huomioon niiden kriittisyys osallistujan hoitaman palvelun toimituksen häiriöttömyyden kannalta. Luokituksessa ilmoitetaan suojaamisen tarve, prioriteetit ja suojaustaso tietoaineistojen käsittelemiseksi asiaankuuluvissa liiketoimintaprosesseissa, ottaen huomioon myös perustana olevat tietotekniset komponentit. Johdon hyväksymää tietoaineistojen luokittelujärjestelmää käytetään asianmukaisten kontrollien määrittelyyn tietoaineistojen suojaamisessa koko tiedon elinkaaren ajan (mukaan lukien tietoaineistojen poistaminen ja tuhoaminen) ja erityisten käsittelytoimenpiteiden tarpeesta ilmoittamiseen.

Vaatimus 1.6: Henkilöstö ja turvallisuus

Turvallisuutta koskevat vastuut on otettava huomioon ennen työhönottoa asianmukaisissa toimenkuvauksissa sekä palvelussuhteen ehdoissa. Kaikkien työnhakijoiden, sopimuskumppanien ja kolmansien osapuolten käyttäjien osalta on tehtävä asianmukaiset selvitykset, etenkin kun kyse on arkaluonteisista tehtävistä. Tietojenkäsittely-ympäristöä käyttävien työntekijöiden, sopimuskumppanien ja kolmansien osapuolten käyttäjien on allekirjoitettava sopimus, joka koskee heidän turvallisuuteen liittyviä tehtäviään ja vastuitaan. Työntekijöiden, sopimuskumppanien ja kolmansien osapuolien osalta on varmistettava riittävä tietoisuus, ja heille on tarjottava koulutusta ja opastusta tietoturvatoimenpiteistä ja tietojenkäsittely-ympäristön käytöstä mahdollisten tietoturvariskien minimoimiseksi. Työntekijöitä varten on otettava käyttöön muodollinen kurinpitomenettely tietoturvarikkomusten käsittelyä varten. On määriteltävä vastuut sen varmistamiseksi, että työntekijän, sopimuskumppanin tai kolmannen osapuolen käyttäjän poistuminen organisaatiosta tai siirto organisaation sisällä tapahtuu hallitusti ja että kaikki laitteet palautetaan ja kaikki käyttöoikeudet poistetaan.

Vaatimus 1.7: Fyysinen turvallisuus ja ympäristön turvallisuus

Kriittiset tai arkaluonteiset tietojenkäsittely-ympäristöt on sijoitettava määritellyillä turvallisuusvyöhykkeillä suojatuille alueille, joissa on asianmukaiset turvallisuusesteet ja pääsynvalvonta. Ne on suojattava fyysisesti luvattomalta pääsyltä, vahingoittumiselta ja häiriöiltä. Pääsy on myönnettävä vain henkilöille, jotka kuuluvat vaatimuksen 1.6 soveltamisalaan. Tietoaineistoja sisältävien fyysisten tallennusvälineiden suojaamiseksi on otettava käyttöön kuljetuksen aikana noudatettavat toimintatavat ja standardit.

Laitteet on suojattava fyysisiltä ja ympäristöön liittyviltä uhkilta. Laitteiden (mukaan lukien muualla kuin paikan päällä käytettävät laitteet) suojaaminen ja omaisuuden poisvienniltä suojautuminen on tarpeen luvattoman tiedonsaannin riskin vähentämiseksi ja laitteiden tai tietojen suojaamiseksi katoamiselta tai vahingoittumiselta. Erityistoimenpiteitä voidaan tarvita fyysisiltä uhkilta suojautumiseksi ja tukitoimintojen, kuten sähkönsyöttö- ja kaapelointi-infrastruktuuri, turvaamiseksi.

Vaatimus 1.8: Operatiivinen johto

Tietojenkäsittelyjärjestelmien hallinnointia ja käyttöä varten on vahvistettava vastuut ja menettelyt siten, että ne kattavat kaikki maksutapahtumaketjuun kuuluvat järjestelmät päästä päähän.

Ylläpitokäytännöt, mukaan lukien tietoteknisten järjestelmien tekninen hallinnointi, on toteutettava siten, että tehtävät voidaan tarvittaessa erottaa toisistaan järjestelmän huolimattoman tai tahallisen väärinkäytön riskin pienentämiseksi. Jos tehtäviä ei voida erottaa toisistaan dokumentoitujen objektiivisten syiden vuoksi, korvaava valvonta on toteutettava formaalin riskianalyysin jälkeen. On otettava käyttöön kontrollit, joilla estetään ja havaitaan haitallisten koodien käyttöönotto maksutapahtumaketjussa. On otettava myös käyttöön kontrollit (mukaan lukien käyttäjien tietoisuuden lisääminen) haitallisten koodien torjumiseksi, havaitsemiseksi ja poistamiseksi. Mobiilikoodia saa käyttää ainoastaan luotettavista lähteistä (esim. allekirjoitetut Microsoftin COM-komponentit ja Java Applets). Selaimen konfigurointia (esim. laajennusten ja liitännäisten käyttöä) on valvottava tiukasti.

Johdon on pantava täytäntöön datan varmuuskopiointia ja tietojen palauttamista koskevat toimintaperiaatteet, joiden tulee sisältää suunnitelma palautusmenettelystä, joka testataan säännöllisesti, kuitenkin vähintään vuosittain.

Maksujen turvallisuuden kannalta kriittisiä järjestelmiä on seurattava ja tietoturvaan liittyvät tapahtumat tallennettava. Käyttäjälokia on käytettävä sen varmistamiseksi, että tietojärjestelmään liittyvät ongelmat havaitaan. Käyttäjäloki on tarkistettava säännöllisesti operaatioiden kriittisyyden perusteella otannan pohjalta. Järjestelmän valvontaa tulee käyttää maksujen turvallisuuden kannalta kriittisenä pidettävien kontrollien tehokkuuden tarkastamiseen ja pääsynvalvonnan toimintaperiaatteiden mallin noudattamisen tarkastamiseen.

Organisaatioiden välisen tietojenvaihdon on perustuttava muodolliseen tietojenvaihtopolitiikkaan, joka toteutetaan asianomaisten osapuolten välillä tiedonvaihdosta tehtyjen sopimusten mukaisesti ja jonka on oltava asiaankuuluvan lainsäädännön mukainen. Tietojenvaihdossa TARGET2-järjestelmän kanssa käytettävien kolmannen osapuolen ohjelmistokomponenttien (kuten ohjelmistot, jotka on saatu palvelukeskukselta TARGET2-itsearviointitodistusta koskevan asiakirjan soveltamisalaa koskevan osion skenaariossa 2 kuvatulla tavalla), käytön tulee perustua kolmannen osapuolen kanssa tehtyyn muodolliseen sopimukseen.

Vaatimus 1.9: Pääsynvalvonta

Pääsyn tietoaineistoihin on perustuttava liiketoiminnan vaatimuksiin (tiedonsaantitarve (1)) ja vakiintuneisiin toimintaperiaatteisiin (tietoturvapolitiikka mukaan lukien). Selkeät pääsynvalvontaa koskevat säännöt on määriteltävä suppeimpien oikeuksien (2) periaatteen pohjalta, jotta ne vastaisivat tarkoin asianomaisten liiketoiminta- ja IT-prosessien tarpeita. Loogisen pääsynvalvonnan tulisi soveltuvin osin (esim. varmuuskopioiden hallintaa varten) olla johdonmukainen fyysisen pääsynvalvonnan kanssa, ellei käytössä ole riittäviä kompensoivia kontrolleja (esim. salaus, henkilötietojen anonymisointi).

Käytössä on oltava muodolliset ja dokumentoidut menettelyt, joilla valvotaan käyttöoikeuksien myöntämistä maksutapahtumaketjun piiriin kuuluviin tietojärjestelmiin ja palveluihin. Menettelyjen on katettava kaikki pääsyhallinnan koko elinkaaren vaiheet uusien käyttäjien rekisteröinnistä niiden käyttäjien lopulliseen rekisteristä poistamiseen, jotka eivät enää tarvitse pääsyä.

Erityishuomiota on tarvittaessa kiinnitettävä sellaisten käyttöoikeuksien myöntämiseen, jotka ovat niin kriittisiä, että niiden väärinkäyttö voi aiheuttaa vakavia haittavaikutuksia osallistujan toiminnalle (esim. pääsyoikeudet, jotka mahdollistavat järjestelmänhallinnan, järjestelmän rajoitusten ohittamisen tai suoran pääsyn liiketoimintatietoihin).

Asianmukaiset kontrollit käyttäjien tunnistamiseksi, todentamiseksi ja valtuuttamiseksi on otettava käyttöön tietyissä organisaation tietoverkon kohdissa, esimerkiksi maksutapahtumaketjuun kuuluvien järjestelmien paikallisen käytön ja etäkäytön osalta. Vastuuvelvollisuuden varmistamiseksi henkilökohtaisia tilejä ei saa jakaa.

Salasanoja koskevat säännöt on laadittava ja niitä on valvottava erityisillä kontrolleilla sen varmistamiseksi, ettei salasanoja voida helposti arvata, esimerkiksi monimutkaisuutta koskevat säännöt ja määräaikaiset voimassaoloajat. On laadittava turvallinen salasanan palautus- ja/tai nollauskäytäntö.

Kryptografisten kontrollien käytöstä on laadittava ja pantava täytäntöön toimintaperiaatteet tietojen luottamuksellisuuden, aitouden ja eheyden suojaamiseksi. Avaintenhallinnan periaatteet on laadittava tukemaan kryptografisia kontrolleja.

Luottamuksellisten tietojen katseluun näytöllä tai tulostettuina on sovellettava toimintaperiaatteita (esim. puhtaan näytön ja puhtaan pöydän politiikka), jotta voidaan vähentää riskiä luvattomastan pääsystä tietoon.

Etätyön yhteydessä on otettava huomioon riskit, joita aiheutuu työskentelystä suojaamattomassa ympäristössä, ja asianmukaisia teknisiä ja organisatorisia kontrolleja on sovellettava.

Vaatimus 1.10: Tietojärjestelmien hankinta, kehittäminen ja ylläpito

Tietoturvavaatimukset on yksilöitävä ja niistä on sovittava ennen tietojärjestelmien kehittämistä ja/tai käyttöönottoa.

Sovelluksiin (mukaan lukien käyttäjien kehittämät sovellukset) tulee rakentaa asianmukaiset kontrollit oikean toiminnan varmistamiseksi. Näihin kontrolleihin on sisällyttävä syöttötietojen (input), sisäisen käsittelyn ja tulostettavien (output) tietojen tarkistus. Lisäkontrolleja voidaan tarvita järjestelmissä, jotka käsittelevät arkaluonteisia, arvokkaita tai kriittisiä tietoja tai vaikuttavat niihin. Tällaiset kontrollit on määritettävä tietoturvavaatimusten ja riskinarviointien perusteella toimintaperiaatteiden mukaisesti (esim. tietoturvapolitiikka, kryptografiset periaatteet).

Uusien järjestelmien toiminnalliset vaatimukset on laadittava, dokumentoitava ja testattava ennen niiden hyväksymistä ja käyttöä. Verkkojen tietoturvallisuuden osalta olisi toteutettava asianmukaiset kontrollit, mukaan lukien segmentointi ja tietoturvallinen hallinnointi, jotka perustuvat tietovirtojen kriittisyyteen ja verkkovyöhykkeiden riskitasoon organisaatiossa. Julkisten verkkojen kautta kulkevan arkaluonteisen tiedon suojaamiseksi on toteutettava erityisiä kontrolleja.

Pääsyä järjestelmätiedostoihin ja ohjelman lähdekoodiin on rajoitettava ja IT-projektit ja tukitoimet on toteutettava turvallisesti. On huolehdittava siitä, etteivät arkaluonteiset tiedot paljastu testiympäristöissä. Projekti- ja tukiympäristöjä on valvottava tiukasti. Tuotantoon tehtyjen muutosten käyttöönottoa on valvottava tarkasti. Tuotantoon toteutettavista merkittävistä muutoksista on tehtävä riskinarviointi.

Tuotannossa olevien järjestelmien säännölliset tietoturvatestit on myös suoritettava ennalta määritellyn riskinarvioinnin tuloksiin perustuvan suunnitelman mukaisesti, ja tietoturvatestien tulee sisältää ainakin haavoittuvuuksien kartoitus. Kaikki tietoturvatestien aikana esiin tuodut puutteet on arvioitava, ja havaittujen puutteiden korjaamiseksi on laadittava toimintasuunnitelmat ja jatkotoimenpiteet toteutettava viipymättä.

Vaatimus 1.11: Tietoturva suhteissa toimittajiin (3)

Osallistujan sisäisten tietojärjestelmien, joihin toimittajilla on pääsy, suojaaminen on varmistettava siten, että tietoturvavaatimukset toimittajan pääsyyn liittyvien riskien vähentämiseksi dokumentoidaan ja niistä sovitaan muodollisesti toimittajan kanssa.

Vaatimus 1.12: Tietoturvapoikkeamien hallinta ja parannukset

Johdonmukaisen ja tehokkaan lähestymistavan varmistamiseksi Tietoturvapoikkeamien hallintaan (mukaan lukien tietoturvatapaukset ja heikkoudet) sovellettava johdonmukainen ja tehokas lähestymistapa on varmistettava siten, että määritellään ja testataan roolit, vastuut ja toimintatavat liiketoiminnan tasolla ja teknisellä tasolla, jotta varmistetaan nopea, tehokas, hallittu ja turvallinen toipuminen tietoturvapoikkeamasta, mukaan lukien kyberturvallisuuteen liittyvät skenaariot (esim. ulkoisen hyökkääjän tai sisäpiirin toteuttama petos). Näihin menettelyihin osallistuva henkilöstö on koulutettava asianmukaisesti.

Vaatimus 1.13: Teknisen vaatimuksenmukaisuuden arviointi

Osallistujan sisäisten tietojärjestelmien (esim. back office -järjestelmät, sisäverkot ja ulkoiset verkkoyhteydet) noudattamista arvioidaan säännöllisesti organisaation vakiintuneiden toimintaperiaatteiden mukaisesti (esim. tietoturvapolitiikka, kryptografiset periaatteet).

Vaatimus 1.14: Virtualisointi

Vierailevien virtuaalikoneiden on noudatettava kaikkia fyysisille laitteille ja järjestelmille (esim. kovennus, lokimerkinnät) asetettuja tietoturvakontrolleja. Virtualisointialustoihin liittyvien kontrollien on pidettävä sisällään virtualisointialustan ja isännöintikäyttöjärjestelmän kovennukset, säännölliset päivitykset ja eri ympäristöjen tiukan erottamisen toisistaan (esim. tuotanto ja kehitys). Keskitetty hallinnointi, lokiinkirjaus ja valvonta sekä käyttöoikeuksien hallinnointi, erityisesti kun on kyse etuoikeutetuista tileistä, toteutetaan riskinarvioinnin perusteella. Saman virtualisointialustan hallinnoimilla vierailevilla virtuaalikoneilla on oltava samankaltainen riskiprofiili.

Vaatimus 1.15: Pilvipalvelut

Julkisten ja/tai hybridipilvipalveluratkaisujen käytön maksutapahtumaketjussa on perustuttava formaaliin riskinarviointiin, jossa otetaan huomioon pilvipalveluratkaisuun liittyvä tekniset kontrollit ja sopimuslausekkeet.

Jos käytetään hybridipilvipalveluratkaisuja, koko järjestelmän kriittisyystaso on se, joka on yhdistettyjen järjestelmien keskuudessa korkein. Kaikki toimitiloissa (On-Premise) olevat hybridipilvipalvelun komponentit on erotettava toimitiloissa olevista muista järjestelmistä.

Liiketoiminnan jatkuvuuden hallinta (koskee vain kriittisiä osallistujia)

Seuraavat vaatimukset (2.1–2.6) liittyvät liiketoiminnan jatkuvuuden hallintaan. Jokaisella TARGET2-osallistujalla, jonka eurojärjestelmä on luokitellut kriittiseksi TARGET2-järjestelmän moitteettoman toiminnan kannalta, on oltava käytössä liiketoiminnan jatkuvuutta koskeva strategia, joka sisältää seuraavat osatekijät:

| Vaatimus 2.1 | : | Liiketoiminnan jatkuvuutta koskevat suunnitelmat on laadittava ja toimintatavat niiden ylläpitämiseksion otettava käyttöön. |
| --- | --- | --- |
| Vaatimus 2.2 | : | Käytettävissä on oltava vaihtoehtoinen toimintapaikka. |
| Vaatimus 2.3 | : | Vaihtoehtoisen toimintapaikan riskiprofiilin on oltava erilainen kuin pääasiallisen toimintapaikan riskiprofiili, jotta vältytään siltä, että sama tapahtuma vaikuttaa molempiin kohteisiin samanaikaisesti. Vaihtoehtoisen toimintapaikan on esimerkiksi oltava liitetty eri sähköverkkoon ja tietoliikenneverkkoon kuin pääasiallisen toimipaikan. |
| Vaatimus 2.4 | : | Jos kyseessä on merkittävä toimintahäiriö, jonka vuoksi pääasialliseen toimintapaikkaan ei pääse ja/tai kriittinen henkilökunta ei ole käytettävissä, kriittisen osallistujan on voitava jatkaa normaalia toimintaa vaihtoehtoisessa toimintapaikassa, jossa on oltava mahdollista sulkea pankkipäivä asianmukaisesti ja avata seuraava pankkipäivä. |
| Vaatimus 2.5 | : | Käytössä on oltava menettelyt, joilla varmistetaan, että maksutapahtumien käsittely aloitetaan vaihtoehtoisessa toimintapaikassa kohtuullisessa ajassa palvelun alkuperäisen keskeytymisen jälkeen häiriintyneen liiketoiminnan kriittisyyteen nähden suhteutettuna. |
| Vaatimus 2.6 | : | Kyky selviytyä toimintahäiriöistä on testattava vähintään kerran vuodessa, ja kriittinen henkilöstö on koulutettava asianmukaisesti. Enimmäisaika testien välillä on yksi vuosi. |

Vaatimus 2.1

:

Liiketoiminnan jatkuvuutta koskevat suunnitelmat on laadittava ja toimintatavat niiden ylläpitämiseksion otettava käyttöön.

Vaatimus 2.2

:

Käytettävissä on oltava vaihtoehtoinen toimintapaikka.

Vaatimus 2.3

:

Vaihtoehtoisen toimintapaikan riskiprofiilin on oltava erilainen kuin pääasiallisen toimintapaikan riskiprofiili, jotta vältytään siltä, että sama tapahtuma vaikuttaa molempiin kohteisiin samanaikaisesti. Vaihtoehtoisen toimintapaikan on esimerkiksi oltava liitetty eri sähköverkkoon ja tietoliikenneverkkoon kuin pääasiallisen toimipaikan.

Vaatimus 2.4

:

Jos kyseessä on merkittävä toimintahäiriö, jonka vuoksi pääasialliseen toimintapaikkaan ei pääse ja/tai kriittinen henkilökunta ei ole käytettävissä, kriittisen osallistujan on voitava jatkaa normaalia toimintaa vaihtoehtoisessa toimintapaikassa, jossa on oltava mahdollista sulkea pankkipäivä asianmukaisesti ja avata seuraava pankkipäivä.

Vaatimus 2.5

:

Käytössä on oltava menettelyt, joilla varmistetaan, että maksutapahtumien käsittely aloitetaan vaihtoehtoisessa toimintapaikassa kohtuullisessa ajassa palvelun alkuperäisen keskeytymisen jälkeen häiriintyneen liiketoiminnan kriittisyyteen nähden suhteutettuna.

Vaatimus 2.6

:

Kyky selviytyä toimintahäiriöistä on testattava vähintään kerran vuodessa, ja kriittinen henkilöstö on koulutettava asianmukaisesti. Enimmäisaika testien välillä on yksi vuosi.

---

(1)  Tiedonsaantitarpeen periaatteella viitataan sen tietojoukon määrittelyyn, johon henkilö tarvitsee pääsyn voidakseen hoitaa tehtäviään.

1

(2)  Suppeimpien oikeuksien periaatteella tarkoitetaan sitä, että asianomaisen henkilön käyttäjäprofiili tietotekniikkajärjestelmässä määritellään kyseessä olevaa liiketoimintaroolia vastaavaksi.

2

(3)  Toimittajalla tarkoitetaan tässä yhteydessä mitä tahansa kolmatta osapuolta (ja sen henkilöstöä), joka on tehnyt sopimuksen laitoksen kanssa palvelun tarjoamisesta, kun palvelusopimuksen nojalla kolmannelle osapuolelle (ja sen henkilöstölle) myönnetään pääsy joko etäyhteyden välityksellä tai paikan päällä toimielimen tietoihin ja/tai tietojärjestelmiin ja/tai tiedonkäsittelylaitteisiin, jotka kuuluvat TARGET2-itsearviointitodistuksen piiriin tai liittyvät sen soveltamiseen.

3

---