# Eiropas Savienības L 347/2021

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 347 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 64. gadagājums2021. gada 30. septembris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 347

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

64. gadagājums2021. gada 30. septembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM |
| | * | ANO Noteikumi Nr. 48 – Vienoti noteikumi par transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu [2021/1718] | 1 |
| | * | ANO Noteikumi Nr. 148 – Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju gaismas signālierīču (lukturu) uzstādīšanu [2021/1719] | 123 |
| | * | ANO Noteikumi Nr. 149 – Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu ceļa apgaismes ierīcēm (lukturiem) un sistēmām [2021/1720] | 173 |
| | * | ANO Noteikumi Nr. 150 – Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju atstarojošo ierīču un marķējumu apstiprināšanu [2021/1721] | 297 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

*

ANO Noteikumi Nr. 48 – Vienoti noteikumi par transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu [2021/1718]

1

*

ANO Noteikumi Nr. 148 – Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju gaismas signālierīču (lukturu) uzstādīšanu [2021/1719]

123

*

ANO Noteikumi Nr. 149 – Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu ceļa apgaismes ierīcēm (lukturiem) un sistēmām [2021/1720]

173

*

ANO Noteikumi Nr. 150 – Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju atstarojošo ierīču un marķējumu apstiprināšanu [2021/1721]

297

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

| 30.9.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 347/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 347/1

---

Saskaņā ar starptautisko publisko tiesību normām juridisks spēks ir tikai ANO EEK dokumentu oriģināliem. Šo noteikumu statuss un spēkā stāšanās datums būtu jāpārbauda ANO EEK statusa dokumenta TRANS/WP.29/343 jaunākajā redakcijā, kas pieejama tīmekļa vietnē: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

ANO Noteikumi Nr. 48 – Vienoti noteikumi par transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu [2021/1718]

Ar visiem grozījumiem līdz

Ar visiem grozījumiem līdz

07. sērijas grozījumu 1. papildinājumam – spēkā stāšanās datums: 2021. gada 30. septembris

SATURS

NOTEIKUMI

| 1. | Darbības joma |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definīcijas |
| --- | --- |

2.

| 3. | Apstiprinājuma pieteikums |
| --- | --- |

3.

| 4. | Apstiprinājums |
| --- | --- |

4.

| 5. | Vispārīgas specifikācijas |
| --- | --- |

5.

| 6. | Individuālas specifikācijas |
| --- | --- |

6.

| 7. | Transportlīdzekļa tipa vai tajā uzstādīto apgaismes ierīču un gaismas signālierīču pārveidojumi un apstiprinājuma paplašinājumi |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ražošanas atbilstība |
| --- | --- |

8.

| 9. | Sankcijas par ražošanas neatbilstību |
| --- | --- |

9.

| 10. | Ražošanas pilnīga izbeigšana |
| --- | --- |

10.

| 11. | Par apstiprināšanas testu veikšanu atbildīgo tehnisko dienestu un tipa apstiprinātāju iestāžu nosaukumi un adreses |
| --- | --- |

11.

| 12. | Pārejas noteikumi |
| --- | --- |

12.

PIELIKUMI

| 1. | Paziņojums |
| --- | --- |

1.

| 2. | Apstiprinājuma marķējuma zīmju izkārtojums |
| --- | --- |

2.

| 3. | Lukturu virsmu, asu, atskaites centru un ģeometriskās redzamības leņķu piemēri |
| --- | --- |

3.

| 4. | Sarkanas gaismas luktura redzamība uz priekšu un baltas gaismas luktura redzamība uz aizmuguri |
| --- | --- |

4.

| 5. | Slogojuma stāvokļi, kas jāņem vērā, nosakot tuvās gaismas lukturu vertikālās orientācijas variācijas |
| --- | --- |

5.

| 6. | Tuvās gaismas noliekuma variācijas mērīšana atkarībā no slodzes |
| --- | --- |

6.

| 7. | Norāde uz tuvās gaismas lukturu lejupvērstās robežas noliekumu, kas minēts šo noteikumu 6.2.6.1.1. punktā, un priekšējo miglas lukturu lejupvērstās robežas noliekumu, kas minēts šo noteikumu 6.3.6.1.2. punktā. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Galveno lukturu līmeņošanas ierīču vadības ierīces, kas minētas šo noteikumu 6.2.6.2.2. punktā |
| --- | --- |

8.

| 9. | Ražošanas atbilstības kontrole |
| --- | --- |

9.

| 10. | Rezervēts |
| --- | --- |

10.

| 11. | Transportlīdzekļa aizmugurējo, priekšējo un sānu pamanāmības marķējumu redzamība |
| --- | --- |

11.

| 12. | Testa brauciens |
| --- | --- |

12.

| 13. | Tuvās gaismas lukturu automātiskās ieslēgšanās nosacījumi |
| --- | --- |

13.

| 14. | Novērošanas zona virzienā uz manevrēšanas lukturu un palīgapgaismojuma lukturu redzamo virsmu |
| --- | --- |

14.

| 15. | Gonio(foto)metra sistēma, ko izmanto fotometriskajiem mērījumiem, kā noteikts šo noteikumu 2.34. punktā |
| --- | --- |

15.

1.   DARBĪBAS JOMA

Šie noteikumi attiecas uz M un N kategorijas transportlīdzekļiem un to piekabēm (O kategorija) (1) attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu.

1

2.   DEFINĪCIJAS

2.1.   Vispārīgi

| 2.1.1. | Šajos noteikumos un to sēriju grozījumos, kas ir spēkā tipa apstiprinājuma pieteikuma iesniegšanas laikā, dotās definīcijas piemēro gaismas signālierīcēm (LSD), ceļa apgaismes ierīcēm (RID) un atstarotājierīcēm (RRD) |
| --- | --- |

2.1.1.

Šajos noteikumos un to sēriju grozījumos, kas ir spēkā tipa apstiprinājuma pieteikuma iesniegšanas laikā, dotās definīcijas piemēro gaismas signālierīcēm (LSD

RID

RRD

| 2.1.2. | Atsaucēs uz standarta (etalona) gaismas avotu(-iem) jāatsaucas attiecīgi uz Noteikumiem Nr. 37, 99 un 128 un to sēriju grozījumiem, kas ir spēkā tipa apstiprinājuma pieteikuma iesniegšanas laikā. |
| --- | --- |

2.1.2.

Atsaucēs uz standarta (etalona) gaismas avotu(-iem) jāatsaucas attiecīgi uz Noteikumiem Nr. 37, 99 un 128 un to sēriju grozījumiem, kas ir spēkā tipa apstiprinājuma pieteikuma iesniegšanas laikā.

| 2.1.3. | “Transportlīdzekļa apstiprinājums” ir transportlīdzekļa tipa apstiprinājums attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču skaitu un uzstādīšanas veidu. |
| --- | --- |

2.1.3.

“Transportlīdzekļa apstiprinājums

| 2.1.4. | “Ierīce” ir elements vai elementu kopums, ko izmanto vienas vai vairāku funkciju veikšanai. |
| --- | --- |

2.1.4.

“Ierīce

| 2.1.4.1. | “Apgaismes funkcija” ir gaisma, ko ierīce izstaro, lai apgaismotu ceļu un objektus transportlīdzekļa kustības virzienā. |
| --- | --- |

2.1.4.1.

“Apgaismes funkcija

| 2.1.4.2. | “Gaismas signalizācijas funkcija” ir ierīces izstarota vai atstarota gaisma, ar ko pārējiem ceļu satiksmes dalībniekiem sniedz vizuālu informāciju par transportlīdzekļa klātbūtni, identifikāciju un/vai tā kustības izmaiņu. |
| --- | --- |

2.1.4.2.

“Gaismas signalizācijas funkcija

| 2.1.5. | “Lukturis” ir ierīce, kas konstruēta ceļa apgaismošanai vai gaismas signāla izstarošanai pārējiem ceļu satiksmes dalībniekiem. Arī aizmugurējās reģistrācijas numura zīmes lukturus un atstarotājus uzskata par lukturiem. Šajos noteikumos par lukturiem neuzskata M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļos uzstādītas gaismu izstarojošas aizmugurējās reģistrācijas numura zīmes un pasažieru durvju apgaismošanas sistēmu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 107, un šajos noteikumos definēto ārējo statusa indikatoru. |
| --- | --- |

2.1.5.

“Lukturis

2

3

| 2.1.6. | “Izmaiņu indekss” ir secīgs numurs, sākot ar 0, kas ir specifisks katram lukturim (funkcijai), ko aptver ANO Noteikumi Nr. 148, Nr. 149 un Nr. 150. Tas norāda reižu skaitu, kad ar attiecīgo ANO noteikumu (Nr. 148, Nr. 149 un Nr. 150) sērijas grozījumiem ieviestas stingrākas prasības dotajam lukturim (funkcijai). |
| --- | --- |

2.1.6.

“Izmaiņu indekss

2.2.   Tipa definīcijas

| 2.2.1. | “Transportlīdzekļa tips attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu” ir transportlīdzekļi, kas neatšķiras 2.2.1.1.–2.2.1.4. punktā minētajos būtiskajos aspektos.
  Turklāt par “atšķirīga tipa transportlīdzekļiem” neuzskata: transportlīdzekļus, kas atšķiras 2.2.1.1.–2.2.1.4. punkta nozīmē, bet to atšķirības nav saistītas ar lukturu tipu, skaitu, novietojumu un ģeometrisko redzamību un attiecīgā tipa transportlīdzeklim noteikto tuvās gaismas kūļa noliekumu, kā arī transportlīdzekļus, kuri ir vai nav aprīkoti ar neobligātiem lukturiem: |
| --- | --- |

2.2.1.

“Transportlīdzekļa tips attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu

Turklāt par “atšķirīga tipa transportlīdzekļiem” neuzskata: transportlīdzekļus, kas atšķiras 2.2.1.1.–2.2.1.4. punkta nozīmē, bet to atšķirības nav saistītas ar lukturu tipu, skaitu, novietojumu un ģeometrisko redzamību un attiecīgā tipa transportlīdzeklim noteikto tuvās gaismas kūļa noliekumu, kā arī transportlīdzekļus, kuri ir vai nav aprīkoti ar neobligātiem lukturiem:

| 2.2.1.1. | transportlīdzekļa gabarīti un ārējā forma; |
| --- | --- |

2.2.1.1.

transportlīdzekļa gabarīti un ārējā forma;

| 2.2.1.2. | ierīču skaits un novietojums; |
| --- | --- |

2.2.1.2.

ierīču skaits un novietojums;

| 2.2.1.3. | galveno lukturu līmeņošanas sistēma; |
| --- | --- |

2.2.1.3.

galveno lukturu līmeņošanas sistēma;

| 2.2.1.4. | balstiekārta. |
| --- | --- |

2.2.1.4.

balstiekārta.

2.3.   Transportlīdzeklis

| 2.3.1. | “Nenoslogots transportlīdzeklis” ir transportlīdzeklis bez vadītāja, apkalpes, pasažieriem un kravas, bet ar pilnu degvielas tvertni, rezerves riteni un instrumentiem, ko parasti vadā transportlīdzeklī. |
| --- | --- |

2.3.1.

“Nenoslogots transportlīdzeklis

| 2.3.2. | “Slogots transportlīdzeklis” ir transportlīdzeklis, kas ir noslogots tā, ka sasniegta ražotāja noteiktā maksimālā tehniski pieļaujamā masa; ražotājs saskaņā ar 5. pielikumā aprakstīto metodi nosaka arī šīs masas sadalījumu pa asīm. |
| --- | --- |

2.3.2.

“Slogots transportlīdzeklis

| 2.3.3. | “Galējā ārmala” transportlīdzekļa katrā sānā ir plakne, kas paralēla transportlīdzekļa vidējai garenplaknei un pieskaras tā sānu ārmalai, neņemot vērā šādus izvirzījumus: |
| --- | --- |

2.3.3.

“Galējā ārmala

| 2.3.3.1. | riepas tuvu to saskares punktam ar zemi un riepu spiediena mēraparātu savienojumus; |
| --- | --- |

2.3.3.1.

riepas tuvu to saskares punktam ar zemi un riepu spiediena mēraparātu savienojumus;

| 2.3.3.2. | jebkuras pretslīdēšanas ierīces, kas var būt uzliktas riteņiem; |
| --- | --- |

2.3.3.2.

jebkuras pretslīdēšanas ierīces, kas var būt uzliktas riteņiem;

| 2.3.3.3. | netiešas redzamības ierīces; |
| --- | --- |

2.3.3.3.

netiešas redzamības ierīces;

| 2.3.3.4. | sānu virzienrādītāju lukturus, kontūrlukturus, priekšējos un aizmugurējos gabarītlukturus, stāvgaismas lukturus, atstarotājus un sānu gabarītlukturus; |
| --- | --- |

2.3.3.4.

sānu virzienrādītāju lukturus, kontūrlukturus, priekšējos un aizmugurējos gabarītlukturus, stāvgaismas lukturus, atstarotājus un sānu gabarītlukturus;

| 2.3.3.5. | transportlīdzeklim piestiprinātas muitas plombas un šo plombu nostiprināšanas un aizsardzības ierīces; |
| --- | --- |

2.3.3.5.

transportlīdzeklim piestiprinātas muitas plombas un šo plombu nostiprināšanas un aizsardzības ierīces;

| 2.3.3.6. | M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļu gadījumā – pasažieru durvju apgaismes sistēmas, kā noteikts 2.1.5. punktā. |
| --- | --- |

2.3.3.6.

M2

3

| 2.3.4. | “Gabarītizmēri” ir attālums starp abām vertikālajām plaknēm, kas definētas 2.3.3. punktā. |
| --- | --- |

2.3.4.

“Gabarītizmēri

| 2.3.4.1. | “Gabarītplatums” ir attālums starp abām vertikālajām plaknēm, kas definētas 2.3.3. punktā. |
| --- | --- |

2.3.4.1.

“Gabarītplatums

| 2.3.4.2. | “Gabarītgarums” ir attālums starp abām vertikālajām plaknēm, kas ir perpendikulāras transportlīdzekļa vidējai garenplaknei un skar tās priekšējo un aizmugurējo ārmalu, neņemot vērā šādus izvirzījumus:






  a) | netiešas redzamības ierīces; |
| --- | --- | --- |

2.3.4.2.

“Gabarītgarums

a)

netiešas redzamības ierīces;

| b) | kontūrlukturus; |
| --- | --- |

b)

kontūrlukturus;

| c) | mehānisko transportlīdzekļu gadījumā – sakabes ierīces. |
| --- | --- |

c)

mehānisko transportlīdzekļu gadījumā – sakabes ierīces.

Piekabēm “gabarītgarumā” un jebkurā garuma mērījumā iekļauj jūgstieni, ja vien nav īpaši norādīts, ka to neņem vērā.

| 2.3.5. | “Darbības signalizators” ir vizuāls vai akustisks (vai jebkāds līdzvērtīgs) signāls, kas norāda, ka ierīce ir ieslēgta un darbojas pareizi vai nepareizi. |
| --- | --- |

2.3.5.

“Darbības signalizators

| 2.3.6. | “Noslēgta kontūra signalizators” ir vizuāls (vai jebkāds līdzvērtīgs) signāls, kas norāda, ka ierīce ir ieslēgta, bet nenorāda, vai tā darbojas pareizi vai nepareizi. |
| --- | --- |

2.3.6.

“Noslēgta kontūra signalizators

| 2.3.7. | “Zeme” ir virsma, uz kuras atrodas transportlīdzeklis un kurai vajadzētu būt praktiski horizontālai. |
| --- | --- |

2.3.7.

“Zeme

| 2.3.8. | “Kustināmas sastāvdaļas” ir transportlīdzekļa virsbūves paneļi vai citas transportlīdzekļa daļas, kuru novietojumu var mainīt, tos paceļot, pagriežot vai pabīdot, un nelietojot darbarīkus. Pie tām nepieskaita paceļamās kravas automobiļu vadītāja kabīnes. |
| --- | --- |

2.3.8.

“Kustināmas sastāvdaļas

| 2.3.9. | “Kustināmas sastāvdaļas normālā lietošanas pozīcija” ir kustīgas sastāvdaļas pozīcija(-as), ko transportlīdzekļa ražotājs norādījis normāliem transportlīdzekļa lietošanas un stāvēšanas apstākļiem. |
| --- | --- |

2.3.9.

“Kustināmas sastāvdaļas normālā lietošanas pozīcija

| 2.3.10. | “Normāli transportlīdzekļa lietošanas apstākļi” ir: |
| --- | --- |

2.3.10.

“Normāli transportlīdzekļa lietošanas apstākļi

| 2.3.10.1. | mehāniskam transportlīdzeklim – transportlīdzeklis ir gatavs pārvietoties ar savu spēkiekārtas sistēmu un tā kustināmās sastāvdaļas ir normālajā(-ās) pozīcijā(-ās), kā noteikts 2.3.9. punktā; |
| --- | --- |

2.3.10.1.

mehāniskam transportlīdzeklim – transportlīdzeklis ir gatavs pārvietoties ar savu spēkiekārtas sistēmu un tā kustināmās sastāvdaļas ir normālajā(-ās) pozīcijā(-ās), kā noteikts 2.3.9. punktā;

| 2.3.10.2. | piekabei – piekabe ir savienota ar velkošo mehānisko transportlīdzekli, kas atbilst 2.3.10.1. punktā aprakstītajiem nosacījumiem, un tās kustināmās sastāvdaļas ir normālajā(-ās) pozīcijā(-ās), kā noteikts 2.3.9. punktā. |
| --- | --- |

2.3.10.2.

piekabei – piekabe ir savienota ar velkošo mehānisko transportlīdzekli, kas atbilst 2.3.10.1. punktā aprakstītajiem nosacījumiem, un tās kustināmās sastāvdaļas ir normālajā(-ās) pozīcijā(-ās), kā noteikts 2.3.9. punktā.

| 2.3.11. | “Transportlīdzekļa stāvēšanas nosacījums”: |
| --- | --- |

2.3.11.

“Transportlīdzekļa stāvēšanas nosacījums

| 2.3.11.1. | mehāniskam transportlīdzeklim – transportlīdzeklis stāv, tā spēkiekārtas sistēma nedarbojas un tā kustināmās sastāvdaļas ir normālajā(-ās) pozīcijā(-ās), kā noteikts 2.3.9. punktā; |
| --- | --- |

2.3.11.1.

mehāniskam transportlīdzeklim – transportlīdzeklis stāv, tā spēkiekārtas sistēma nedarbojas un tā kustināmās sastāvdaļas ir normālajā(-ās) pozīcijā(-ās), kā noteikts 2.3.9. punktā;

| 2.3.11.2. | piekabei – piekabe ir savienota ar velkošo mehānisko transportlīdzekli, kas atbilst 2.3.11.1. punktā aprakstītajiem nosacījumiem, un tās kustināmās sastāvdaļas ir normālajā(-ās) pozīcijā(-ās), kā noteikts 2.3.9. punktā. |
| --- | --- |

2.3.11.2.

piekabei – piekabe ir savienota ar velkošo mehānisko transportlīdzekli, kas atbilst 2.3.11.1. punktā aprakstītajiem nosacījumiem, un tās kustināmās sastāvdaļas ir normālajā(-ās) pozīcijā(-ās), kā noteikts 2.3.9. punktā.

2.4.   Vispārīgi par lukturiem

| 2.4.1. | “Ekvivalenti lukturi” ir lukturi, kam ir identiska funkcija un kas atļauti valstī, kurā transportlīdzeklis reģistrēts; šie lukturi pēc raksturlielumiem var atšķirties no lukturiem, kas transportlīdzeklī uzstādīti apstiprināšanas dienā, ja vien tie atbilst šo noteikumu prasībām. |
| --- | --- |

2.4.1.

“Ekvivalenti lukturi

| 2.4.2. | “Neatkarīgi lukturi” ir ierīces ar atsevišķām redzamajām virsmām atskaites ass virzienā (2), atsevišķiem gaismas avotiem un atsevišķiem lukturu korpusiem. |
| --- | --- |

2.4.2.

“Neatkarīgi lukturi

2

| 2.4.3. | “Grupēti lukturi” ir ierīces ar atsevišķām redzamajām virsmām atskaites ass virzienā2 un atsevišķiem gaismas avotiem, bet kopēju luktura korpusu. |
| --- | --- |

2.4.3.

“Grupēti lukturi

2

| 2.4.4. | “Kombinētie lukturi” ir ierīces ar atsevišķām redzamajām virsmām atskaites ass virzienā2, bet kopēju gaismas avotu un kopēju luktura korpusu. |
| --- | --- |

2.4.4.

“Kombinētie lukturi

2

| 2.4.5. | “Savstarpēji savietoti lukturi” ir ierīces ar atsevišķiem gaismas avotiem vai vienu gaismas avotu, kas darbojas dažādos režīmos (piemēram, optiski, mehāniski, elektriski atšķirīgi), ar pilnīgi vai daļēji kopīgām redzamajām virsmām atskaites ass virzienā2 un kopēju luktura korpusu (3). |
| --- | --- |

2.4.5.

“Savstarpēji savietoti lukturi

2

3

| 2.4.6. | “Monofunkcionāls lukturis” ir ierīces daļa, kam ir tikai viena apgaismes vai gaismas signalizācijas funkcija. |
| --- | --- |

2.4.6.

“Monofunkcionāls lukturis

| 2.4.7. | “Ieslēpjams lukturis” ir lukturis, ko var daļēji vai pilnīgi noslēpt, kad to nelieto. To var panākt ar bīdāmu pārsegu, luktura pārvietošanu vai jebkādā citā piemērotā veidā. Ar terminu “ievelkams” galvenokārt apzīmē ieslēpjamu lukturi, kuru, to pārvietojot, ir iespējams ievirzīt virsbūvē. |
| --- | --- |

2.4.7.

“Ieslēpjams lukturis

ievelkams

| 2.4.8. | “Attālums starp diviem lukturiem”, kas vērsti vienā virzienā, ir īsākais attālums starp abām redzamajām virsmām atskaites ass virzienā. Ja attālums starp lukturiem nepārprotami atbilst šo noteikumu prasībām, redzamo virsmu malas precīzi nav jānosaka. |
| --- | --- |

2.4.8.

“Attālums starp diviem lukturiem

| 2.4.9. | “Neobligāts lukturis” ir lukturis, kura uzstādīšana ir ražotāja brīva izvēle. |
| --- | --- |

2.4.9.

“Neobligāts lukturis

| 2.4.10. | “Pāris” ir lukturu komplekts ar vienādu funkciju transportlīdzekļa kreisajā un labajā pusē. |
| --- | --- |

2.4.10.

“Pāris

| 2.4.10.1. | “Saskaņots pāris” ir lukturu komplekts ar vienādu funkciju transportlīdzekļa kreisajā un labajā pusē, kurš kā pāris atbilst fotometriskajām prasībām. |
| --- | --- |

2.4.10.1.

“Saskaņots pāris

| 2.4.11. | “Atsevišķi un vairāki lukturi” |
| --- | --- |

2.4.11.

“Atsevišķi un vairāki lukturi

| 2.4.11.1. | “Atsevišķs lukturis” ir:






  a) | ierīce vai ierīces daļa ar vienu apgaismes vai gaismas signalizācijas funkciju, vienu vai vairākiem gaismas avotiem un vienu redzamo virsmu atskaites ass virzienā, un šī virsma var būt nepārtraukta vai veidota no divām vai vairākām atšķirīgām daļām, vai |
| --- | --- | --- |

2.4.11.1.

“Atsevišķs lukturis

a)

ierīce vai ierīces daļa ar vienu apgaismes vai gaismas signalizācijas funkciju, vienu vai vairākiem gaismas avotiem un vienu redzamo virsmu atskaites ass virzienā, un šī virsma var būt nepārtraukta vai veidota no divām vai vairākām atšķirīgām daļām, vai

| b) | jebkāds tādu divu ar “D” marķētu identisku vai atšķirīgu lukturu mezgls, kuriem ir vienāda funkcija, vai |
| --- | --- |

b)

jebkāds tādu divu ar “D” marķētu identisku vai atšķirīgu lukturu mezgls, kuriem ir vienāda funkcija, vai

| c) | jebkurš divu tādu neatkarīgu, identisku vai atšķirīgu atstarotāju mezgls, kuri ir apstiprināti atsevišķi, vai |
| --- | --- |

c)

jebkurš divu tādu neatkarīgu, identisku vai atšķirīgu atstarotāju mezgls, kuri ir apstiprināti atsevišķi, vai

| d) | jebkura savstarpēji atkarīgu lukturu sistēma, kas sastāv no diviem vai trim savstarpēji atkarīgiem lukturiem, kuri marķēti ar “Y”, kuri apstiprināti kopā un kuriem ir vienāda funkcija. |
| --- | --- |

d)

jebkura savstarpēji atkarīgu lukturu sistēma, kas sastāv no diviem vai trim savstarpēji atkarīgiem lukturiem, kuri marķēti ar “Y”, kuri apstiprināti kopā un kuriem ir vienāda funkcija.

| 2.4.11.2. | “Divi lukturi” vai “lukturu pāra skaits” joslas vai sloksnes formā ir divi lukturi ar vienu gaismu izstarojošu virsmu, ja šī josla vai sloksne ir novietota simetriski attiecībā pret transportlīdzekļa vidējo garenplakni. |
| --- | --- |

2.4.11.2.

“Divi lukturi

lukturu pāra skaits

| 2.4.12. | “Savstarpēji atkarīgu lukturu sistēma” ir tādu divu vai trīs savstarpēji atkarīgu lukturu mezgls, kuri nodrošina vienu un to pašu funkciju. |
| --- | --- |

2.4.12.

“Savstarpēji atkarīgu lukturu sistēma

| 2.4.12.1. | “Ar “Y” marķēts savstarpēji atkarīgs lukturis” ir ierīce, kas darbojas kā savstarpēji atkarīgu lukturu sistēmas daļa. Savstarpēji atkarīgi lukturi darbojas kopā, kad tos aktivē, tiem ir atsevišķas redzamās virsmas atskaites ass virzienā un atsevišķi lukturu korpusi, un tiem var būt atsevišķs(-i) gaismas avots(-i). |
| --- | --- |

2.4.12.1.

“Ar “Y” marķēts savstarpēji atkarīgs lukturis

| 2.4.13. | “Ar “D” marķēti lukturi” ir neatkarīgi lukturi, kas kā atsevišķas ierīces apstiprināti tādā veidā, ka tos drīkst izmantot vai nu neatkarīgi, vai arī kā divu lukturu mezglu, kas uzskatāms par “atsevišķu lukturi”. |
| --- | --- |

2.4.13.

“Ar “D” marķēti lukturi

| 2.4.14. | Dažādu “klašu” galvenie lukturi ir galvenie lukturi, kurus identificē konkrēti fotometriskie nosacījumi. |
| --- | --- |

2.4.14.

Dažādu “klašu” galvenie lukturi ir galvenie lukturi, kurus identificē konkrēti fotometriskie nosacījumi.

| 2.4.15. | Definīcijas attiecībā uz tālo gaismu un/vai simetrisku tuvo gaismu izstarojošiem L un T kategorijas transportlīdzekļu galvenajiem lukturiem |
| --- | --- |

2.4.15.

Definīcijas attiecībā uz tālo gaismu un/vai simetrisku tuvo gaismu izstarojošiem L un T kategorijas transportlīdzekļu galvenajiem lukturiem

| 2.4.15.1. | “Papildu apgaismes vienība” ir galvenā luktura sistēmas daļa, kas nodrošina līkumu izgaismojumu. Tā ir neatkarīga no ierīces, kas nodrošina galveno tuvās gaismas kūli, var sastāvēt no optiskām, mehāniskām un elektriskām sastāvdaļām un var būt grupēta un/vai savstarpēji savietota ar citām apgaismes ierīcēm vai gaismas signālierīcēm. |
| --- | --- |

2.4.15.1.

“Papildu apgaismes vienība

| 2.4.16. | Definīcijas attiecībā uz atstarotājiem |
| --- | --- |

2.4.16.

Definīcijas attiecībā uz atstarotājiem

| 2.4.16.1. | “Atstarošana” ir tāda atstarošana, kurā starojumu atstaro virzienos, kas tuvi starošanas virzienam, šai īpašībai saglabājoties vienmērīgai plašā starošanas virzienu diapazonā. |
| --- | --- |

2.4.16.1.

“Atstarošana

| 2.4.16.2. | “Atstarojošā ierīce” ir izmantošanai gatavs mezgls, kas satur vienu vai vairākas atstarojošās optiskās vienības. Atstarojošās ierīces pēc to fotometriskajiem raksturlielumiem iedala trīs klasēs: IA vai IB klase, IIIA vai IIIB klase un IVA klase. IB un IIIB klases atstarojošās ierīces ir ierīces, kas kombinētas ar citiem signāllukturiem, kuri nav ūdensnecaurlaidīgi un kuri ir integrēti transportlīdzekļa virsbūvē. |
| --- | --- |

2.4.16.2.

“Atstarojošā ierīce

| 2.4.17. | Definīcijas attiecībā uz atstarojošo marķējumu |
| --- | --- |

2.4.17.

Definīcijas attiecībā uz atstarojošo marķējumu

| 2.4.17.1. | „Atstarojošs marķējuma materiāls” ir virsma vai ierīce, no kuras, kad tā tiek tieši apgaismota, atstarojas relatīvi liela krītošā starojuma daļa. |
| --- | --- |

2.4.17.1.

„Atstarojošs marķējuma materiāls

| 2.4.17.2. | “Aizmugurējā pazīšanas zīme” ir plāksne, kas klāta ar atstarojošu un fluorescējošu materiālu vai ierīcēm, lai uzlabotu smagu un garu transportlīdzekļu redzamību un ļautu tos viegli identificēt. |
| --- | --- |

2.4.17.2.

“Aizmugurējā pazīšanas zīme

| 2.4.17.3. | “Lēngaitas transportlīdzekļa (SMV) aizmugurējā pazīšanas zīme” ir trīsstūra formas plāksne ar nošķeltiem stūriem un savdabīgu rakstu, klāta ar atstarotājiem vai atstarojošiem materiāliem, vai fluorescējošu materiālu. |
| --- | --- |

2.4.17.3.

“Lēngaitas transportlīdzekļa

SMV

aizmugurējā pazīšanas zīme

| 2.4.17.4. | “Parauga vienība” ir pabeigta atstarojošā ierīce, kas ir gatava uzstādīšanai uz transportlīdzekļa un reprezentē pašreizējos ražojumus. |
| --- | --- |

2.4.17.4.

“Parauga vienība

| 2.4.17.5. | “Fluorescence” ir, kad konkrētas vielas pietuvinot ultravioletā vai zilā starojuma avotam, tās izstaro starojumu, kura viļņu garums gandrīz vienmēr ir lielāks nekā šo efektu izraisošajam starojumam. Šo parādību sauc par fluorescenci. Dienas laikā un krēslā fluorescējošās krāsas ir spilgtākas par parastajām krāsām, jo tās atstaro daļu uz tām krītošās gaismas un papildus tās izstaro gaismu. Nakts laikā tās nav spilgtākas par parastajām krāsām. |
| --- | --- |

2.4.17.5.

“Fluorescence

2.5.   Lukturi

| 2.5.1. | “Tālās gaismas lukturis” ir lukturis, ko izmanto ceļa apgaismošanai tālu transportlīdzekļa priekšā. |
| --- | --- |

2.5.1.

“Tālās gaismas lukturis

| 2.5.2. | “Tuvās gaismas lukturis” ir lukturis, ko izmanto ceļa apgaismošanai transportlīdzekļa priekšā, nevajadzīgi neapžilbinot vai citādi netraucējot pretimbraucējus un citus ceļu satiksmes dalībniekus. |
| --- | --- |

2.5.2.

“Tuvās gaismas lukturis

| 2.5.2.1. | “Galvenais tuvās gaismas kūlis” ir tāda tuvā gaisma, ko nodrošina, neizmantojot infrasarkanās gaismas (IR) izstarotāju un/vai papildu gaismas avotus līkuma izgaismošanai. |
| --- | --- |

2.5.2.1.

“Galvenais tuvās gaismas kūlis

| 2.5.3. | “Virzienrādītāja lukturis” ir lukturis, ko izmanto, lai citiem ceļu satiksmes dalībniekiem norādītu, ka vadītājs gatavojas pagriezties pa labi vai pa kreisi. Virzienrādītāja lukturi vai lukturus drīkst izmantot arī saskaņā ar ANO Noteikumiem Nr. 97 vai Nr. 116. |
| --- | --- |

2.5.3.

“Virzienrādītāja lukturis

| 2.5.4. | “Bremžu lukturis” ir lukturis, ko izmanto, lai citiem ceļu satiksmes dalībniekiem transportlīdzekļa aizmugurē norādītu, ka transportlīdzekļa kustība garenvirzienā ar nolūku tiek mazināta. |
| --- | --- |

2.5.4.

“Bremžu lukturis

| 2.5.5. | “Aizmugurējās reģistrācijas numura zīmes apgaismojuma ierīce” ir ierīce, ko izmanto, lai apgaismotu vietu, kas rezervēta aizmugurējai reģistrācijas numura zīmei; šajā ierīcē var ietilpt vairāki optiski elementi. |
| --- | --- |

2.5.5.

“Aizmugurējās reģistrācijas numura zīmes apgaismojuma ierīce

| 2.5.6. | “Priekšējais gabarītlukturis” ir lukturis, ko izmanto, lai norādītu transportlīdzekļa klātbūtni un platumu, ja uz transportlīdzekli skatās no priekšas. |
| --- | --- |

2.5.6.

“Priekšējais gabarītlukturis

| 2.5.7. | “Aizmugurējais gabarītlukturis” ir lukturis, ko izmanto, lai norādītu transportlīdzekļa klātbūtni un platumu, ja uz transportlīdzekli skatās no aizmugures. |
| --- | --- |

2.5.7.

“Aizmugurējais gabarītlukturis

| 2.5.8. | “Atstarotājs” ir ierīce, ko izmanto, lai norādītu transportlīdzekļa klātbūtni, atstarojot gaismu, kas nāk no gaismas avota, kurš nav saistīts ar transportlīdzekli, novērotājam atrodoties tuvu šādam gaismas avotam.
  Šajos noteikumos par atstarotājiem neuzskata: |
| --- | --- |

2.5.8.

“Atstarotājs

Šajos noteikumos par atstarotājiem neuzskata:

| 2.5.8.1. | atstarojošas reģistrācijas numura zīmes; |
| --- | --- |

2.5.8.1.

atstarojošas reģistrācijas numura zīmes;

| 2.5.8.2. | atstarojošos signālus, kas minēti ADR (Eiropas valstu nolīgums par bīstamo kravu starptautiskajiem pārvadājumiem ar autotransportu); |
| --- | --- |

2.5.8.2.

atstarojošos signālus, kas minēti ADR (Eiropas valstu nolīgums par bīstamo kravu starptautiskajiem pārvadājumiem ar autotransportu);

| 2.5.8.3. | citas atstarojošas plāksnes un signālus, ko izmanto saskaņā ar nacionālajām prasībām par konkrētu transportlīdzekļu kategoriju izmantošanu vai konkrētām darbības metodēm; |
| --- | --- |

2.5.8.3.

citas atstarojošas plāksnes un signālus, ko izmanto saskaņā ar nacionālajām prasībām par konkrētu transportlīdzekļu kategoriju izmantošanu vai konkrētām darbības metodēm;

| 2.5.8.4. | atstarojošus materiālus, kas saskaņā ar ANO Noteikumiem Nr. 104 vai Nr. 150 apstiprināti D, E vai F klasē un ko saskaņā ar nacionālajām prasībām izmanto citiem nolūkiem. |
| --- | --- |

2.5.8.4.

atstarojošus materiālus, kas saskaņā ar ANO Noteikumiem Nr. 104 vai Nr. 150 apstiprināti D, E vai F klasē un ko saskaņā ar nacionālajām prasībām izmanto citiem nolūkiem.

| 2.5.9. | “Pamanāmības marķējums” ir ierīce, kuras nolūks ir palielināt transportlīdzekļa pamanāmību, ja uz to skatās no sāniem vai aizmugures (vai – piekabēm — arī no priekšpuses), atstarojot gaismu, kas nāk no gaismas avota, kurš nav saistīts ar transportlīdzekli, novērotājam atrodoties tuvu šādam gaismas avotam. |
| --- | --- |

2.5.9.

“Pamanāmības marķējums

| 2.5.9.1. | “Kontūru marķējums” ir pamanāmības marķējums, kas paredzēts transportlīdzekļa vertikālo un horizontālo izmēru (garuma, platuma un augstuma) norādīšanai. |
| --- | --- |

2.5.9.1.

“Kontūru marķējums

| 2.5.9.1.1. | “Pilns kontūru marķējums” ir kontūru marķējums, kas norāda uz transportlīdzekļa apveidu ar nepārtrauktu līniju. |
| --- | --- |

2.5.9.1.1.

“Pilns kontūru marķējums

| 2.5.9.1.2. | “Daļējs kontūru marķējums” ir kontūru marķējums, kas norāda uz transportlīdzekļa horizontālajiem izmēriem ar nepārtrauktu līniju un uz vertikālajiem izmēriem – ar iezīmētiem augšējiem stūriem. |
| --- | --- |

2.5.9.1.2.

“Daļējs kontūru marķējums

| 2.5.9.2. | “Līnijas marķējums” ir pamanāmības marķējums, kas ar nepārtrauktu līniju norāda uz transportlīdzekļa horizontālajiem izmēriem (garumu un platumu). |
| --- | --- |

2.5.9.2.

“Līnijas marķējums

| 2.5.10. | “Priekšējais miglas lukturis” ir lukturis, ko izmanto ceļa apgaismojuma uzlabošanai transportlīdzekļa priekšā miglas vai jebkuras līdzīgas samazinātas redzamības gadījumā. |
| --- | --- |

2.5.10.

“Priekšējais miglas lukturis

| 2.5.11. | “Aizmugurējais miglas lukturis” ir lukturis, ko izmanto, lai biezā miglā transportlīdzeklis būtu vieglāk saredzams no aizmugures. |
| --- | --- |

2.5.11.

“Aizmugurējais miglas lukturis

| 2.5.12. | “Atpakaļgaitas lukturis” ir lukturis, ko lieto, lai apgaismotu ceļu transportlīdzekļa aizmugurē un lai brīdinātu citus ceļu satiksmes dalībniekus, ka transportlīdzeklis brauc atpakaļgaitā vai gatavojas to darīt. |
| --- | --- |

2.5.12.

“Atpakaļgaitas lukturis

| 2.5.13. | “Stāvgaismas lukturis” ir lukturis, ko izmanto, lai pievērstu uzmanību stāvošam transportlīdzeklim apbūvētā teritorijā. Šādos apstākļos tas aizstāj priekšējos un aizmugurējos gabarītlukturus. |
| --- | --- |

2.5.13.

“Stāvgaismas lukturis

| 2.5.14. | “Kontūrgaismas lukturis” ir lukturis, kas novietots galējā ārmalā pēc iespējas tuvāk transportlīdzekļa augšgalam ar mērķi skaidri norādīt uz transportlīdzekļa gabarītplatumu. Šis lukturis paredzēts dažu transportlīdzekļu un piekabju priekšējo un aizmugurējo gabarītlukturu papildināšanai, lai pievērstu īpašu uzmanību transportlīdzekļa apmēriem. |
| --- | --- |

2.5.14.

“Kontūrgaismas lukturis

| 2.5.15. | “Sānu gabarītlukturis” ir lukturis, ko izmanto, lai norādītu transportlīdzekļa klātbūtni, ja uz transportlīdzekli skatās no sāniem. |
| --- | --- |

2.5.15.

“Sānu gabarītlukturis

| 2.5.16. | “Dienas gaitas lukturis” ir uz priekšu vērsts lukturis, ko izmanto, lai uzlabotu braucoša transportlīdzekļa pamanāmību no priekšpuses dienas laikā. |
| --- | --- |

2.5.16.

“Dienas gaitas lukturis

| 2.5.17. | “Pagriešanās lukturis” ir lukturis, ko izmanto, lai papildus apgaismotu ceļa daļu, kas atrodas pie transportlīdzekļa priekšējā stūra tajā pusē, uz kuru transportlīdzeklis gatavojas pagriezties. |
| --- | --- |

2.5.17.

“Pagriešanās lukturis

| 2.5.18. | “Ārējais palīgapgaismojuma lukturis” ir lukturis, ko izmanto papildu apgaismojuma radīšanai, lai atvieglotu transportlīdzekļa vadītāja un pasažieru iekāpšanu un izkāpšanu vai iekraušanas darbības. |
| --- | --- |

2.5.18.

“Ārējais palīgapgaismojuma lukturis

| 2.5.19. | “Manevrēšanas lukturis” ir lukturis, ko izmanto, lai nodrošinātu papildu apgaismojumu transportlīdzekļa sānos un atvieglotu lēnu manevru veikšanu. |
| --- | --- |

2.5.19.

“Manevrēšanas lukturis

| 2.5.20. | “Ārējais statusa indikators” ir transportlīdzekļa ārpusē uzstādīts optisks signāls, kas norāda ANO Noteikumos Nr. 97 un Nr. 116 minētās transportlīdzekļa signalizācijas sistēmas (VAS), signalizācijas sistēmas (AS) un imobilaizera statusu vai statusa izmaiņu, kad transportlīdzeklis novietots stāvēšanai. |
| --- | --- |

2.5.20.

“Ārējais statusa indikators

VAS

AS

2.6.   Signāls

| 2.6.1. | “Avārijas brīdinājuma signāls” ir visu transportlīdzekļa virzienrādītāju lukturu vienlaicīga darbība, lai parādītu, ka transportlīdzeklis īslaicīgi rada īpašu apdraudējumu citiem ceļu satiksmes dalībniekiem. |
| --- | --- |

2.6.1.

“Avārijas brīdinājuma signāls

| 2.6.2. | “Avārijas bremzēšanas signāls” ir signāls, ar kuru citiem ceļu satiksmes dalībniekiem transportlīdzekļa aizmugurē norāda, ka transportlīdzeklim tiek pielikts liels palēninājumu radošs spēks salīdzinājumā ar dominējošajiem apstākļiem uz ceļa. |
| --- | --- |

2.6.2.

“Avārijas bremzēšanas signāls

| 2.6.3. | “Aizmugurējas sadursmes brīdinājuma signāls” (RECAS) ir automātisks signāls, ko vadošais transportlīdzeklis pārraida sekojošajam transportlīdzeklim. Tas brīdina, ka sekojošajam transportlīdzeklim ir jāveic ārkārtas rīcība, lai izvairītos no sadursmes. |
| --- | --- |

2.6.3.

“Aizmugurējas sadursmes brīdinājuma signāls

RECAS

2.7.   Sistēma

| 2.7.1. | “Vērsums" ir gaismas kūļa vai tā daļas pozicionēšana uz pārbaudes ekrāna atbilstoši attiecīgiem kritērijiem. |
| --- | --- |

2.7.1.

“Vērsums

| 2.7.2. | “Regulēšana” ir sistēmā nodrošinātu līdzekļu izmantošana gaismas kūļa vertikālā un/vai horizontālā vērsuma iestatīšanai. |
| --- | --- |

2.7.2.

“Regulēšana

| 2.7.3. | “Līkuma izgaismošana” ir apgaismes funkcija, ar ko nodrošina labāku apgaismojumu līkumos. |
| --- | --- |

2.7.3.

“Līkuma izgaismošana

| 2.7.4. | “Adaptīvā priekšējā apgaismojuma sistēma” (jeb “AFS”) ir apgaismes ierīce, kuras tips apstiprināts saskaņā ar ANO Noteikumiem Nr. 123 vai Nr. 149 un kura nodrošina tuvās gaismas kūļus un – attiecīgos gadījumos – tālās gaismas kūļus ar atšķirīgiem raksturlielumiem automātiskai adaptācijai dažādiem lietošanas apstākļiem. |
| --- | --- |

2.7.4.

“Adaptīvā priekšējā apgaismojuma sistēma

AFS

| 2.7.4.1. | “Apgaismes vienība” ir gaismu izstarojoša sastāvdaļa, kas konstruēta, lai nodrošinātu vai daļēji veidotu vienu vai vairākas priekšējās apgaismes funkcijas, ko nodrošina AFS. |
| --- | --- |

2.7.4.1.

“Apgaismes vienība

AFS

| 2.7.4.2. | “Uzstādīšanas vienība” ir nedalāms korpuss (luktura korpuss), kurā ir viena vai vairākas apgaismes vienības. |
| --- | --- |

2.7.4.2.

“Uzstādīšanas vienība

| 2.7.4.3. | AFS nodrošinātas priekšējā apgaismojuma funkcijas “apgaismes režīms” jeb “režīms” ir noteikumiem atbilstošs gaismas kūlis vai nu vienai no tuvo gaismu klasēm, vai tālajai gaismai, kādu ražotājs ir konstruējis un norādījis, lai pielāgotos noteiktiem transportlīdzekļa un vides apstākļiem. |
| --- | --- |

2.7.4.3.

AFS

apgaismes režīms

režīms

| 2.7.4.4. | “Sistēmas vadība” ir tā (tās) AFS daļa(-as), kas saņem AFS vadības signālus no transportlīdzekļa un automātiski vada apgaismes vienību darbību. |
| --- | --- |

2.7.4.4.

“Sistēmas vadība

AFS

AFS

| 2.7.4.5. | “AFS vadības signāls” (V, E, W, T) ir AFS ievadsignāls saskaņā ar šo noteikumu 6.22.7.4. punktu. |
| --- | --- |

2.7.4.5.

“AFS vadības signāls

AFS

| 2.7.4.6. | “Neitrāls stāvoklis” ir tāds AFS stāvoklis, kurā tiek radīta noteikta režīma C klases tuvā gaisma (“pamata tuvā gaisma”) vai tālā gaisma maksimālas aktivācijas stāvoklī, ja tāds ir, un netiek pievadīts AFS vadības signāls. |
| --- | --- |

2.7.4.6.

“Neitrāls stāvoklis

AFS

AFS

| 2.7.4.7. | “Adaptīvs tālās gaismas kūlis” ir AFS tālās gaismas kūlis, kura forma pielāgojas atkarībā no pretimbraucošu un pa priekšu braucošu transportlīdzekļu klātbūtnes, lai vadītājam uzlabotu redzamību lielā attālumā, neradot diskomfortu, traucēkļus vai apžilbinājumu citiem ceļu satiksmes dalībniekiem. |
| --- | --- |

2.7.4.7.

“Adaptīvs tālās gaismas kūlis

AFS

| 2.7.5. | Definīcijas attiecībā uz AFS |
| --- | --- |

2.7.5.

Definīcijas attiecībā uz AFS

| 2.7.5.1. | Tuvās gaismas (C, V, E vai W) “klase” ir tuvās gaismas apzīmējums, ko identificē konkrēti nosacījumi saskaņā ar ANO Noteikumiem Nr. 48 (Tikai skaidrojuma nolūkā. Nosacījumi attiecībā uz tuvās gaismas klasēm ir piesaistīti šādiem apstākļiem: C – pamata tuvā gaisma, V – izmantošanai tādās apgaismotās vietās kā pilsētas, E – izmantošanai uz tādiem ceļiem kā automaģistrāles, W – izmantošanai tādos nelabvēlīgos apstākļos kā slapjš ceļš). |
| --- | --- |

2.7.5.1.

Tuvās gaismas (C, V, E vai W) “klase

| 2.7.5.2. | “Līkuma režīms” ir apzīmējums priekšējā apgaismojuma funkcijas režīmam, kas ir konstruēts pagriezieniem, līkumiem vai ceļa krustojumiem, kad apgaismojums ir pavirzīts sānis vai pārveidots (lai iegūtu līdzvērtīgu efektu), un kuru identificē konkrēti fotometriskie nosacījumi.






  a) | “1. kategorijas līkuma režīms” ir līkuma režīms ar robežas lūzumpunkta horizontālu pārvietošanos. |
| --- | --- | --- |

2.7.5.2.

“Līkuma režīms

a)

“1. kategorijas līkuma režīms” ir līkuma režīms ar robežas lūzumpunkta horizontālu pārvietošanos.

1. kategorijas līkuma režīms

| b) | “2. kategorijas līkuma režīms” ir līkuma režīms bez robežas lūzumpunkta horizontālas pārvietošanās. |
| --- | --- |

b)

“2. kategorijas līkuma režīms” ir līkuma režīms bez robežas lūzumpunkta horizontālas pārvietošanās.

2. kategorijas līkuma režīms

| 2.7.5.3. | “Labā puse” un attiecīgi “kreisā puse” ir apgaismes vienību kopums, ko ir paredzēts uzstādīt transportlīdzekļa vidējās garenplaknes attiecīgajā pusē, attiecībā pret tā kustību uz priekšu. |
| --- | --- |

2.7.5.3.

“Labā puse

| 2.7.5.4. | “Signāls” ir jebkāds AFS vadības signāls vai jebkāda papildu vadības ievade sistēmā, vai vadības izvade no sistēmas uz transportlīdzekli. |
| --- | --- |

2.7.5.4.

“Signāls

AFS

| 2.7.5.5. | “Signāla ģenerators” ir ierīce, kas reproducē vienu vai vairākus signālus sistēmas testiem. |
| --- | --- |

2.7.5.5.

“Signāla ģenerators

| 2.7.5.6. | “Barošanas un darbināšanas ierīce” ir sistēmas viena vai vairākas sastāvdaļas, kas nodrošina barošanu sistēmas vienai vai vairākām daļām, ieskaitot, piem., jaudas un/vai sprieguma regulatorus, vienam vai vairākiem gaismas avotiem, piem., gaismas avotu vadības elektroniskajām ierīcēm. |
| --- | --- |

2.7.5.6.

“Barošanas un darbināšanas ierīce

| 2.7.5.7. | AFS“sistēmas atskaites ass” ir transportlīdzekļa vidējās garenplaknes un horizontālas plaknes, kas iet caur vienas apgaismes vienības atskaites centru, kas norādīts ierīces apstiprinājuma pieteikumam pievienotajos rasējumos, šķēluma līnija. |
| --- | --- |

2.7.5.7.

AFS

sistēmas atskaites ass

| 2.7.5.8. | “Kustības puses maiņas funkcija” ir jebkāda priekšējā apgaismojuma funkcija vai tās režīms, vai tikai tās daļa(-as), vai jebkāda to kombinācija, kas ir paredzēta apžilbināšanas novēršanai un pietiekama apgaismojuma nodrošināšanai gadījumā, kad transportlīdzeklis, kas aprīkots ar tikai vienai kustības pusei konstruētu sistēmu, uz laiku tiek izmantots valstī ar pretēju satiksmes virzienu. |
| --- | --- |

2.7.5.8.

“Kustības puses maiņas funkcija

| 2.7.5.9. | “Aizvietošanas funkcija” ir jebkāds noteikts priekšējais apgaismojums un/vai priekšējā gaismas signalizācija, kas ir priekšējā apgaismojuma un/vai priekšējās gaismas signalizācijas funkcija, vai tās režīms, vai tikai tās daļa(-as), vai jebkāda to kombinācija, kas ir paredzēta, lai atteices gadījumā aizvietotu priekšējā apgaismojuma funkciju/režīmu. |
| --- | --- |

2.7.5.9.

“Aizvietošanas funkcija

| 2.7.5.10. | “Funkcionāla vienība” ir apgaismes vienības daļa, kas nodrošina specifisku gaismas sadalījumu, kas var tikt lietots dažādos režīmos vai klasēs. Izmantojot līkuma režīmā, tās gaismas sadalījums var mainīties atkarībā no T signāla (pagrieziena rādiuss); tomēr gaismas sadalījumam pie dotā T signāla (pagrieziena rādiuss) jābūt identiskam visos režīmos vai klasēs. |
| --- | --- |

2.7.5.10.

“Funkcionāla vienība

| 2.7.6. | Definīcijas attiecībā uz slēgumu un aktivēšanu |
| --- | --- |

2.7.6.

Definīcijas attiecībā uz slēgumu un aktivēšanu

| 2.7.6.1. | “Ieslēgt” nozīmē manuāli vai automātiski darbināt apgaismes vai signalizēšanas funkciju, lai efektīvi izstarotu gaismu neatkarīgi no tā, vai funkcija darbojas pareizi vai nepareizi. |
| --- | --- |

2.7.6.1.

“Ieslēgt

| 2.7.6.2. | “Izslēgt” nozīmē manuāli vai automātiski darbināt apgaismes vai signalizēšanas funkciju, lai beigtu izstarot gaismu neatkarīgi no tā, vai funkcija darbojas pareizi vai nepareizi. |
| --- | --- |

2.7.6.2.

“Izslēgt

| 2.7.6.3. | “Aktivēt” nozīmē manuāli vai automātiski iespējot apgaismes vai signalizēšanas funkciju neatkarīgi no tā, vai gaisma tiek vai netiek izstarota (piem., iespējot gaidīšanas režīmu). |
| --- | --- |

2.7.6.3.

“Aktivēt

| 2.7.6.4. | “Deaktivēt” nozīmē manuāli vai automātiski atspējot apgaismes vai signalizēšanas funkciju neatkarīgi no tā, vai gaisma tiek vai netiek izstarota (piem., atspējot gaidīšanas režīmu). |
| --- | --- |

2.7.6.4.

“Deaktivēt

| 2.7.6.5. | “Secīga aktivēšana” ir elektrisks savienojums, kurā luktura atsevišķie gaismas avoti ir saslēgti tā, ka tiek ieslēgti iepriekš noteiktā secībā saskaņā ar attiecīgiem ANO noteikumiem. |
| --- | --- |

2.7.6.5.

“Secīga aktivēšana

| 2.7.7. | “Atstarojoša optiskā vienība” ir optisko sastāvdaļu kombinācija, kas rada atstarojumu. |
| --- | --- |

2.7.7.

“Atstarojoša optiskā vienība

2.8.   Lēca

| 2.8.1. | “Lēca” ir luktura (vienības) galējā ārējā sastāvdaļa, kas laiž gaismu caur apgaismojošo virsmu. |
| --- | --- |

2.8.1.

“Lēca

| 2.8.2. | “Pārklājums” ir jebkāds ražojums vai ražojumi, kas vienā vai vairākās kārtās pārklāj lēcas ārējo virsmu. |
| --- | --- |

2.8.2.

“Pārklājums

| 2.8.3. | “Reljefota ārējā lēca” vai “reljefota ārējās lēcas zona” ir visa ārējā lēca vai tās daļa, kas konstruēta tā, lai pārveidotu vai ietekmētu gaismas izplatīšanos no gaismas avota(-iem), būtiski novirzot gaismas starus no to sākotnējā virziena. |
| --- | --- |

2.8.3.

“Reljefota ārējā lēca

reljefota ārējās lēcas zona

2.9.   Gaismas avoti

| 2.9.1. | “Gaismas avots” ir viens vai vairāki redzama starojuma elementi ar pamatni mehāniskam un elektriskam savienojumam, kas var būt nokomplektēti ar vienu vai vairākām sastāvdaļām redzamā starojuma vadībai. |
| --- | --- |

2.9.1.

“Gaismas avots

| 2.9.1.1. | “Nomaināms gaismas avots” ir gaismas avots, kas konstruēts tā, lai to varētu ievietot tā ierīces turētājā un izņemt no tā, neizmantojot darbarīkus. |
| --- | --- |

2.9.1.1.

“Nomaināms gaismas avots

| 2.9.1.2. | “Nenomaināms gaismas avots” ir gaismas avots, ko var nomainīt, tikai nomainot ierīci, kurai šis gaismas avots piestiprināts:






  a) | gaismas avota moduļa gadījumā: gaismas avots, ko var nomainīt, tikai nomainot gaismas avota moduli, kuram šis gaismas avots piestiprināts; |
| --- | --- | --- |

2.9.1.2.

“Nenomaināms gaismas avots

a)

gaismas avota moduļa gadījumā: gaismas avots, ko var nomainīt, tikai nomainot gaismas avota moduli, kuram šis gaismas avots piestiprināts;

| b) | AFS gadījumā: gaismas avots, ko var nomainīt, tikai nomainot apgaismes vienību, kurai šis gaismas avots piestiprināts. |
| --- | --- |

b)

AFS gadījumā: gaismas avots, ko var nomainīt, tikai nomainot apgaismes vienību, kurai šis gaismas avots piestiprināts.

AFS

| 2.9.1.3. | “Gaismas avota modulis” ir kādas ierīces optiska daļa, kas raksturīga šai ierīcei. Tajā ietilpst viens vai vairāki nenomaināmi gaismas avoti un tajā var būt arī viens vai vairāki apstiprinātu nomaināmu gaismas avotu turētāji. |
| --- | --- |

2.9.1.3.

“Gaismas avota modulis

| 2.9.1.4. | “Kvēldiega gaismas avots” (kvēlspuldze) ir gaismas avots, kura redzamā starojuma vienīgais elements ir viens vai vairāki nokaitēti kvēldiegi, kas rada termālu starojumu. |
| --- | --- |

2.9.1.4.

“Kvēldiega gaismas avots

| 2.9.1.5. | “Lokizlādes gaismas avots” ir gaismas avots, kura redzamā starojuma vienīgais elements ir lokizlāde, kas rada elektroluminiscenci. |
| --- | --- |

2.9.1.5.

“Lokizlādes gaismas avots

| 2.9.1.6. | “Gaismas diodes (LED) gaismas avots” ir gaismas avots, kura redzamā starojuma vienīgais elements ir viena vai vairākas pusvadītāju pārejas, kas rada elektroluminiscenci un kas var būt nokomplektētas ar vienu vai vairākiem elementiem konversijai uz fluorescences pamata. |
| --- | --- |

2.9.1.6.

“Gaismas diodes

gaismas avots

| 2.9.1.6.1. | “Aizstājošs LED gaismas avots” ir tādas kategorijas LED gaismas avots, kurai ir atbilstīga gaismas avota kategorija, kur gaismu rada ar citu gaismas ģenerēšanas tehnoloģiju. |
| --- | --- |

2.9.1.6.1.

“Aizstājošs

gaismas avots

LED

| 2.9.1.7. | “LED modulis” ir gaismas avota modulis, kurā gaismas avoti ir tikai LED. Tomēr tam drīkst būt viens vai vairāki turētāji apstiprinātiem nomaināmiem gaismas avotiem. |
| --- | --- |

2.9.1.7.

“LED modulis

LED

| 2.9.2. | “Gaismas avota elektroniskā vadības ierīce” ir viena vai vairākas starp barošanas un gaismas avotu esošas sastāvdaļas, ar kurām vada gaismas avota spriegumu un/vai elektrisko strāvu. |
| --- | --- |

2.9.2.

“Gaismas avota elektroniskā vadības ierīce

| 2.9.2.1. | “Balasts” ir viena vai vairākas sastāvdaļas starp barošanu un gaismas avotu vai integrētas gaismas avotā, lai vadītu lokizlādes gaismas avota elektrisko strāvu. |
| --- | --- |

2.9.2.1.

“Balasts

| 2.9.3. | “Mainīga stipruma regulators” ir ierīce, kas automātiski regulē aizmugurējās gaismas signālierīces, lai, izstarojot mainīga stipruma gaismu, nodrošinātu to izstaroto signālu nemainīgu uztveri. Mainīga stipruma regulators ir luktura daļa vai transportlīdzekļa daļa, vai arī ierīce, kas daļēji iebūvēta lukturī un daļēji – transportlīdzeklī. |
| --- | --- |

2.9.3.

“Mainīga stipruma regulators

2.10.   Fotometrija

| 2.10.1. | “Nominālā gaismas plūsma” ir:






  a) | gaismas avota gadījumā:
  nominālās gaismas plūsmas vērtība, neietverot nekādas pielaides, kā norādīts to piemērojamo gaismas avota noteikumu attiecīgajā datu lapā, saskaņā ar kuriem gaismas avots ir apstiprināts; |
| --- | --- | --- |

2.10.1.

“Nominālā gaismas plūsma

a)

gaismas avota gadījumā:

nominālās gaismas plūsmas vērtība, neietverot nekādas pielaides, kā norādīts to piemērojamo gaismas avota noteikumu attiecīgajā datu lapā, saskaņā ar kuriem gaismas avots ir apstiprināts;

| b) | LED moduļa gadījumā:
  nominālās gaismas plūsmas vērtība, kā norādīts tehniskajā specifikācijā, kas kopā ar LED moduli iesniegta tāda luktura apstiprināšanai, kurā ietilpst šis LED modulis. |
| --- | --- |

b)

LED moduļa gadījumā:

LED

nominālās gaismas plūsmas vērtība, kā norādīts tehniskajā specifikācijā, kas kopā ar LED moduli iesniegta tāda luktura apstiprināšanai, kurā ietilpst šis LED modulis.

LED

LED

| 2.10.2. | “Apgaismes ierīces”, “gaismas signālierīces” vai atstarotāja “gaismu izstarojošā virsma” ir virsma, kuru ražotājs kā tādu deklarējis ierīces apstiprinājuma pieteikuma rasējumā, sk. 3. pielikumu (sk., piem., 1. un 4. daļu).
  To deklarē saskaņā ar vienu no šādiem nosacījumiem:






  a) | ja ārējā lēca ir reljefota, deklarētā gaismu izstarojošā virsma ir visa ārējās lēcas ārējā virsma vai tās daļa; |
| --- | --- | --- |

2.10.2.

“Apgaismes ierīces

gaismas signālierīces

gaismu izstarojošā virsma

To deklarē saskaņā ar vienu no šādiem nosacījumiem:

a)

ja ārējā lēca ir reljefota, deklarētā gaismu izstarojošā virsma ir visa ārējās lēcas ārējā virsma vai tās daļa;

| b) | ja ārējā virsma nav reljefota, ārējo lēcu var neņemt vērā, un gaismu izstarojošā virsma ir tā virsma, kas deklarēta rasējumā, sk. 3. pielikumu (sk., piem., 5. daļu). |
| --- | --- |

b)

ja ārējā virsma nav reljefota, ārējo lēcu var neņemt vērā, un gaismu izstarojošā virsma ir tā virsma, kas deklarēta rasējumā, sk. 3. pielikumu (sk., piem., 5. daļu).

| 2.10.3. | “Apgaismojošā virsma” (sk. 3. pielikumu). |
| --- | --- |

2.10.3.

“Apgaismojošā virsma

| 2.10.3.1. | “Apgaismes ierīces apgaismojošā virsma” (2.5.1., 2.5.2., 2.5.10., 2.5.12. un 2.5.17. punkts) ir reflektora pilnas apertūras taisnleņķa projekcija uz šķērsplaknes, vai galvenajiem lukturiem ar elipsoidālu reflektoru – “projekcijas lēcas”. Ja apgaismes ierīcei nav reflektora, piemēro 2.10.3.2. punkta definīciju. Ja luktura gaismu izstarojošā virsma nosedz tikai daļu no reflektora pilnās apertūras, ņem vērā tikai šīs daļas projekciju.
  Tuvās gaismas lukturim apgaismojošo virsmu ierobežo robežas redzamā līnija uz lēcas. Ja reflektors un lēca ir regulējami attiecībā viens pret otru, tos noregulē vidējā stāvoklī.
  Ja uzstāda AFS: ja apgaismes funkciju rada divas vai vairākas vienlaicīgi darbojošās apgaismes vienības transportlīdzekļa attiecīgajā pusē, atsevišķās apgaismojošās virsmas kopā veido vērā ņemamo apgaismojošo virsmu (piemēram, 6.22.4. punkta attēlā 8., 9. un 11. apgaismes vienības atsevišķās apgaismojošās virsmas, ja tās, aplūkojot kopā un ņemot vērā to attiecīgo novietojumu, veido transportlīdzekļa labās puses vērā ņemamo apgaismojošo virsmu). |
| --- | --- |

2.10.3.1.

“Apgaismes ierīces apgaismojošā virsma

Tuvās gaismas lukturim apgaismojošo virsmu ierobežo robežas redzamā līnija uz lēcas. Ja reflektors un lēca ir regulējami attiecībā viens pret otru, tos noregulē vidējā stāvoklī.

Ja uzstāda AFS: ja apgaismes funkciju rada divas vai vairākas vienlaicīgi darbojošās apgaismes vienības transportlīdzekļa attiecīgajā pusē, atsevišķās apgaismojošās virsmas kopā veido vērā ņemamo apgaismojošo virsmu (piemēram, 6.22.4. punkta attēlā 8., 9. un 11. apgaismes vienības atsevišķās apgaismojošās virsmas, ja tās, aplūkojot kopā un ņemot vērā to attiecīgo novietojumu, veido transportlīdzekļa labās puses vērā ņemamo apgaismojošo virsmu).

AFS

| 2.10.3.2. | “Gaismas signālierīces, kas nav atstarotājs, apgaismojošā virsma” (2.5.3.–2.5.7., 2.6.1., 2.5.11. un 2.5.13.–2.5.16. punkts) ir luktura taisnlenķa projekcija plaknē, kas perpendikulāra tā atskaites asij un saskaras ar luktura ārējo gaismu izstarojošo virsmu; šo projekciju ierobežo šajā plaknē esošo aizsegu malas, no kuriem katrs ļauj atskaites ass virzienā palikt tikai 98 procentiem no kopējā gaismas stipruma.
  Lai noteiktu apgaismojošās virsmas augšējo, apakšējo un sānu robežu, verificējot attālumu līdz transportlīdzekļa galējām malām un augstumu virs zemes, izmanto tikai aizsegus ar horizontālām vai vertikālām malām.
  Saistībā ar citiem apgaismojošās virsmas lietojumiem, piemēram, attālumu starp diviem lukturiem vai funkcijām, izmanto šīs apgaismojošās virsmas ārējās kontūras apveidu. Aizsegiem jāpaliek paralēliem, bet ir atļauts izmantot citas orientācijas.
  Ja gaismas signālierīces apgaismojošā virsma pilnīgi vai daļēji apņem citas funkcijas apgaismojošo virsmu vai apņem neapgaismotu virsmu, apgaismojošo virsmu pašu var uzskatīt par gaismu izstarojošo virsmu (sk., piemēram, 3. pielikuma 2., 3., 5. un 6. daļu.). |
| --- | --- |

2.10.3.2.

“Gaismas signālierīces, kas nav atstarotājs, apgaismojošā virsma

Lai noteiktu apgaismojošās virsmas augšējo, apakšējo un sānu robežu, verificējot attālumu līdz transportlīdzekļa galējām malām un augstumu virs zemes, izmanto tikai aizsegus ar horizontālām vai vertikālām malām.

Saistībā ar citiem apgaismojošās virsmas lietojumiem, piemēram, attālumu starp diviem lukturiem vai funkcijām, izmanto šīs apgaismojošās virsmas ārējās kontūras apveidu. Aizsegiem jāpaliek paralēliem, bet ir atļauts izmantot citas orientācijas.

Ja gaismas signālierīces apgaismojošā virsma pilnīgi vai daļēji apņem citas funkcijas apgaismojošo virsmu vai apņem neapgaismotu virsmu, apgaismojošo virsmu pašu var uzskatīt par gaismu izstarojošo virsmu (sk., piemēram, 3. pielikuma 2., 3., 5. un 6. daļu.).

| 2.10.3.3. | “Atstarotāja apgaismojošā virsma” (2.5.8. punkts), kā to deklarējis pieteikuma iesniedzējs atstarotāja kā sastāvdaļas apstiprināšanas procedūras laikā, ir atstarotāja taisnlenķa projekcija plaknē, kas perpendikulāra tā atskaites asij un ko ierobežo plaknes, kuras pieskaras deklarētajām atstarotāja optiskās sistēmas ārējām daļām un kuras ir paralēlas minētajai asij. Nosakot ierīces apakšējo, augšējo un sānu malu, ņem vērā tikai vertikālās un horizontālās plaknes. |
| --- | --- |

2.10.3.3.

“Atstarotāja apgaismojošā virsma

| 2.10.4. | “Redzamā virsma” noteiktam novērošanas virzienam pēc ražotāja vai tā pienācīgi pilnvarota pārstāvja pieprasījuma ir šāda taisnleņķa projekcija: | vai nu apgaismojošās virsmas robežu, kas projicētas uz lēcas ārējās virsmas; |
| --- | --- | --- |

2.10.4.

“Redzamā virsma

vai nu apgaismojošās virsmas robežu, kas projicētas uz lēcas ārējās virsmas;

| | vai gaismu izstarojošās virsmas. |
| --- | --- |

vai gaismu izstarojošās virsmas.

| | Tikai tādas gaismas signālierīces gadījumā, kas izstaro mainīga stipruma gaismu, tās redzamo virsmu, kura var būt mainīga, kā noteikts 2.9.3. punktā, attiecīgā gadījumā ņem vērā visos apstākļos, kas iespējami ar mainīga stipruma regulatoru. |
| --- | --- |

Tikai tādas gaismas signālierīces gadījumā, kas izstaro mainīga stipruma gaismu, tās redzamo virsmu, kura var būt mainīga, kā noteikts 2.9.3. punktā, attiecīgā gadījumā ņem vērā visos apstākļos, kas iespējami ar mainīga stipruma regulatoru.

plaknē, kas perpendikulāra novērošanas virzienam un tangenciāla lēcas visizvirzītākajam punktam.

Dažādi redzamās virsmas piemēri ir atrodami šo noteikumu 3. pielikumā.

| 2.10.5. | “Atskaites ass” ir luktura raksturīgā ass, ko (luktura) ražotājs nosaka par atskaites virzienu (H = 0°, V = 0°) lauka leņķiem fotometriskajos mērījumos un luktura uzstādīšanai transportlīdzeklī. |
| --- | --- |

2.10.5.

“Atskaites ass

| 2.10.6. | “Atskaites centrs” ir:






  a) | atskaites ass un ārējās gaismu izstarojošās virsmas krustpunkts vai |
| --- | --- | --- |

2.10.6.

“Atskaites centrs

a)

atskaites ass un ārējās gaismu izstarojošās virsmas krustpunkts vai

| b) | punkts atstarojošajā zonā vai tās tuvumā, |
| --- | --- |

b)

punkts atstarojošajā zonā vai tās tuvumā,

kas norādīts kā ierīces centrs tās veiktspējas norādīšanas nolūkā; to norāda luktura ražotājs.

| 2.10.7. | “Ģeometriskās redzamības leņķi” ir leņķi, kas nosaka minimālā telpas leņķa lauku, kurā ir redzama luktura redzamā virsma. Telpas leņķa lauku nosaka tās sfēras segmenti, kuras centrs sakrīt ar luktura atskaites centru un kuras ekvators ir paralēls zemei. Šādus segmentus nosaka attiecībā pret atskaites asi. Horizontālie leņķi ß atbilst garumam un vertikālie leņķi α – platumam. |
| --- | --- |

2.10.7.

“Ģeometriskās redzamības leņķi

| 2.10.8. | “Iestājusies fotometriskā stabilitāte” nozīmē to, ka gaismas stipruma svārstības konkrētā testa punktā ir mazākas nekā 3 procenti jebkurā 15 minūšu laikposmā. |
| --- | --- |

2.10.8.

“Iestājusies fotometriskā stabilitāte

| 2.10.9. | “Gonio(foto)metra sistēma” (ja konkrētos noteikumos nav noteikts citādi) ir sistēma, ko izmanto fotometriskajos mērījumos ar grādos izteiktām leņķiskajām koordinātām uz sfēras ar vertikālu polāro asi atbilstoši CIE publikācijai Nr. 70 (Vīne, 1987. gads), t. i., atbilstoši gonio(foto)metra sistēmai, kura horizontālā (pacēluma) ass ir nostiprināta pie zemes un kustīgā (rotācijas) ass ir perpendikulāra nostiprinātajai horizontālajai asij (sk. šo noteikumu 14. pielikumu). Piezīme. Minētajā CIE publikācijā ir noteikta procedūra leņķisko koordinātu koriģēšanai, ja tiek izmantota alternatīva gonio(foto)metra sistēma. |
| --- | --- |

2.10.9.

“Gonio(foto)metra sistēma

Piezīme.

| 2.10.10. | “H plakne” ir horizontālā plakne, kas satur luktura atskaites centru. |
| --- | --- |

2.10.10.

“H plakne

| 2.10.11. | “V plakne” ir vertikāla plakne, kas paralēla transportlīdzekļa vidējai garenplaknei un satur luktura atskaites centru. |
| --- | --- |

2.10.11.

“V plakne

| 2.10.12. | “Šķērsplakne” ir vertikāla plakne, kas ir perpendikulāra transportlīdzekļa vidējai garenplaknei. |
| --- | --- |

2.10.12.

“Šķērsplakne

| 2.10.13. | “Izkliedes leņķis” ir leņķis starp taisnām līnijām, kas savieno atskaites centru ar uztvērēja centru un ar apgaismošanas avota centru. |
| --- | --- |

2.10.13.

“Izkliedes leņķis

| 2.10.14. | “Apgaismojuma leņķis” ir leņķis starp atskaites asi un taisnu līniju, kas savieno atskaites centru ar apgaismošanas avota centru. |
| --- | --- |

2.10.14.

“Apgaismojuma leņķis

| 2.10.15. | “Pagriešanas leņķis” ir leņķis, par kādu atstarojošo ierīci griež ap tās atskaites asi no vienas dotās pozīcijas. |
| --- | --- |

2.10.15.

“Pagriešanas leņķis

| 2.10.16. | “Atstarojošās ierīces leņķiskais diametrs” ir leņķis, ko veido apgaismojošās virsmas redzamā laukuma vislielākais izmērs vai nu apgaismošanas avota centrā, vai arī uztvērēja centrā. |
| --- | --- |

2.10.16.

“Atstarojošās ierīces leņķiskais diametrs

| 2.10.17. | “Atstarojošās ierīces apgaismojums” ir saīsināts izteiciens, ko parasti lieto, lai apzīmētu apgaismojumu, mērītu plaknē, kas perpendikulāra krītošajiem stariem un iet caur atskaites centru. |
| --- | --- |

2.10.17.

“Atstarojošās ierīces apgaismojums

| 2.10.18. | “Gaismas stipruma koeficients (GSK)” ir gaismas stipruma, kas atstarots konkrētā virzienā, koeficients, kas dalīts ar atstarojošās ierīces apgaismojumu dotajos apgaismojuma, izkliedes un pagriešanas leņķos. |
| --- | --- |

2.10.18.

“Gaismas stipruma koeficients

2.11.   Krāsa

| 2.11.1. | Ierīces izstarotās gaismas krāsa |
| --- | --- |

2.11.1.

Ierīces izstarotās gaismas krāsa

| 2.11.1.1. | “Balta” ir izstarotās gaismas krāsu koordinātas (x,y) (4), kas atrodas hromatiskuma zonās, ko nosaka šādas robežas:







  W12 | zaļā robeža | y = 0,150 + 0,640 x |
| --- | --- | --- | --- |
| W23 | dzeltenīgi zaļā robeža | y = 0,440 |
| W34 | dzeltenā robeža | x = 0,500 |
| W45 | sarkanīgi purpursārtā robeža | y = 0,382 |
| W56 | purpursārtā robeža | y = 0,050 + 0,750 x |
| W61 | zilā robeža | x = 0,310 |

2.11.1.1.

“Balta

4

W12

12

zaļā robeža

y = 0,150 + 0,640 x

W23

23

dzeltenīgi zaļā robeža

y = 0,440

W34

34

dzeltenā robeža

x = 0,500

W45

45

sarkanīgi purpursārtā robeža

y = 0,382

W56

56

purpursārtā robeža

y = 0,050 + 0,750 x

W61

61

zilā robeža

x = 0,310

Ar krustpunktiem:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| W1 | 0,310 | 0,348 |
| W2 | 0,453 | 0,440 |
| W3 | 0,500 | 0,440 |
| W4 | 0,500 | 0,382 |
| W5 | 0,443 | 0,382 |
| W6 | 0,310 | 0,283 |

x

y

W1

1

0,310

0,348

W2

2

0,453

0,440

W3

3

0,500

0,440

W4

4

0,500

0,382

W5

5

0,443

0,382

W6

6

0,310

0,283

| 2.11.1.2. | “Selektīvi dzeltena” ir izstarotās gaismas krāsu koordinātas (x,y)4, kas atrodas hromatiskuma zonās, ko nosaka šādas robežas:







  SY12 | zaļā robeža | y = 1,290 x – 0,100 |
| --- | --- | --- | --- |
| SY23 | spektrālā līkne | |
| SY34 | sarkanā robeža | y = 0,138 + 0,580 x |
| SY45 | dzeltenīgi baltā robeža | y = 0,440 |
| SY51 | baltā robeža | y = 0,940 – x |

2.11.1.2.

“Selektīvi dzeltena

4

SY12

12

zaļā robeža

y = 1,290 x – 0,100

SY23

23

spektrālā līkne

SY34

34

sarkanā robeža

y = 0,138 + 0,580 x

SY45

45

dzeltenīgi baltā robeža

y = 0,440

SY51

51

baltā robeža

y = 0,940 – x

Ar krustpunktiem:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| SY1 | 0,454 | 0,486 |
| SY2 | 0,480 | 0,519 |
| SY3 | 0,545 | 0,454 |
| SY4 | 0,521 | 0,440 |
| SY5 | 0,500 | 0,440 |

x

y

SY1

1

0,454

0,486

SY2

2

0,480

0,519

SY3

3

0,545

0,454

SY4

4

0,521

0,440

SY5

5

0,500

0,440

| 2.11.1.3. | “Dzintarkrāsa” ir izstarotās gaismas krāsu koordinātas (x,y)4, kas atrodas hromatiskuma zonās, ko nosaka šādas robežas:







  A12 | zaļā robeža | y = x – 0,120 |
| --- | --- | --- | --- |
| A23 | spektrālā līkne | |
| A34 | sarkanā robeža | y = 0,390 |
| A41 | baltā robeža | y = 0,790 – 0,670 x |

2.11.1.3.

“Dzintarkrāsa

4

A12

12

zaļā robeža

y = x – 0,120

A23

23

spektrālā līkne

A34

34

sarkanā robeža

y = 0,390

A41

41

baltā robeža

y = 0,790 – 0,670 x

Ar krustpunktiem:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| A1 | 0,545 | 0,425 |
| A2 | 0,560 | 0,440 |
| A3 | 0,609 | 0,390 |
| A4 | 0,597 | 0,390 |

x

y

A1

1

0,545

0,425

A2

2

0,560

0,440

A3

3

0,609

0,390

A4

4

0,597

0,390

| 2.11.1.4. | “Sarkana” ir izstarotās gaismas krāsu koordinātas (x,y)4, kas atrodas hromatiskuma zonās, ko nosaka šādas robežas:







  R12 | dzeltenā robeža | y = 0,335 |
| --- | --- | --- | --- |
| R23 | spektrālā līkne | |
| R34 | purpursārtā līnija | (tās lineārais pagarinājums pāri purpursārto toņu diapazonam starp spektrālās līknes sarkano un zilo ekstrēmu). |
| R41 | purpursārtā robeža: | y = 0,980 – x |

2.11.1.4.

“Sarkana

4

R12

12

dzeltenā robeža

y = 0,335

R23

23

spektrālā līkne

R34

34

purpursārtā līnija

(tās lineārais pagarinājums pāri purpursārto toņu diapazonam starp spektrālās līknes sarkano un zilo ekstrēmu).

R41

41

purpursārtā robeža:

y = 0,980 – x

Ar krustpunktiem:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| R1 | 0,645 | 0,335 |
| R2 | 0,665 | 0,335 |
| R3 | 0,735 | 0,265 |
| R4 | 0,721 | 0,259 |

x

y

R1

1

0,645

0,335

R2

2

0,665

0,335

R3

3

0,735

0,265

R4

4

0,721

0,259

| 2.11.2. | Nakts laika krāsa gaismai, kas tiek atstarota no ierīces, izņemot atstarojošas riepas saskaņā ar ANO Noteikumiem Nr. 88. |
| --- | --- |

2.11.2.

Nakts laika krāsa gaismai, kas tiek atstarota no ierīces, izņemot atstarojošas riepas saskaņā ar ANO Noteikumiem Nr. 88.

| 2.11.2.1. | “Balta” ir atstarotās gaismas krāsu koordinātas (x,y)4, kas atrodas hromatiskuma zonās, ko nosaka šādas robežas:







  W12 | zilā robeža: | y = 0,843 – 1,182 x |
| --- | --- | --- | --- |
| W23 | violetā robeža | y = 0,489 x + 0,146 |
| W34 | dzeltenā robeža | y = 0,968 – 1,010 x |
| W41 | zaļā robeža | y = 1,442 x – 0,136 |

2.11.2.1.

“Balta

4

W12

12

zilā robeža:

y = 0,843 – 1,182 x

W23

23

violetā robeža

y = 0,489 x + 0,146

W34

34

dzeltenā robeža

y = 0,968 – 1,010 x

W41

41

zaļā robeža

y = 1,442 x – 0,136

Ar krustpunktiem:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| W1 | 0,373 | 0,402 |
| W2 | 0,417 | 0,350 |
| W3 | 0,548 | 0,414 |
| W4 | 0,450 | 0,513 |

x

y

W1

1

0,373

0,402

W2

2

0,417

0,350

W3

3

0,548

0,414

W4

4

0,450

0,513

| 2.11.2.2. | “Dzeltena” ir atstarotās gaismas krāsu koordinātas (x,y)4, kas atrodas hromatiskuma zonās, ko nosaka šādas robežas:







  Y12 | zaļā robeža | y = x – 0,040 |
| --- | --- | --- | --- |
| Y23 | spektrālā līkne | |
| Y34 | sarkanā robeža | y = 0,200 x + 0,268 |
| Y41 | baltā robeža | y = 0,970 - x |

2.11.2.2.

“Dzeltena

4

Y12

12

zaļā robeža

y = x – 0,040

Y23

23

spektrālā līkne

Y34

34

sarkanā robeža

y = 0,200 x + 0,268

Y41

41

baltā robeža

y = 0,970 - x

Ar krustpunktiem:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| Y1 | 0,505 | 0,465 |
| Y2 | 0,520 | 0,480 |
| Y3 | 0,610 | 0,390 |
| Y4 | 0,585 | 0,385 |

x

y

Y1

1

0,505

0,465

Y2

2

0,520

0,480

Y3

3

0,610

0,390

Y4

4

0,585

0,385

| 2.11.2.3. | “Dzintarkrāsa” ir atstarotās gaismas krāsu koordinātas (x,y)4, kas atrodas hromatiskuma zonās, ko nosaka šādas robežas:







  A12 | zaļā robeža | y = 1,417 x – 0,347 |
| --- | --- | --- | --- |
| A23 | spektrālā līkne | |
| A34 | sarkanā robeža | y = 0,390 |
| A41 | baltā robeža | y = 0,790 – 0,670 x |

2.11.2.3.

“Dzintarkrāsa

4

A12

12

zaļā robeža

y = 1,417 x – 0,347

A23

23

spektrālā līkne

A34

34

sarkanā robeža

y = 0,390

A41

41

baltā robeža

y = 0,790 – 0,670 x

Ar krustpunktiem:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| A1 | 0,545 | 0,425 |
| A2 | 0,557 | 0,442 |
| A3 | 0,609 | 0,390 |
| A4 | 0,597 | 0,390 |

x

y

A1

1

0,545

0,425

A2

2

0,557

0,442

A3

3

0,609

0,390

A4

4

0,597

0,390

| 2.11.2.4. | “Sarkana” ir atstarotās gaismas krāsu koordinātas (x,y)4, kas atrodas hromatiskuma zonās, ko nosaka šādas robežas:







  R12 | dzeltenā robeža | y = 0,335 |
| --- | --- | --- | --- |
| R23 | spektrālā līkne | |
| R34 | purpursārtā līnija | |
| R41 | purpursārtā robeža | y = 0,978 – x |

2.11.2.4.

“Sarkana

4

R12

12

dzeltenā robeža

y = 0,335

R23

23

spektrālā līkne

R34

34

purpursārtā līnija

R41

41

purpursārtā robeža

y = 0,978 – x

Ar krustpunktiem:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| R1 | 0,643 | 0,335 |
| R2 | 0,665 | 0,335 |
| R3 | 0,735 | 0,265 |
| R4 | 0,720 | 0,258 |

x

y

R1

1

0,643

0,335

R2

2

0,665

0,335

R3

3

0,735

0,265

R4

4

0,720

0,258

| 2.11.3. | No ierīces atstarotās gaismas dienas laika krāsa |
| --- | --- |

2.11.3.

No ierīces atstarotās gaismas dienas laika krāsa

| 2.11.3.1. | “Balta” ir atstarotās gaismas krāsu koordinātas (x,y)4, kas atrodas hromatiskuma zonās, ko nosaka šādas robežas:







  W12 | violetā robeža | y = x – 0,030 |
| --- | --- | --- | --- |
| W23 | dzeltenā robeža | y = 0,740 – x |
| W34 | zaļā robeža | y = x + 0,050 |
| W41 | zilā robeža | y = 0,570 – x |

2.11.3.1.

“Balta

4

W12

12

violetā robeža

y = x – 0,030

W23

23

dzeltenā robeža

y = 0,740 – x

W34

34

zaļā robeža

y = x + 0,050

W41

41

zilā robeža

y = 0,570 – x

Ar krustpunktiem:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| W1 | 0,300 | 0,270 |
| W2 | 0,385 | 0,355 |
| W3 | 0,345 | 0,395 |
| W4 | 0,260 | 0,310 |

x

y

W1

1

0,300

0,270

W2

2

0,385

0,355

W3

3

0,345

0,395

W4

4

0,260

0,310

| 2.11.3.2. | “Dzeltena” ir atstarotās gaismas krāsu koordinātas (x,y)4, kas atrodas hromatiskuma zonās, ko nosaka šādas robežas:







  Y12 | sarkanā robeža | y = 0,534 x + 0,163 |
| --- | --- | --- | --- |
| Y23 | baltā robeža | y = 0,910 – x |
| Y34 | zaļā robeža | y =1,342 x – 0,090 |
| Y41 | spektrālā līkne | |

2.11.3.2.

“Dzeltena

4

Y12

12

sarkanā robeža

y = 0,534 x + 0,163

Y23

23

baltā robeža

y = 0,910 – x

Y34

34

zaļā robeža

y =1,342 x – 0,090

Y41

41

spektrālā līkne

Ar krustpunktiem:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| Y1 | 0,545 | 0,454 |
| Y2 | 0,487 | 0,423 |
| Y3 | 0,427 | 0,483 |
| Y4 | 0,465 | 0,534 |

x

y

Y1

1

0,545

0,454

Y2

2

0,487

0,423

Y3

3

0,427

0,483

Y4

4

0,465

0,534

| 2.11.3.3. | “Sarkana” ir atstarotās gaismas krāsu koordinātas (x,y)4, kas atrodas hromatiskuma zonās, ko nosaka šādas robežas:







  R12 | sarkanā robeža | y = 0,346 – 0,053 x |
| --- | --- | --- | --- |
| R23 | purpursārtā robeža | y = 0,910 – x |
| R34 | dzeltenā robeža | y = 0,350 |
| R41 | spektrālā līkne | |

2.11.3.3.

“Sarkana

4

R12

12

sarkanā robeža

y = 0,346 – 0,053 x

R23

23

purpursārtā robeža

y = 0,910 – x

R34

34

dzeltenā robeža

y = 0,350

R41

41

spektrālā līkne

Ar krustpunktiem:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| R1 | 0,690 | 0,310 |
| R2 | 0,595 | 0,315 |
| R3 | 0,560 | 0,350 |
| R4 | 0,650 | 0,350 |

x

y

R1

1

0,690

0,310

R2

2

0,595

0,315

R3

3

0,560

0,350

R4

4

0,650

0,350

| 2.11.4. | Fluorescences ierīces dienas laika krāsa |
| --- | --- |

2.11.4.

Fluorescences ierīces dienas laika krāsa

| 2.11.4.1. | “Sarkana” ir atstarotās gaismas krāsu koordinātas (x,y)4, kas atrodas hromatiskuma zonās, ko nosaka šādas robežas:







  FR12 | sarkanā robeža | y = 0,346 – 0,053 x |
| --- | --- | --- | --- |
| FR23 | purpursārtā robeža | y = 0,910 – x |
| FR34 | dzeltenā robeža | y = 0,315 + 0,047 x |
| FR41 | spektrālā līkne | |

2.11.4.1.

“Sarkana

4

FR12

12

sarkanā robeža

y = 0,346 – 0,053 x

FR23

23

purpursārtā robeža

y = 0,910 – x

FR34

34

dzeltenā robeža

y = 0,315 + 0,047 x

FR41

41

spektrālā līkne

Ar krustpunktiem:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| FR1 | 0,690 | 0,310 |
| FR2 | 0,595 | 0,315 |
| FR3 | 0,569 | 0,341 |
| FR4 | 0,655 | 0,345 |

x

y

FR1

1

0,690

0,310

FR2

2

0,595

0,315

FR3

3

0,569

0,341

FR4

4

0,655

0,345

3.   APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS

| 3.1. | Pieteikumu transportlīdzekļa tipa apstiprināšanai attiecībā uz tā apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu iesniedz transportlīdzekļa ražotājs vai tā pienācīgi pilnvarots pārstāvis. |
| --- | --- |

3.1.

Pieteikumu transportlīdzekļa tipa apstiprināšanai attiecībā uz tā apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu iesniedz transportlīdzekļa ražotājs vai tā pienācīgi pilnvarots pārstāvis.

| 3.2. | Tam pievieno šādus dokumentus un šādu informāciju trīs eksemplāros: |
| --- | --- |

3.2.

Tam pievieno šādus dokumentus un šādu informāciju trīs eksemplāros:

| 3.2.1. | transportlīdzekļa tipa apraksts attiecībā uz 2.2.1.1.–2.2.1.4. punktā minēto kopā ar slogojuma ierobežojumiem, īpaši norādot maksimāli pieļaujamo slodzi bagāžniekā; |
| --- | --- |

3.2.1.

transportlīdzekļa tipa apraksts attiecībā uz 2.2.1.1.–2.2.1.4. punktā minēto kopā ar slogojuma ierobežojumiem, īpaši norādot maksimāli pieļaujamo slodzi bagāžniekā;

| 3.2.2. | ražotāja noteikto uzstādāmo apgaismes ierīču un gaismas signālierīču saraksts. Katrai darbībai sarakstā drīkst iekļaut vairākus ierīces tipus. Katru tipu pienācīgi identificē (sastāvdaļa, tipa apstiprinājuma marķējuma zīme, ražotāja nosaukums utt.), turklāt attiecībā uz katru funkciju sarakstā drīkst iekļaut papildu piezīmi “vai ekvivalentas ierīces”; |
| --- | --- |

3.2.2.

ražotāja noteikto uzstādāmo apgaismes ierīču un gaismas signālierīču saraksts. Katrai darbībai sarakstā drīkst iekļaut vairākus ierīces tipus. Katru tipu pienācīgi identificē (sastāvdaļa, tipa apstiprinājuma marķējuma zīme, ražotāja nosaukums utt.), turklāt attiecībā uz katru funkciju sarakstā drīkst iekļaut papildu piezīmi “vai ekvivalentas ierīces”;

| 3.2.3. | visu apgaismes ierīču un gaismas signālierīču kopskata rasējums, norādot dažādo ierīču novietojumu transportlīdzeklī; |
| --- | --- |

3.2.3.

visu apgaismes ierīču un gaismas signālierīču kopskata rasējums, norādot dažādo ierīču novietojumu transportlīdzeklī;

| 3.2.4. | ja tas nepieciešams, lai pārbaudītu atbilstību šo noteikumu prasībām – katra atsevišķa luktura izvietojuma rasējums(-i), norādot 2.10.3. punktā definēto apgaismojošo virsmu, 2.10.2. punktā definēto gaismu izstarojošo virsmu, 2.10.5. punktā definēto atskaites asi un 2.10.6. punktā definēto atskaites centru. Šo informāciju nav nepieciešams sniegt par aizmugurējās reģistrācijas numura zīmes apgaismojuma lukturi (2.5.5. punkts); |
| --- | --- |

3.2.4.

ja tas nepieciešams, lai pārbaudītu atbilstību šo noteikumu prasībām – katra atsevišķa luktura izvietojuma rasējums(-i), norādot 2.10.3. punktā definēto apgaismojošo virsmu, 2.10.2. punktā definēto gaismu izstarojošo virsmu, 2.10.5. punktā definēto atskaites asi un 2.10.6. punktā definēto atskaites centru. Šo informāciju nav nepieciešams sniegt par aizmugurējās reģistrācijas numura zīmes apgaismojuma lukturi (2.5.5. punkts);

| 3.2.5. | paziņojums par redzamās virsmas noteikšanai izmantoto metodi (sk. 2.10.4. punktu). |
| --- | --- |

3.2.5.

paziņojums par redzamās virsmas noteikšanai izmantoto metodi (sk. 2.10.4. punktu).

| 3.2.6. | Ja transportlīdzeklim ir uzstādīta AFS, pieteikuma iesniedzējs iesniedz detalizētu aprakstu, norādot šādu informāciju: |
| --- | --- |

3.2.6.

Ja transportlīdzeklim ir uzstādīta AFS

| 3.2.6.1. | apgaismes funkcijas un režīmi, kuriem AFS ir apstiprināta; |
| --- | --- |

3.2.6.1.

apgaismes funkcijas un režīmi, kuriem AFS

| 3.2.6.2. | saistītie AFS vadības signāli un to tehniskie raksturlielumi, kā noteikts saskaņā ar ANO Noteikumu Nr. 123 10. pielikumu vai ANO Noteikumu Nr. 149 14. pielikumu; |
| --- | --- |

3.2.6.2.

saistītie AFS

| 3.2.6.3. | līdzekļi priekšējā apgaismojuma funkciju un režīmu automātiskai pielāgošanai saskaņā ar šo noteikumu 6.22.7.4. punktu; |
| --- | --- |

3.2.6.3.

līdzekļi priekšējā apgaismojuma funkciju un režīmu automātiskai pielāgošanai saskaņā ar šo noteikumu 6.22.7.4. punktu;

| 3.2.6.4. | speciāla instrukcija, ja ir, par gaismas avotu inspicēšanu un gaismas kūļa vizuālu novērošanu; |
| --- | --- |

3.2.6.4.

speciāla instrukcija, ja ir, par gaismas avotu inspicēšanu un gaismas kūļa vizuālu novērošanu;

| 3.2.6.5. | dokumenti saskaņā ar šo noteikumu 6.22.9.2. punktu; |
| --- | --- |

3.2.6.5.

dokumenti saskaņā ar šo noteikumu 6.22.9.2. punktu;

| 3.2.6.6. | lukturi, kas AFS ir grupēti vai kombinēti, vai savstarpēji savietoti; |
| --- | --- |

3.2.6.6.

lukturi, kas AFS

| 3.2.6.7. | apgaismes vienības, kas konstruētas tā, lai atbilstu šo noteikumu 6.22.5. punkta prasībām. |
| --- | --- |

3.2.6.7.

apgaismes vienības, kas konstruētas tā, lai atbilstu šo noteikumu 6.22.5. punkta prasībām.

| 3.2.7. | M un N kategorijas transportlīdzekļiem — apraksts par elektroenerģijas padeves nosacījumiem attiecībā uz 2.5.1., 2.5.2., 2.5.4., 2.5.6. un 2.5.7. punktā minētajām ierīcēm, tostarp attiecīgos gadījumos informācija par īpašu elektroenerģijas padeves/gaismas avota elektronisko vadības iekārtu vai mainīga stipruma regulatoru. |
| --- | --- |

3.2.7.

M un N kategorijas transportlīdzekļiem — apraksts par elektroenerģijas padeves nosacījumiem attiecībā uz 2.5.1., 2.5.2., 2.5.4., 2.5.6. un 2.5.7. punktā minētajām ierīcēm, tostarp attiecīgos gadījumos informācija par īpašu elektroenerģijas padeves/gaismas avota elektronisko vadības iekārtu vai mainīga stipruma regulatoru.

| 3.2.8. | Pēc ražotāja ieskatiem – paziņojums, norādot, vai lukturus, kas apstiprināti aizstājošiem LED gaismas avotiem un aprīkoti ar tiem, ir vai nav atļauts uzstādīt transportlīdzeklī un, ja tas ir atļauts – kurus lukturus. |
| --- | --- |

3.2.8.

Pēc ražotāja ieskatiem – paziņojums, norādot, vai lukturus, kas apstiprināti aizstājošiem LED

| 3.3. | Par tipa apstiprināšanas testu veikšanu atbildīgajam tehniskajam dienestam iesniedz nenoslogotu, ar apgaismes ierīcēm un gaismas signālierīcēm pilnībā nokomplektētu, kā noteikts 3.2.2. punktā, transportlīdzekli, kas reprezentē apstiprināmo transportlīdzekļa tipu. |
| --- | --- |

3.3.

Par tipa apstiprināšanas testu veikšanu atbildīgajam tehniskajam dienestam iesniedz nenoslogotu, ar apgaismes ierīcēm un gaismas signālierīcēm pilnībā nokomplektētu, kā noteikts 3.2.2. punktā, transportlīdzekli, kas reprezentē apstiprināmo transportlīdzekļa tipu.

| 3.4. | Tipa apstiprinājuma dokumentācijai pievieno šo noteikumu 1. pielikumā noteikto dokumentu. |
| --- | --- |

3.4.

Tipa apstiprinājuma dokumentācijai pievieno šo noteikumu 1. pielikumā noteikto dokumentu.

4.   APSTIPRINĀJUMS

| 4.1. | Ja apstiprināšanai atbilstīgi šiem noteikumiem iesniegtais transportlīdzekļa tips atbilst šo noteikumu prasībām attiecībā uz visām sarakstā minētajām ierīcēm, šim transportlīdzekļa tipam piešķir apstiprinājumu. |
| --- | --- |

4.1.

Ja apstiprināšanai atbilstīgi šiem noteikumiem iesniegtais transportlīdzekļa tips atbilst šo noteikumu prasībām attiecībā uz visām sarakstā minētajām ierīcēm, šim transportlīdzekļa tipam piešķir apstiprinājumu.

| 4.2. | Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pirmie divi cipari (pašlaik 07, kas atbilst 07. grozījumu sērijai) norāda grozījumu sēriju, kura ietver jaunākos būtiskos tehniskos grozījumus, kas šajos noteikumos izdarīti apstiprinājuma izdošanas laikā. Viena un tā pati Nolīguma puse nedrīkst piešķirt šo numuru citam transportlīdzekļa tipam vai tam pašam transportlīdzekļa tipam, kas iesniegts ar ierīcēm, kuras nav uzskaitītas 3.2.2. punktā minētajā sarakstā, ievērojot šo noteikumu 7. punkta prasības. |
| --- | --- |

4.2.

Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pirmie divi cipari (pašlaik 07, kas atbilst 07. grozījumu sērijai) norāda grozījumu sēriju, kura ietver jaunākos būtiskos tehniskos grozījumus, kas šajos noteikumos izdarīti apstiprinājuma izdošanas laikā. Viena un tā pati Nolīguma puse nedrīkst piešķirt šo numuru citam transportlīdzekļa tipam vai tam pašam transportlīdzekļa tipam, kas iesniegts ar ierīcēm, kuras nav uzskaitītas 3.2.2. punktā minētajā sarakstā, ievērojot šo noteikumu 7. punkta prasības.

| 4.3. | Paziņojumu par transportlīdzekļa tipa/daļas apstiprinājumu vai apstiprinājuma paplašinājumu, atteikumu vai pilnīgu ražošanas izbeigšanu saskaņā ar šiem noteikumiem nosūta šos noteikumus piemērojošajām 1958. gada Nolīguma pusēm, izmantojot šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam atbilstošu veidlapu. |
| --- | --- |

4.3.

Paziņojumu par transportlīdzekļa tipa/daļas apstiprinājumu vai apstiprinājuma paplašinājumu, atteikumu vai pilnīgu ražošanas izbeigšanu saskaņā ar šiem noteikumiem nosūta šos noteikumus piemērojošajām 1958. gada Nolīguma pusēm, izmantojot šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam atbilstošu veidlapu.

| 4.4. | Katram transportlīdzeklim, kas atbilst saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātam transportlīdzekļa tipam, redzamā un viegli pieejamā vietā, kura norādīta apstiprinājuma veidlapā, liek starptautisku apstiprinājuma marķējuma zīmi, ko veido: |
| --- | --- |

4.4.

Katram transportlīdzeklim, kas atbilst saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātam transportlīdzekļa tipam, redzamā un viegli pieejamā vietā, kura norādīta apstiprinājuma veidlapā, liek starptautisku apstiprinājuma marķējuma zīmi, ko veido:

| 4.4.1. | aplis, kas aptver burtu “E”, un tam līdzās esošs tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu (5); |
| --- | --- |

4.4.1.

aplis, kas aptver burtu “E”, un tam līdzās esošs tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu (5

| 4.4.2. | pa labi no 4.4.1. punktā noteiktā apļa – šo noteikumu numurs, kam seko burts “R”, domuzīme un apstiprinājuma numurs. |
| --- | --- |

4.4.2.

pa labi no 4.4.1. punktā noteiktā apļa – šo noteikumu numurs, kam seko burts “R”, domuzīme un apstiprinājuma numurs.

| 4.5. | Ja transportlīdzeklis atbilst transportlīdzekļa tipam, kas apstiprināts saskaņā ar vienu vai vairākiem citiem noteikumiem, kas pievienoti Nolīgumam, tad valstī, kura piešķīrusi apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, nav obligāti jāatkārto 4.4.1. punktā noteiktais simbols; šādā gadījumā noteikumu un apstiprinājuma numurus, un visu to noteikumu papildu simbolus, saskaņā ar kuriem apstiprinājums piešķirts valstī, kas piešķīrusi apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, norāda vertikālās slejās pa labi no 4.4.1. punktā noteiktā simbola. |
| --- | --- |

4.5.

Ja transportlīdzeklis atbilst transportlīdzekļa tipam, kas apstiprināts saskaņā ar vienu vai vairākiem citiem noteikumiem, kas pievienoti Nolīgumam, tad valstī, kura piešķīrusi apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, nav obligāti jāatkārto 4.4.1. punktā noteiktais simbols; šādā gadījumā noteikumu un apstiprinājuma numurus, un visu to noteikumu papildu simbolus, saskaņā ar kuriem apstiprinājums piešķirts valstī, kas piešķīrusi apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, norāda vertikālās slejās pa labi no 4.4.1. punktā noteiktā simbola.

| 4.6. | Apstiprinājuma marķējuma zīmei jābūt skaidri salasāmai un neizdzēšamai. |
| --- | --- |

4.6.

Apstiprinājuma marķējuma zīmei jābūt skaidri salasāmai un neizdzēšamai.

| 4.7. | Apstiprinājuma marķējuma zīmi liek ražotāja piestiprinātās transportlīdzekļa datu plāksnītes tuvumā vai uz tās. |
| --- | --- |

4.7.

Apstiprinājuma marķējuma zīmi liek ražotāja piestiprinātās transportlīdzekļa datu plāksnītes tuvumā vai uz tās.

| 4.8. | Apstiprinājuma marķējuma zīmju izkārtojuma piemēri doti šo noteikumu 2. pielikumā. |
| --- | --- |

4.8.

Apstiprinājuma marķējuma zīmju izkārtojuma piemēri doti šo noteikumu 2. pielikumā.

5.   VISPĀRĪGAS SPECIFIKĀCIJAS

| 5.1. | Apgaismes ierīces un gaismas signālierīces uzstāda tā, lai normālos lietošanas apstākļos, kā noteikts 2.3.10., 2.3.10.1. un 2.3.10.2. punktā, un neatkarīgi no vibrācijām, kurām tās var būt pakļautas, minētās ierīces saglabātu šajos noteikumos paredzētos raksturlielumus un nodrošinātu transportlīdzekļa atbilstību šo noteikumu prasībām. Jo īpaši jānodrošina, ka nav iespējama lukturu netīša izregulēšana. |
| --- | --- |

5.1.

Apgaismes ierīces un gaismas signālierīces uzstāda tā, lai normālos lietošanas apstākļos, kā noteikts 2.3.10., 2.3.10.1. un 2.3.10.2. punktā, un neatkarīgi no vibrācijām, kurām tās var būt pakļautas, minētās ierīces saglabātu šajos noteikumos paredzētos raksturlielumus un nodrošinātu transportlīdzekļa atbilstību šo noteikumu prasībām. Jo īpaši jānodrošina, ka nav iespējama lukturu netīša izregulēšana.

| 5.2. | Apgaismes lukturus, kas aprakstīti 2.5.1., 2.5.2. un 2.5.10. punktā, uzstāda tā, lai varētu viegli veikt to pareizu orientēšanu. |
| --- | --- |

5.2.

Apgaismes lukturus, kas aprakstīti 2.5.1., 2.5.2. un 2.5.10. punktā, uzstāda tā, lai varētu viegli veikt to pareizu orientēšanu.

| 5.2.1. | Tādiem galvenajiem lukturiem, kas aprīkoti ar ierīcēm, lai novērstu neērtības citiem ceļu satiksmes dalībniekiem valstī, kurā satiksme notiek pa pretējo ceļa pusi nekā valstī, kurai galvenais lukturis konstruēts, minētās ierīces ir automātiskas vai tās var aktivēt transportlīdzekļa lietotājs stāvošam transportlīdzeklim, neizmantojot īpašus darbarīkus (izņemot tos, kas piegādāti kopā ar transportlīdzekli (6)). Transportlīdzekļa ražotājs kopā ar transportlīdzekli sniedz detalizētas instrukcijas. |
| --- | --- |

5.2.1.

Tādiem galvenajiem lukturiem, kas aprīkoti ar ierīcēm, lai novērstu neērtības citiem ceļu satiksmes dalībniekiem valstī, kurā satiksme notiek pa pretējo ceļa pusi nekā valstī, kurai galvenais lukturis konstruēts, minētās ierīces ir automātiskas vai tās var aktivēt transportlīdzekļa lietotājs stāvošam transportlīdzeklim, neizmantojot īpašus darbarīkus (izņemot tos, kas piegādāti kopā ar transportlīdzekli (6

| 5.3. | Attiecībā uz visām gaismas signālierīcēm, ieskaitot tās, kas uzstādītas uz sānu paneļiem, transportlīdzeklī uzstādīta luktura atskaites asij jābūt paralēlai uz ceļa esoša transportlīdzekļa atbalsta plaknei; turklāt tai ir jābūt perpendikulārai transportlīdzekļa gareniskajai vidusplaknei sānu atstarotāju un sānu gabarītlukturu gadījumā un paralēlai šai plaknei visu citu gaismas signālierīču gadījumā. Katrā virzienā ir atļauta ± 3° pielaide. Turklāt attiecībā uz uzstādīšanu ievēro visus ražotāja noteiktos īpašos norādījumus. |
| --- | --- |

5.3.

Attiecībā uz visām gaismas signālierīcēm, ieskaitot tās, kas uzstādītas uz sānu paneļiem, transportlīdzeklī uzstādīta luktura atskaites asij jābūt paralēlai uz ceļa esoša transportlīdzekļa atbalsta plaknei; turklāt tai ir jābūt perpendikulārai transportlīdzekļa gareniskajai vidusplaknei sānu atstarotāju un sānu gabarītlukturu gadījumā un paralēlai šai plaknei visu citu gaismas signālierīču gadījumā. Katrā virzienā ir atļauta ± 3° pielaide. Turklāt attiecībā uz uzstādīšanu ievēro visus ražotāja noteiktos īpašos norādījumus.

| 5.4. | Ja nav īpašu norādījumu, lukturu augstumu un orientāciju verificē nenoslogotam transportlīdzeklim, kas atrodas uz plakanas, horizontālas virsmas, ievērojot 2.3.10., 2.3.10.1. un 2.3.10.2. punktā noteiktos nosacījumus, un, ja ir uzstādīta AFS, ar šo sistēmu neitrālā stāvoklī. |
| --- | --- |

5.4.

Ja nav īpašu norādījumu, lukturu augstumu un orientāciju verificē nenoslogotam transportlīdzeklim, kas atrodas uz plakanas, horizontālas virsmas, ievērojot 2.3.10., 2.3.10.1. un 2.3.10.2. punktā noteiktos nosacījumus, un, ja ir uzstādīta AFS

| 5.5. | Ja nav īpašu norādījumu, lukturiem, kas veido pāri: |
| --- | --- |

5.5.

Ja nav īpašu norādījumu, lukturiem, kas veido pāri:

| 5.5.1. | transportlīdzeklī jābūt uzstādītiem simetriski attiecībā pret transportlīdzekļa vidējo garenplakni (tam jāpamatojas uz luktura ārējo ģeometrisko formu, nevis uz 2.10.3. punktā minētās apgaismojošās virsmas malu); |
| --- | --- |

5.5.1.

transportlīdzeklī jābūt uzstādītiem simetriski attiecībā pret transportlīdzekļa vidējo garenplakni (tam jāpamatojas uz luktura ārējo ģeometrisko formu, nevis uz 2.10.3. punktā minētās apgaismojošās virsmas malu);

| 5.5.2. | jābūt savstarpēji simetriskiem attiecībā pret vidējo garenplakni; šī prasība neattiecas uz lukturu iekšējo struktūru; |
| --- | --- |

5.5.2.

jābūt savstarpēji simetriskiem attiecībā pret vidējo garenplakni; šī prasība neattiecas uz lukturu iekšējo struktūru;

| 5.5.3. | jāatbilst vienādām kolorimetriskajām prasībām un jābūt ar principā identiskiem fotometriskajiem raksturlielumiem. Tas neattiecas uz F3 klases priekšējo miglas lukturu saskaņotu pāri; |
| --- | --- |

5.5.3.

jāatbilst vienādām kolorimetriskajām prasībām un jābūt ar principā identiskiem fotometriskajiem raksturlielumiem. Tas neattiecas uz F3 klases priekšējo miglas lukturu saskaņotu pāri;

| 5.5.4. | jābūt ar principā identiskiem fotometriskajiem raksturlielumiem. |
| --- | --- |

5.5.4.

jābūt ar principā identiskiem fotometriskajiem raksturlielumiem.

| 5.6. | Transportlīdzekļiem, kuru ārējā forma ir asimetriska, minētās prasības ievēro, ciktāl iespējams. |
| --- | --- |

5.6.

Transportlīdzekļiem, kuru ārējā forma ir asimetriska, minētās prasības ievēro, ciktāl iespējams.

| 5.7. | Grupēti, kombinēti vai savstarpēji savietoti lukturi vai atsevišķi lukturi |
| --- | --- |

5.7.

Grupēti, kombinēti vai savstarpēji savietoti lukturi vai atsevišķi lukturi

| 5.7.1. | Lukturi savā starpā drīkst būt grupēti, kombinēti vai savstarpēji savietoti ar nosacījumu, ka tiek izpildītas visas prasības attiecībā uz krāsu, novietojumu, orientāciju, ģeometrisko redzamību, elektriskajiem savienojumiem un citas prasības, ja tādas ir. |
| --- | --- |

5.7.1.

Lukturi savā starpā drīkst būt grupēti, kombinēti vai savstarpēji savietoti ar nosacījumu, ka tiek izpildītas visas prasības attiecībā uz krāsu, novietojumu, orientāciju, ģeometrisko redzamību, elektriskajiem savienojumiem un citas prasības, ja tādas ir.

| 5.7.1.1. | Lukturis atbilst fotometriskajām un kolorimetriskajām prasībām, kad visas pārējās funkcijas, ar kurām šis lukturis ir grupēts, kombinēts vai savstarpēji savietots, ir izslēgtas.
  Tomēr, ja priekšējais vai aizmugurējais gabarītlukturis ir savstarpēji savietots ar vienu vai vairākām citām funkcijām, ko var ieslēgt kopā ar to, prasībām attiecībā uz katras šādas citas funkcijas krāsu jābūt izpildītām, kad savstarpēji savietotā(-ās) funkcija(-as) un priekšējie vai aizmugurējie gabarītlukturi ir ieslēgti. |
| --- | --- |

5.7.1.1.

Lukturis atbilst fotometriskajām un kolorimetriskajām prasībām, kad visas pārējās funkcijas, ar kurām šis lukturis ir grupēts, kombinēts vai savstarpēji savietots, ir izslēgtas.

Tomēr, ja priekšējais vai aizmugurējais gabarītlukturis ir savstarpēji savietots ar vienu vai vairākām citām funkcijām, ko var ieslēgt kopā ar to, prasībām attiecībā uz katras šādas citas funkcijas krāsu jābūt izpildītām, kad savstarpēji savietotā(-ās) funkcija(-as) un priekšējie vai aizmugurējie gabarītlukturi ir ieslēgti.

| 5.7.1.2. | Nav atļauts savstarpēji savietot bremžu lukturus un virzienrādītāju lukturus. |
| --- | --- |

5.7.1.2.

Nav atļauts savstarpēji savietot bremžu lukturus un virzienrādītāju lukturus.

| 5.7.1.3. | Ja bremžu lukturi un virzienrādītāju lukturi ir grupēti, tiem jāatbilst šādiem nosacījumiem: |
| --- | --- |

5.7.1.3.

Ja bremžu lukturi un virzienrādītāju lukturi ir grupēti, tiem jāatbilst šādiem nosacījumiem:

| 5.7.1.3.1. | jebkura horizontāla vai vertikāla taisne, kas iet cauri šo funkciju redzamo virsmu projekcijām atskaites asij perpendikulārā plaknē, nedrīkst šķērsot vairāk kā divas blakusesošas dažādu krāsu joslas atdalošas robežlīnijas; |
| --- | --- |

5.7.1.3.1.

jebkura horizontāla vai vertikāla taisne, kas iet cauri šo funkciju redzamo virsmu projekcijām atskaites asij perpendikulārā plaknē, nedrīkst šķērsot vairāk kā divas blakusesošas dažādu krāsu joslas atdalošas robežlīnijas;

| 5.7.1.3.2. | to redzamās virsmas atskaites ass virzienā, pamatojoties uz zonām, kuras norobežo to gaismu izstarojošo virsmu ārējā kontūra, nepārklājas. |
| --- | --- |

5.7.1.3.2.

to redzamās virsmas atskaites ass virzienā, pamatojoties uz zonām, kuras norobežo to gaismu izstarojošo virsmu ārējā kontūra, nepārklājas.

| 5.7.2. | Atsevišķi lukturi |
| --- | --- |

5.7.2.

Atsevišķi lukturi

| 5.7.2.1. | Atsevišķus lukturus, kā definēts 2.4.11.1. punkta a) apakšpunktā, kuru redzamās virsmas veido divas vai vairāk atsevišķas daļas, uzstāda tā, ka:






  a) | vai nu redzamās virsmas atsevišķo daļu projekcijas kopējais laukums atskaites ass virzienā plaknē, kas pieskaras ārējās lēcas ārējai virsmai un ir perpendikulāra atskaites asij, neaizņem mazāk kā 60 procentus no tāda vismazākā taisnstūra laukuma, kurš aptver minētās redzamās virsmas projekciju atskaites ass virzienā, vai |
| --- | --- | --- |

5.7.2.1.

Atsevišķus lukturus, kā definēts 2.4.11.1. punkta a) apakšpunktā, kuru redzamās virsmas veido divas vai vairāk atsevišķas daļas, uzstāda tā, ka:

a)

vai nu redzamās virsmas atsevišķo daļu projekcijas kopējais laukums atskaites ass virzienā plaknē, kas pieskaras ārējās lēcas ārējai virsmai un ir perpendikulāra atskaites asij, neaizņem mazāk kā 60 procentus no tāda vismazākā taisnstūra laukuma, kurš aptver minētās redzamās virsmas projekciju atskaites ass virzienā, vai

| b) | minimālais attālums starp redzamās virsmas divu blakusesošu/tangenciālu atsevišķo daļu malām, kas vērstas viena pret otru, atskaites ass virzienā nepārsniedz 75 mm, mērot perpendikulāri atskaites asij. |
| --- | --- |

b)

minimālais attālums starp redzamās virsmas divu blakusesošu/tangenciālu atsevišķo daļu malām, kas vērstas viena pret otru, atskaites ass virzienā nepārsniedz 75 mm, mērot perpendikulāri atskaites asij.

Šī prasība neattiecas uz atsevišķu atstarotāju.

| 5.7.2.2. | Atsevišķus lukturus, kā definēts 2.4.11.1. punkta b) vai c) apakšpunktā, ko veido divi ar “D” marķēti lukturi vai divi neatkarīgi atstarotāji, uzstāda tā, ka:






  a) | vai nu abu lukturu vai atstarotāju redzamo virsmu projekcija atskaites ass virzienā aizņem ne mazāk kā 60 procentus no vismazākā taisnstūra laukuma, kas aptver minēto redzamo virsmu projekcijas atskaites ass virzienā, vai |
| --- | --- | --- |

5.7.2.2.

Atsevišķus lukturus, kā definēts 2.4.11.1. punkta b) vai c) apakšpunktā, ko veido divi ar “D” marķēti lukturi vai divi neatkarīgi atstarotāji, uzstāda tā, ka:

a)

vai nu abu lukturu vai atstarotāju redzamo virsmu projekcija atskaites ass virzienā aizņem ne mazāk kā 60 procentus no vismazākā taisnstūra laukuma, kas aptver minēto redzamo virsmu projekcijas atskaites ass virzienā, vai

| b) | minimālais attālums starp divu lukturu vai divu neatkarīgu atstarotāju redzamo virsmu malām, kas vērstas viena pret otru, atskaites ass virzienā nepārsniedz 75 mm, mērot perpendikulāri atskaites asij. |
| --- | --- |

b)

minimālais attālums starp divu lukturu vai divu neatkarīgu atstarotāju redzamo virsmu malām, kas vērstas viena pret otru, atskaites ass virzienā nepārsniedz 75 mm, mērot perpendikulāri atskaites asij.

| 5.7.2.3. | Atsevišķiem lukturiem, kā definēts 2.4.11.1. punkta d) apakšpunktā, jāatbilst 5.7.2.1. punkta prasībām.
  Ja vienā un tajā pašā luktura korpusā ir ietverti divi vai vairāki lukturi un/vai divas vai vairākas atsevišķas redzamās virsmas, un/vai tiem ir kopēja ārējā lēca, tos neuzskata par savstarpēji atkarīgu lukturu sistēmu.
  Tomēr joslas vai sloksnes formas lukturis drīkst būt daļa no savstarpēji atkarīgu lukturu sistēmas. |
| --- | --- |

5.7.2.3.

Atsevišķiem lukturiem, kā definēts 2.4.11.1. punkta d) apakšpunktā, jāatbilst 5.7.2.1. punkta prasībām.

Ja vienā un tajā pašā luktura korpusā ir ietverti divi vai vairāki lukturi un/vai divas vai vairākas atsevišķas redzamās virsmas, un/vai tiem ir kopēja ārējā lēca, tos neuzskata par savstarpēji atkarīgu lukturu sistēmu.

Tomēr joslas vai sloksnes formas lukturis drīkst būt daļa no savstarpēji atkarīgu lukturu sistēmas.

| 5.7.2.4. | Divus joslas vai sloksnes formas lukturus vai šādas formas pāra skaitu lukturu izvieto simetriski attiecībā pret transportlīdzekļa vidējo garenplakni, tiem abās pusēs iesniedzoties ne mazāk kā 0,4 m attālumā no transportlīdzekļa galējās ārmalas, un ir ne mazāk kā 0,8 m gari; šādas joslas apgaismošanu nodrošina vismaz ar diviem gaismas avotiem, kas atrodas pēc iespējas tuvāk tās galiem; gaismu izstarojošo virsmu drīkst veidot vairāki cits citam pretstatīti elementi ar nosacījumu, ka šīs atsevišķās gaismu izstarojošās virsmas, projicētas uz šķērsplaknes, atbilst 5.7.2.1. punkta prasībām. |
| --- | --- |

5.7.2.4.

Divus joslas vai sloksnes formas lukturus vai šādas formas pāra skaitu lukturu izvieto simetriski attiecībā pret transportlīdzekļa vidējo garenplakni, tiem abās pusēs iesniedzoties ne mazāk kā 0,4 m attālumā no transportlīdzekļa galējās ārmalas, un ir ne mazāk kā 0,8 m gari; šādas joslas apgaismošanu nodrošina vismaz ar diviem gaismas avotiem, kas atrodas pēc iespējas tuvāk tās galiem; gaismu izstarojošo virsmu drīkst veidot vairāki cits citam pretstatīti elementi ar nosacījumu, ka šīs atsevišķās gaismu izstarojošās virsmas, projicētas uz šķērsplaknes, atbilst 5.7.2.1. punkta prasībām.

| 5.8. | Maksimālo augstumu virs zemes mēra no redzamās virsmas augstākā punkta un minimālo augstumu – no redzamās virsmas zemākā punkta atskaites ass virzienā.
  Ja augstums (maksimālais un minimālais) virs zemes nepārprotami atbilst šo noteikumu prasībām, virsmu malas precīzi nav obligāti jānosaka. |
| --- | --- |

5.8.

Maksimālo augstumu virs zemes mēra no redzamās virsmas augstākā punkta un minimālo augstumu – no redzamās virsmas zemākā punkta atskaites ass virzienā.

Ja augstums (maksimālais un minimālais) virs zemes nepārprotami atbilst šo noteikumu prasībām, virsmu malas precīzi nav obligāti jānosaka.

| 5.8.1. | Nolūkā samazināt ģeometriskās redzamības leņķus luktura novietojumu attiecībā uz augstumu virs zemes mēra no H plaknes. |
| --- | --- |

5.8.1.

Nolūkā samazināt ģeometriskās redzamības leņķus luktura novietojumu attiecībā uz augstumu virs zemes mēra no H plaknes.

| 5.8.2. | Tuvās gaismas luktura minimālo augstumu virs zemes mēra no redzamās virsmas zemākā punkta atskaites ass virzienā neatkarīgi no tā izmantojuma. |
| --- | --- |

5.8.2.

Tuvās gaismas luktura minimālo augstumu virs zemes mēra no redzamās virsmas zemākā punkta atskaites ass virzienā neatkarīgi no tā izmantojuma.

| 5.8.3. | Novietojumu platumā nosaka atskaites ass virzienā no tās redzamās virsmas malas, kura atrodas vistālāk no transportlīdzekļa vidējās garenplaknes, ja tas attiecas uz gabarītplatumu, un atskaites ass virzienā no redzamās virsmas iekšējām malām, ja tas attiecas uz attālumu starp lukturiem.
  Ja novietojums platumā nepārprotami atbilst šo noteikumu prasībām, virsmu malas precīzi nav obligāti jānosaka. |
| --- | --- |

5.8.3.

Novietojumu platumā nosaka atskaites ass virzienā no tās redzamās virsmas malas, kura atrodas vistālāk no transportlīdzekļa vidējās garenplaknes, ja tas attiecas uz gabarītplatumu, un atskaites ass virzienā no redzamās virsmas iekšējām malām, ja tas attiecas uz attālumu starp lukturiem.

Ja novietojums platumā nepārprotami atbilst šo noteikumu prasībām, virsmu malas precīzi nav obligāti jānosaka.

| 5.9. | Ja nav īpašu norādījumu, laikā, kad lukturis ir ieslēgts, ar nolūku nemaina tā fotometriskos raksturlielumus (piem., stiprumu, krāsu, redzamo virsmu, u. c.). |
| --- | --- |

5.9.

Ja nav īpašu norādījumu, laikā, kad lukturis ir ieslēgts, ar nolūku nemaina tā fotometriskos raksturlielumus (piem., stiprumu, krāsu, redzamo virsmu, u. c.).

| 5.9.1. | Virzienrādītāju lukturiem, transportlīdzekļa avārijas brīdinājuma signālam, dzintarkrāsas sānu gabarītlukturiem, kas atbilst 6.18.7. punkta prasībām, un avārijas bremzēšanas signālam ir jābūt mirgojošam. |
| --- | --- |

5.9.1.

Virzienrādītāju lukturiem, transportlīdzekļa avārijas brīdinājuma signālam, dzintarkrāsas sānu gabarītlukturiem, kas atbilst 6.18.7. punkta prasībām, un avārijas bremzēšanas signālam ir jābūt mirgojošam.

| 5.9.2. | Jebkura luktura fotometriskie raksturlielumi drīkst mainīties:






  a) | atkarībā no apkārtējā apgaismojuma; |
| --- | --- | --- |

5.9.2.

Jebkura luktura fotometriskie raksturlielumi drīkst mainīties:

a)

atkarībā no apkārtējā apgaismojuma;

| b) | citu lukturu ieslēgšanas vai izslēgšanas dēļ vai |
| --- | --- |

b)

citu lukturu ieslēgšanas vai izslēgšanas dēļ vai

| c) | ja lukturus izmanto citai apgaismes funkcijai ar nosacījumu, ka jebkuras fotometrisko raksturlielumu izmaiņas atbilst attiecīgā luktura tehnisko noteikumu prasībām. |
| --- | --- |

c)

ja lukturus izmanto citai apgaismes funkcijai ar nosacījumu, ka jebkuras fotometrisko raksturlielumu izmaiņas atbilst attiecīgā luktura tehnisko noteikumu prasībām.

| 5.9.3. | 1., 1.a, 1.b, 2.a vai 2.b kategorijas virzienrādītāju lukturu fotometriskie raksturlielumi drīkst tikt mainīti mirgošanas laikā, secīgi aktivējot gaismas avotus, kā noteikts ANO Noteikumu Nr. 6 5.6. punktā vai ANO Noteikumu Nr. 148 5.6.11. punktā.
  Šo noteikumu nepiemēro, kad 2.a un 2.b kategorijas virzienrādītāja lukturi tiek darbināti kā avārijas bremzēšanas signāls saskaņā ar šo noteikumu 6.23.1. punktu. |
| --- | --- |

5.9.3.

1., 1.a, 1.b, 2.a vai 2.b kategorijas virzienrādītāju lukturu fotometriskie raksturlielumi drīkst tikt mainīti mirgošanas laikā, secīgi aktivējot gaismas avotus, kā noteikts ANO Noteikumu Nr. 6 5.6. punktā vai ANO Noteikumu Nr. 148 5.6.11. punktā.

Šo noteikumu nepiemēro, kad 2.a un 2.b kategorijas virzienrādītāja lukturi tiek darbināti kā avārijas bremzēšanas signāls saskaņā ar šo noteikumu 6.23.1. punktu.

| 5.10. | Lukturis, kas definēts 2.1.5. punktā, nedrīkst virzienā uz priekšu izstarot sarkanu gaismu, kas varētu maldināt, un neviens lukturis, kas definēts 2.1.5. punktā, nedrīkst virzienā uz aizmuguri izstarot baltu gaismu, kas varētu maldināt. Neņem vērā apgaismes ierīces, kas uzstādītas transportlīdzekļa iekšpuses apgaismošanai. Šaubu gadījumā atbilstību šai prasībai pārbauda šādi: |
| --- | --- |

5.10.

Lukturis, kas definēts 2.1.5. punktā, nedrīkst virzienā uz priekšu izstarot sarkanu gaismu, kas varētu maldināt, un neviens lukturis, kas definēts 2.1.5. punktā, nedrīkst virzienā uz aizmuguri izstarot baltu gaismu, kas varētu maldināt. Neņem vērā apgaismes ierīces, kas uzstādītas transportlīdzekļa iekšpuses apgaismošanai. Šaubu gadījumā atbilstību šai prasībai pārbauda šādi:

| 5.10.1. | attiecībā uz sarkanas gaismas redzamību virzienā uz transportlīdzekļa priekšu – sarkanas gaismas luktura redzamo virsmu, izņemot galējo aizmugurējo sarkano sānu gabarītlukturi, nevar tieši redzēt novērotājs, kas pārvietojas 1. zonā, šķērsplaknē, kas atrodas 25 m priekšpus transportlīdzekļa (sk. 4. pielikumu); |
| --- | --- |

5.10.1.

attiecībā uz sarkanas gaismas redzamību virzienā uz transportlīdzekļa priekšu – sarkanas gaismas luktura redzamo virsmu, izņemot galējo aizmugurējo sarkano sānu gabarītlukturi, nevar tieši redzēt novērotājs, kas pārvietojas 1. zonā, šķērsplaknē, kas atrodas 25 m priekšpus transportlīdzekļa (sk. 4. pielikumu);

| 5.10.2. | attiecībā uz baltas gaismas redzamību virzienā uz transportlīdzekļa aizmuguri – baltas gaismas luktura redzamo virsmu, izņemot atpakaļgaitas lukturus un baltas krāsas sānu pamanāmības marķējumus, nevar tieši redzēt novērotājs, kas pārvietojas 2. zonā, šķērsplaknē, kas atrodas 25 m aiz transportlīdzekļa (sk. 4. pielikumu). |
| --- | --- |

5.10.2.

attiecībā uz baltas gaismas redzamību virzienā uz transportlīdzekļa aizmuguri – baltas gaismas luktura redzamo virsmu, izņemot atpakaļgaitas lukturus un baltas krāsas sānu pamanāmības marķējumus, nevar tieši redzēt novērotājs, kas pārvietojas 2. zonā, šķērsplaknē, kas atrodas 25 m aiz transportlīdzekļa (sk. 4. pielikumu).

| 5.10.3. | Novērotājam redzamo 1. un 2. zonu attiecīgās plaknes ierobežo: |
| --- | --- |

5.10.3.

Novērotājam redzamo 1. un 2. zonu attiecīgās plaknes ierobežo:

| 5.10.3.1. | augstumā – divas horizontālas plaknes, kas atrodas attiecīgi 1 m un 2,2 m virs zemes; |
| --- | --- |

5.10.3.1.

augstumā – divas horizontālas plaknes, kas atrodas attiecīgi 1 m un 2,2 m virs zemes;

| 5.10.3.2. | platumā – divas vertikālas plaknes, kas, veidojot 15° leņķi attiecīgi virzienā uz priekšu un uz aizmuguri, uz āru no transportlīdzekļa vidējās garenplaknes, šķērso to transportlīdzekļa vidējai garenplaknei paralēlo vertikālo plakņu saskares punktu vai punktus, kuras ierobežo transportlīdzekļa gabarītplatumu; ja ir vairāki saskares punkti, vistālāk priekšā esošajam jāatrodas priekšējā plaknē, un vistālāk aizmugurē esošajam – aizmugurējā plaknē. |
| --- | --- |

5.10.3.2.

platumā – divas vertikālas plaknes, kas, veidojot 15° leņķi attiecīgi virzienā uz priekšu un uz aizmuguri, uz āru no transportlīdzekļa vidējās garenplaknes, šķērso to transportlīdzekļa vidējai garenplaknei paralēlo vertikālo plakņu saskares punktu vai punktus, kuras ierobežo transportlīdzekļa gabarītplatumu; ja ir vairāki saskares punkti, vistālāk priekšā esošajam jāatrodas priekšējā plaknē, un vistālāk aizmugurē esošajam – aizmugurējā plaknē.

| 5.11. | Elektriskajiem slēgumiem ir jābūt tādiem, ka priekšējos un aizmugurējos gabarītlukturus, kontūrlukturus, ja tādi ir, sānu gabarītlukturus, ja tādi ir, un aizmugurējās reģistrācijas numura zīmes lukturus var ieslēgt un izslēgt tikai vienlaicīgi. |
| --- | --- |

5.11.

Elektriskajiem slēgumiem ir jābūt tādiem, ka priekšējos un aizmugurējos gabarītlukturus, kontūrlukturus, ja tādi ir, sānu gabarītlukturus, ja tādi ir, un aizmugurējās reģistrācijas numura zīmes lukturus var ieslēgt un izslēgt tikai vienlaicīgi.

| 5.11.1. | Šo prasību nepiemēro, ja izpildās viens vai vairāki šādi nosacījumi:






  a) | priekšējie un aizmugurējie gabarītlukturi, kā arī sānu gabarītlukturi, ja tie ir kombinēti vai savstarpēji savietoti ar minētajiem lukturiem, ir ieslēgti kā stāvgaismas lukturi; |
| --- | --- | --- |

5.11.1.

Šo prasību nepiemēro, ja izpildās viens vai vairāki šādi nosacījumi:

a)

priekšējie un aizmugurējie gabarītlukturi, kā arī sānu gabarītlukturi, ja tie ir kombinēti vai savstarpēji savietoti ar minētajiem lukturiem, ir ieslēgti kā stāvgaismas lukturi;

| b) | sānu gabarītlukturi mirgo kopā ar virzienrādītājiem; |
| --- | --- |

b)

sānu gabarītlukturi mirgo kopā ar virzienrādītājiem;

| c) | ir ieslēgti dienas gaitas lukturi; |
| --- | --- |

c)

ir ieslēgti dienas gaitas lukturi;

| d) | priekšējo gabarītlukturu funkcija ir aizstāta saskaņā ar 5.12.1. punkta noteikumiem. |
| --- | --- |

d)

priekšējo gabarītlukturu funkcija ir aizstāta saskaņā ar 5.12.1. punkta noteikumiem.

| 5.11.2. | Savstarpēji atkarīgu lukturu sistēmas gadījumā visi gaismas avoti ieslēdzas un izslēdzas vienlaicīgi. |
| --- | --- |

5.11.2.

Savstarpēji atkarīgu lukturu sistēmas gadījumā visi gaismas avoti ieslēdzas un izslēdzas vienlaicīgi.

| 5.12. | Elektriskajiem slēgumiem ir jābūt tādiem, ka tālās un tuvās gaismas lukturus un priekšējos miglas lukturus nevar ieslēgt, ja nav ieslēgti arī 5.11. punktā minētie lukturi. Tomēr šī prasība neattiecas uz tālās vai tuvās gaismas lukturiem, ja to gaismas brīdinājuma signālus veido tālās gaismas lukturu ieslēgšana/izslēgšana ar īsiem intervāliem vai tuvās gaismas lukturu ieslēgšana/izslēgšana ar īsiem intervāliem, vai pārmaiņus tālās un tuvās gaismas lukturu ieslēgšana ar īsiem intervāliem. |
| --- | --- |

5.12.

Elektriskajiem slēgumiem ir jābūt tādiem, ka tālās un tuvās gaismas lukturus un priekšējos miglas lukturus nevar ieslēgt, ja nav ieslēgti arī 5.11. punktā minētie lukturi. Tomēr šī prasība neattiecas uz tālās vai tuvās gaismas lukturiem, ja to gaismas brīdinājuma signālus veido tālās gaismas lukturu ieslēgšana/izslēgšana ar īsiem intervāliem vai tuvās gaismas lukturu ieslēgšana/izslēgšana ar īsiem intervāliem, vai pārmaiņus tālās un tuvās gaismas lukturu ieslēgšana ar īsiem intervāliem.

| 5.12.1. | Tuvās gaismas lukturi un/vai tālās gaismas lukturi, un/vai priekšējie miglas lukturi drīkst aizstāt priekšējo gabarītlukturu funkciju ar nosacījumu, ka: |
| --- | --- |

5.12.1.

Tuvās gaismas lukturi un/vai tālās gaismas lukturi, un/vai priekšējie miglas lukturi drīkst aizstāt priekšējo gabarītlukturu funkciju ar nosacījumu, ka:

| 5.12.1.1. | to elektriskie slēgumi ir tādi, ka jebkuras šīs apgaismes ierīces atteices gadījumā notiek priekšējo gabarītlukturu automātiska atkārtota ieslēgšana, un |
| --- | --- |

5.12.1.1.

to elektriskie slēgumi ir tādi, ka jebkuras šīs apgaismes ierīces atteices gadījumā notiek priekšējo gabarītlukturu automātiska atkārtota ieslēgšana, un

| 5.12.1.2. | aizstājošais lukturis/funkcija attiecībā uz konkrēto gabarītlukturi atbilst prasībām attiecībā uz:






  a) | ģeometrisko redzamību, kas priekšējiem gabarītlukturiem noteikta 6.9.5. punktā, un |
| --- | --- | --- |

5.12.1.2.

aizstājošais lukturis/funkcija attiecībā uz konkrēto gabarītlukturi atbilst prasībām attiecībā uz:

a)

ģeometrisko redzamību, kas priekšējiem gabarītlukturiem noteikta 6.9.5. punktā, un

| b) | minimālajām fotometriskajām vērtībām atbilstoši gaismas sadalījuma leņķiem, un |
| --- | --- |

b)

minimālajām fotometriskajām vērtībām atbilstoši gaismas sadalījuma leņķiem, un

| 5.12.1.3. | aizstājošā luktura testa ziņojumos ir sniegti atbilstoši pierādījumi par atbilstību 5.12.1.2. punktā noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

5.12.1.3.

aizstājošā luktura testa ziņojumos ir sniegti atbilstoši pierādījumi par atbilstību 5.12.1.2. punktā noteiktajām prasībām.

| 5.13. | Signalizators
  Ja šajos noteikumos ir noteikta prasība uzstādīt noslēgta kontūra signalizatoru, to drīkst aizstāt ar “darbības” signalizatoru. |
| --- | --- |

5.13.

Signalizators

Ja šajos noteikumos ir noteikta prasība uzstādīt noslēgta kontūra signalizatoru, to drīkst aizstāt ar “darbības” signalizatoru.

| 5.14. | Ieslēpjami lukturi |
| --- | --- |

5.14.

Ieslēpjami lukturi

| 5.14.1. | Lukturus aizliegts ieslēpt, izņemot tālās gaismas lukturus, tuvās gaismas lukturus un priekšējos miglas lukturus, ko drīkst ieslēpt, kad tos neizmanto. |
| --- | --- |

5.14.1.

Lukturus aizliegts ieslēpt, izņemot tālās gaismas lukturus, tuvās gaismas lukturus un priekšējos miglas lukturus, ko drīkst ieslēpt, kad tos neizmanto.

| 5.14.2. | Ja notiek ieslēpšanas ierīces(-ču) darbības atteice, lukturiem jāpaliek lietošanas pozīcijā, ja tos jau lieto, vai arī tos iespējams bez darbarīku palīdzības pārvietot lietošanas pozīcijā. |
| --- | --- |

5.14.2.

Ja notiek ieslēpšanas ierīces(-ču) darbības atteice, lukturiem jāpaliek lietošanas pozīcijā, ja tos jau lieto, vai arī tos iespējams bez darbarīku palīdzības pārvietot lietošanas pozīcijā.

| 5.14.3. | Jābūt iespējai lukturus pārvietot lietošanas pozīcijā un ieslēgt ar vienu vadības ierīci, neizslēdzot iespēju pārvietot tos lietošanas pozīcijā bez ieslēgšanas. Tomēr grupētu tālās gaismas un tuvās gaismas lukturu gadījumā minētajai vadības ierīcei jāaktivē tikai tuvās gaismas lukturi. |
| --- | --- |

5.14.3.

Jābūt iespējai lukturus pārvietot lietošanas pozīcijā un ieslēgt ar vienu vadības ierīci, neizslēdzot iespēju pārvietot tos lietošanas pozīcijā bez ieslēgšanas. Tomēr grupētu tālās gaismas un tuvās gaismas lukturu gadījumā minētajai vadības ierīcei jāaktivē tikai tuvās gaismas lukturi.

| 5.14.4. | Nedrīkst būt iespējams no vadītāja sēdekļa apzināti pārtraukt ieslēgtu lukturu pārvietošanos, pirms tie sasnieguši lietošanas pozīciju. Ja pastāv risks apžilbināt citus ceļu satiksmes dalībniekus, kamēr lukturi pārvietojas, tie drīkst iedegties, tikai sasniedzot lietošanas pozīciju. |
| --- | --- |

5.14.4.

Nedrīkst būt iespējams no vadītāja sēdekļa apzināti pārtraukt ieslēgtu lukturu pārvietošanos, pirms tie sasnieguši lietošanas pozīciju. Ja pastāv risks apžilbināt citus ceļu satiksmes dalībniekus, kamēr lukturi pārvietojas, tie drīkst iedegties, tikai sasniedzot lietošanas pozīciju.

| 5.14.5. | Ja ieslēpšanas ierīces temperatūra ir no –30 °C līdz +50 °C, galvenajiem lukturiem jāspēj sasniegt lietošanas pozīciju trīs sekunžu laikā pēc vadības ierīces sākotnējās iedarbināšanas. |
| --- | --- |

5.14.5.

Ja ieslēpšanas ierīces temperatūra ir no –30 °C līdz +50 °C, galvenajiem lukturiem jāspēj sasniegt lietošanas pozīciju trīs sekunžu laikā pēc vadības ierīces sākotnējās iedarbināšanas.

| 5.15. | Lukturu izstarotās gaismas krāsas (7) ir šādas.






  Tālās gaismas lukturis: | balta |
| --- | --- | --- |
| Tuvās gaismas lukturis: | balta |
| Priekšējais miglas lukturis: | balta vai selektīvi dzeltena |
| Atpakaļgaitas lukturis: | balta |
| Virzienrādītāja lukturis: | dzintarkrāsa |
| Avārijas brīdinājuma signāls: | dzintarkrāsa |
| Bremžu lukturis: | sarkana |
| Avārijas bremzēšanas signāls: | dzintarkrāsa vai sarkana |
| Aizmugurējas sadursmes brīdinājuma signāls: | dzintarkrāsa |
| Aizmugurējās reģistrācijas numura zīmes apgaismojuma lukturis: | balta |
| Priekšējais gabarītlukturis: | balta |
| Aizmugurējais gabarītlukturis: | sarkana |
| Aizmugurējais miglas lukturis: | sarkana |
| Stāvgaismas lukturis: | balta – priekšā, sarkana – aizmugurē, dzintarkrāsa – ja savietots ar sānu virzienrādītāju lukturiem vai sānu gabarītlukturiem |
| Sānu gabarītlukturis: | dzintarkrāsa; tomēr galējais aizmugurējais sānu gabarītlukturis var būt sarkans, ja tas ir grupēts vai kombinēts, vai savstarpēji savietots ar aizmugurējo gabarītlukturi, aizmugurējo kontūrlukturi, aizmugurējo miglas lukturi, bremžu lukturi vai grupēts ar aizmugurējo atstarotāju, vai ja tam daļa gaismu izstarojošās virsmas ir kopīga ar aizmugurējo atstarotāju. |
| Kontūrlukturis: | balta – priekšā, sarkana – aizmugurē |
| Dienas gaitas lukturis: | balta |
| Aizmugurējais atstarotājs, kam nav trīsstūra formas: | sarkana |
| Aizmugurējais atstarotājs, trīsstūra formas: | sarkana |
| Priekšējais atstarotājs, kam nav trīsstūra formas: | identiska krītošajai gaismai (8) |
| Sānu atstarotājs, kam nav trīsstūra formas: | dzintarkrāsa; tomēr galējais aizmugurējais sānu atstarotājs var būt sarkans, ja tas ir grupēts ar vai ja tam daļa gaismu izstarojošās virsmas ir kopīga ar aizmugurējo gabarītlukturi, aizmugurējo kontūrlukturi, aizmugurējo miglas lukturi, bremžu lukturi, galējo aizmugurējo sarkano sānu gabarītlukturi vai aizmugurējo atstarotāju, kam nav trīsstūra formas. |
| Pagriešanās lukturis: | balta |
| Pamanāmības marķējums: | balta – priekšā; |
| | balta vai dzeltena – sānos; |
| | sarkana vai dzeltena aizmugurē (9) |
| Adaptīvās priekšējā apgaismojuma sistēmas (AFS): | balta |
| Ārējais palīgapgaismojuma lukturis: | balta |
| Manevrēšanas lukturis: | balta |

5.15.

Lukturu izstarotās gaismas krāsas (7

Tālās gaismas lukturis:

balta

Tuvās gaismas lukturis:

balta

Priekšējais miglas lukturis:

balta vai selektīvi dzeltena

Atpakaļgaitas lukturis:

balta

Virzienrādītāja lukturis:

dzintarkrāsa

Avārijas brīdinājuma signāls:

dzintarkrāsa

Bremžu lukturis:

sarkana

Avārijas bremzēšanas signāls:

dzintarkrāsa vai sarkana

Aizmugurējas sadursmes brīdinājuma signāls:

dzintarkrāsa

Aizmugurējās reģistrācijas numura zīmes apgaismojuma lukturis:

balta

Priekšējais gabarītlukturis:

balta

Aizmugurējais gabarītlukturis:

sarkana

Aizmugurējais miglas lukturis:

sarkana

Stāvgaismas lukturis:

balta – priekšā, sarkana – aizmugurē, dzintarkrāsa – ja savietots ar sānu virzienrādītāju lukturiem vai sānu gabarītlukturiem

Sānu gabarītlukturis:

dzintarkrāsa; tomēr galējais aizmugurējais sānu gabarītlukturis var būt sarkans, ja tas ir grupēts vai kombinēts, vai savstarpēji savietots ar aizmugurējo gabarītlukturi, aizmugurējo kontūrlukturi, aizmugurējo miglas lukturi, bremžu lukturi vai grupēts ar aizmugurējo atstarotāju, vai ja tam daļa gaismu izstarojošās virsmas ir kopīga ar aizmugurējo atstarotāju.

Kontūrlukturis:

balta – priekšā, sarkana – aizmugurē

Dienas gaitas lukturis:

balta

Aizmugurējais atstarotājs, kam nav trīsstūra formas:

sarkana

Aizmugurējais atstarotājs, trīsstūra formas:

sarkana

Priekšējais atstarotājs, kam nav trīsstūra formas:

identiska krītošajai gaismai (8)

8

Sānu atstarotājs, kam nav trīsstūra formas:

dzintarkrāsa; tomēr galējais aizmugurējais sānu atstarotājs var būt sarkans, ja tas ir grupēts ar vai ja tam daļa gaismu izstarojošās virsmas ir kopīga ar aizmugurējo gabarītlukturi, aizmugurējo kontūrlukturi, aizmugurējo miglas lukturi, bremžu lukturi, galējo aizmugurējo sarkano sānu gabarītlukturi vai aizmugurējo atstarotāju, kam nav trīsstūra formas.

Pagriešanās lukturis:

balta

Pamanāmības marķējums:

balta – priekšā;

balta vai dzeltena – sānos;

sarkana vai dzeltena aizmugurē (9)

9

Adaptīvās priekšējā apgaismojuma sistēmas (AFS):

AFS

balta

Ārējais palīgapgaismojuma lukturis:

balta

Manevrēšanas lukturis:

balta

| 5.16. | Lukturu skaits |
| --- | --- |

5.16.

Lukturu skaits

| 5.16.1. | Transportlīdzeklī uzstādīto lukturu skaitam ir jābūt tādam, kā norādīts šo noteikumu individuālajās specifikācijās. |
| --- | --- |

5.16.1.

Transportlīdzeklī uzstādīto lukturu skaitam ir jābūt tādam, kā norādīts šo noteikumu individuālajās specifikācijās.

| 5.17. | Jebkuru lukturi drīkst uzstādīt uz kustināmām sastāvdaļām ar nosacījumu, ka ir izpildīti 5.18., 5.19. un 5.20. punktā noteiktie nosacījumi. |
| --- | --- |

5.17.

Jebkuru lukturi drīkst uzstādīt uz kustināmām sastāvdaļām ar nosacījumu, ka ir izpildīti 5.18., 5.19. un 5.20. punktā noteiktie nosacījumi.

| 5.18. | Aizmugurējos gabarītlukturus, aizmugurējos virzienrādītājus un aizmugurējos atstarotājus, kas ir vai nav trīsstūra formas, drīkst uzstādīt uz kustināmām sastāvdaļām tikai tad: |
| --- | --- |

5.18.

Aizmugurējos gabarītlukturus, aizmugurējos virzienrādītājus un aizmugurējos atstarotājus, kas ir vai nav trīsstūra formas, drīkst uzstādīt uz kustināmām sastāvdaļām tikai tad:

| 5.18.1. | ja visos kustināmo sastāvdaļu fiksētajos stāvokļos uz šīm kustināmajām sastāvdaļām uzstādītie lukturi atbilst šiem lukturiem piemērojamajām novietojuma, ģeometriskās redzamības, kolorimetriskajām un fotometriskajām prasībām; |
| --- | --- |

5.18.1.

ja visos kustināmo sastāvdaļu fiksētajos stāvokļos uz šīm kustināmajām sastāvdaļām uzstādītie lukturi atbilst šiem lukturiem piemērojamajām novietojuma, ģeometriskās redzamības, kolorimetriskajām un fotometriskajām prasībām;

| 5.18.2. | ja 5.18. punktā minētās funkcijas iegūst ar divu tādu lukturu mezglu, kuri marķēti ar “D” (sk. 2.4.11.1. punktu), pietiek, ja novietojuma, ģeometriskās redzamības un fotometriskajām prasībām atbilst tikai viens no šiem lukturiem visos kustināmo sastāvdaļu fiksētajos stāvokļos;
  vai |
| --- | --- |

5.18.2.

ja 5.18. punktā minētās funkcijas iegūst ar divu tādu lukturu mezglu, kuri marķēti ar “D” (sk. 2.4.11.1. punktu), pietiek, ja novietojuma, ģeometriskās redzamības un fotometriskajām prasībām atbilst tikai viens no šiem lukturiem visos kustināmo sastāvdaļu fiksētajos stāvokļos;

vai

| 5.18.3. | ja minētajām funkcijām uzstāda un ieslēdz papildu lukturus, kad attiecīgā kustīgā sastāvdaļa atrodas fiksētā atvērtā stāvoklī, ar nosacījumu, ka šie papildu lukturi atbilst novietojuma, ģeometriskās redzamības un fotometriskajām prasībām, ko piemēro uz kustīgās sastāvdaļas uzstādītiem lukturiem. |
| --- | --- |

5.18.3.

ja minētajām funkcijām uzstāda un ieslēdz papildu lukturus, kad attiecīgā kustīgā sastāvdaļa atrodas fiksētā atvērtā stāvoklī, ar nosacījumu, ka šie papildu lukturi atbilst novietojuma, ģeometriskās redzamības un fotometriskajām prasībām, ko piemēro uz kustīgās sastāvdaļas uzstādītiem lukturiem.

| 5.18.4. | Ja 5.18. punktā minētās funkcijas iegūst ar savstarpēji atkarīgu lukturu sistēmu, piemēro jebkuru no šiem nosacījumiem:






  a) | ja visa savstarpēji atkarīgo lukturu sistēma ir uzstādīta uz kustīgās(-ajām) sastāvdaļas(-ām), jāizpilda 5.18.1. punkta prasības. Tomēr minētajām funkcijām drīkst ieslēgt papildu lukturus, kad kustīgā sastāvdaļa atrodas jebkurā fiksētā atvērtā stāvoklī, ar nosacījumu, ka šādi papildu lukturi atbilst visām novietojuma, ģeometriskās redzamības, kolorimetriskajām un fotometriskajām prasībām, ko piemēro uz kustīgās sastāvdaļas uzstādītajiem lukturiem;
  vai |
| --- | --- | --- |

5.18.4.

Ja 5.18. punktā minētās funkcijas iegūst ar savstarpēji atkarīgu lukturu sistēmu, piemēro jebkuru no šiem nosacījumiem:

a)

ja visa savstarpēji atkarīgo lukturu sistēma ir uzstādīta uz kustīgās(-ajām) sastāvdaļas(-ām), jāizpilda 5.18.1. punkta prasības. Tomēr minētajām funkcijām drīkst ieslēgt papildu lukturus, kad kustīgā sastāvdaļa atrodas jebkurā fiksētā atvērtā stāvoklī, ar nosacījumu, ka šādi papildu lukturi atbilst visām novietojuma, ģeometriskās redzamības, kolorimetriskajām un fotometriskajām prasībām, ko piemēro uz kustīgās sastāvdaļas uzstādītajiem lukturiem;

vai

| b) | ja savstarpēji atkarīgu lukturu sistēma ir daļēji uzstādīta uz nekustīgās sastāvdaļas un daļēji – uz kustīgās sastāvdaļas, izņemot virzienrādītāju lukturus, savstarpēji atkarīgajam(-iem) lukturim(-iem), ko pieteikuma iesniedzējs norādījis ierīces apstiprināšanas procedūras laikā, jāatbilst visām novietojuma, ārējās ģeometriskās redzamības, kolorimetriskajām un fotometriskajām prasībām, ko piemēro šādiem lukturiem, visos kustīgās(-o) sastāvdaļas(-u) fiksētajos stāvokļos. |
| --- | --- |

b)

ja savstarpēji atkarīgu lukturu sistēma ir daļēji uzstādīta uz nekustīgās sastāvdaļas un daļēji – uz kustīgās sastāvdaļas, izņemot virzienrādītāju lukturus, savstarpēji atkarīgajam(-iem) lukturim(-iem), ko pieteikuma iesniedzējs norādījis ierīces apstiprināšanas procedūras laikā, jāatbilst visām novietojuma, ārējās ģeometriskās redzamības, kolorimetriskajām un fotometriskajām prasībām, ko piemēro šādiem lukturiem, visos kustīgās(-o) sastāvdaļas(-u) fiksētajos stāvokļos.

Iekšējās ģeometriskās redzamības prasību(-as) uzskata par izpildītu(-ām), ja šāds(-i) savstarpēji atkarīgais(-ie) lukturis(-i) visos kustīgās(-o) sastāvdaļas(-u) fiksētajos stāvokļos joprojām atbilst fotometriskajām vērtībām, kas ierīces apstiprināšanai noteiktas attiecībā uz gaismas sadalījumu.

Attiecībā uz virzienrādītāju lukturiem savstarpēji atkarīgajam(-iem) lukturim(-iem), ko pieteikuma iesniedzējs norādījis ierīces apstiprināšanas procedūras laikā, jāatbilst visām novietojuma, ģeometriskās redzamības, fotometriskajām un kolorimetriskajām prasībām visos kustīgās(-o) sastāvdaļas(-u) fiksētajos stāvokļos. Šo nosacījumu nepiemēro, ja, lai ievērotu vai izpildītu ģeometriskās redzamības leņķi, ieslēdz papildu lukturus, kad kustīgā sastāvdaļa ir jebkādā fiksētā atvērtā stāvoklī, ar nosacījumu, ka šie papildu lukturi atbilst visām novietojuma, fotometriskajām un kolorimetriskajām prasībām, ko piemēro uz kustīgās sastāvdaļas uzstādītiem virzienrādītāju lukturiem.

| 5.19. | Kad kustīgās sastāvdaļas atrodas pozīcijā, kas nav “normāla lietošanas pozīcija”, uz tām uzstādītās ierīces nedrīkst radīt nevajadzīgu diskomfortu ceļu satiksmes dalībniekiem. |
| --- | --- |

5.19.

Kad kustīgās sastāvdaļas atrodas pozīcijā, kas nav “normāla lietošanas pozīcija”, uz tām uzstādītās ierīces nedrīkst radīt nevajadzīgu diskomfortu ceļu satiksmes dalībniekiem.

| 5.20. | Ja lukturis ir uzstādīts uz kustīgas sastāvdaļas un ja kustīgā sastāvdaļa ir “normālā(-ās) lietošanas pozīcijā(-ās)”, lukturim vienmēr jāatgriežas tajā(-ās) pozīcijā(-ās), ko ražotājs norādījis saskaņā ar šiem noteikumiem. Uzskata, ka tuvās gaismas lukturi un priekšējie miglas lukturi atbilst šai prasībai, ja, kustīgās sastāvdaļas pārvietojot un atgriežot normālajā pozīcijā 10 reizes, neviena no šo lukturu leņķiskā noliekuma vērtībām attiecībā pret luktura balstu, mērot pēc kustīgās sastāvdaļas katras darbināšanas, neatšķiras no 10 izmērīto vērtību vidējās vērtības vairāk kā par 0,15 procentiem. Ja šī vērtība ir pārsniegta, katru 6.2.6.1.1. punktā norādīto robežu izmaina atbilstoši pārsniegumam, lai samazinātu atļauto noliekuma diapazonu, pārbaudot transportlīdzekli saskaņā ar 6. pielikumu. |
| --- | --- |

5.20.

Ja lukturis ir uzstādīts uz kustīgas sastāvdaļas un ja kustīgā sastāvdaļa ir “normālā(-ās) lietošanas pozīcijā(-ās)”, lukturim vienmēr jāatgriežas tajā(-ās) pozīcijā(-ās), ko ražotājs norādījis saskaņā ar šiem noteikumiem. Uzskata, ka tuvās gaismas lukturi un priekšējie miglas lukturi atbilst šai prasībai, ja, kustīgās sastāvdaļas pārvietojot un atgriežot normālajā pozīcijā 10 reizes, neviena no šo lukturu leņķiskā noliekuma vērtībām attiecībā pret luktura balstu, mērot pēc kustīgās sastāvdaļas katras darbināšanas, neatšķiras no 10 izmērīto vērtību vidējās vērtības vairāk kā par 0,15 procentiem. Ja šī vērtība ir pārsniegta, katru 6.2.6.1.1. punktā norādīto robežu izmaina atbilstoši pārsniegumam, lai samazinātu atļauto noliekuma diapazonu, pārbaudot transportlīdzekli saskaņā ar 6. pielikumu.

| 5.21. | Neviena kustīgā daļa nevienā fiksētā pozīcijā, kas atšķiras no “normālās lietošanas pozīcijas”, neatkarīgi no tā, vai uz tās ir vai nav uzstādīta gaismas signālierīce, nedrīkst apslēpt vairāk kā 50 procentus no priekšējo un aizmugurējo gabarītlukturu, priekšējo un aizmugurējo virzienrādītāju lukturu un atstarotāju redzamās virsmas atskaites ass virzienā.
  Kustīgas sastāvdaļas fiksēts stāvoklis ir kustīgās sastāvdaļas stabils(-i) vai dabisks(-i) atbalsta stāvoklis(-ļi), ko norādījis transportlīdzekļa ražotājs, vai tā būtu noslēgta, vai nenoslēgta.
  Ja minētā prasība nav izpildāma: |
| --- | --- |

5.21.

Neviena kustīgā daļa nevienā fiksētā pozīcijā, kas atšķiras no “normālās lietošanas pozīcijas”, neatkarīgi no tā, vai uz tās ir vai nav uzstādīta gaismas signālierīce, nedrīkst apslēpt vairāk kā 50 procentus no priekšējo un aizmugurējo gabarītlukturu, priekšējo un aizmugurējo virzienrādītāju lukturu un atstarotāju redzamās virsmas atskaites ass virzienā.

Kustīgas sastāvdaļas fiksēts stāvoklis ir kustīgās sastāvdaļas stabils(-i) vai dabisks(-i) atbalsta stāvoklis(-ļi), ko norādījis transportlīdzekļa ražotājs, vai tā būtu noslēgta, vai nenoslēgta.

Ja minētā prasība nav izpildāma:

| 5.21.1. | gadījumos, kad kustīgā sastāvdaļa apslēpj vairāk nekā 50 procentus šo lukturu redzamās virsmas to atskaites ass virzienā, ieslēdz papildu lukturus, kas atbilst visām minēto lukturu novietojuma, ģeometriskās redzamības, kolorimetriskajām un fotometriskajām prasībām; |
| --- | --- |

5.21.1.

gadījumos, kad kustīgā sastāvdaļa apslēpj vairāk nekā 50 procentus šo lukturu redzamās virsmas to atskaites ass virzienā, ieslēdz papildu lukturus, kas atbilst visām minēto lukturu novietojuma, ģeometriskās redzamības, kolorimetriskajām un fotometriskajām prasībām;

| 5.21.2. | piezīmei paziņojuma veidlapā (1. pielikuma 10.1. punkts) jāinformē citas administratīvās iestādes, ka kustīgās sastāvdaļas var apslēpt vairāk nekā 50 procentus redzamās virsmas atskaites ass virzienā; un
  uzrakstam transportlīdzeklī jāinformē lietotājs, ka noteiktā(-os) kustīgo sastāvdaļu stāvoklī(-ļos) citi ceļu satiksmes dalībnieki jābrīdina par transportlīdzekļa atrašanos uz ceļa; piemēram, ar brīdinājuma trīsstūri vai citām ierīcēm saskaņā ar nacionālajām prasībām lietošanai uz ceļa. |
| --- | --- |

5.21.2.

piezīmei paziņojuma veidlapā (1. pielikuma 10.1. punkts) jāinformē citas administratīvās iestādes, ka kustīgās sastāvdaļas var apslēpt vairāk nekā 50 procentus redzamās virsmas atskaites ass virzienā; un

uzrakstam transportlīdzeklī jāinformē lietotājs, ka noteiktā(-os) kustīgo sastāvdaļu stāvoklī(-ļos) citi ceļu satiksmes dalībnieki jābrīdina par transportlīdzekļa atrašanos uz ceļa; piemēram, ar brīdinājuma trīsstūri vai citām ierīcēm saskaņā ar nacionālajām prasībām lietošanai uz ceļa.

| 5.21.3. | Uz atstarotājiem 5.21.2. punkts neattiecas. |
| --- | --- |

5.21.3.

Uz atstarotājiem 5.21.2. punkts neattiecas.

| 5.22. | Ja lukturi nevar darbināt, uzstādot vienīgi gaismas avotu un/vai drošinātāju, par neesošu uzskata arī lukturi, uz kura ir apstiprinājuma marķējums, izņemot atstarotājus. |
| --- | --- |

5.22.

Ja lukturi nevar darbināt, uzstādot vienīgi gaismas avotu un/vai drošinātāju, par neesošu uzskata arī lukturi, uz kura ir apstiprinājuma marķējums, izņemot atstarotājus.

| 5.23. | Lukturus, kas apstiprināti ar gaismas avotu(-iem) saskaņā ar ANO Noteikumiem Nr. 37, izņemot, ja šādus gaismas avotus lieto kā nenomaināmus gaismas avotus, kā definēts šo noteikumu 2.9.1.2. punktā, transportlīdzeklī uzstāda tā, ka gaismas avotu var pareizi nomainīt bez kvalificētas palīdzības un bez īpašiem darbarīkiem, izņemot tos, ko kopā ar transportlīdzekli piegādājis ražotājs. Transportlīdzekļa ražotājs līdz ar transportlīdzekli piegādā nomaiņas procedūras detalizētu aprakstu. |
| --- | --- |

5.23.

Lukturus, kas apstiprināti ar gaismas avotu(-iem) saskaņā ar ANO Noteikumiem Nr. 37, izņemot, ja šādus gaismas avotus lieto kā nenomaināmus gaismas avotus, kā definēts šo noteikumu 2.9.1.2. punktā, transportlīdzeklī uzstāda tā, ka gaismas avotu var pareizi nomainīt bez kvalificētas palīdzības un bez īpašiem darbarīkiem, izņemot tos, ko kopā ar transportlīdzekli piegādājis ražotājs. Transportlīdzekļa ražotājs līdz ar transportlīdzekli piegādā nomaiņas procedūras detalizētu aprakstu.

| 5.23.1. | Ja gaismas avota modulim ir turētājs apstiprinātam nomaināmam gaismas avotam saskaņā ar Noteikumiem Nr. 37, šim gaismas avotam ir jābūt nomaināmam, kā prasīts 5.23. punktā. |
| --- | --- |

5.23.1.

Ja gaismas avota modulim ir turētājs apstiprinātam nomaināmam gaismas avotam saskaņā ar Noteikumiem Nr. 37, šim gaismas avotam ir jābūt nomaināmam, kā prasīts 5.23. punktā.

| 5.24. | Aizmugurējā gabarītluktura gaismas signalizācijas funkcijas pagaidu bezatteices nomaiņa ir atļauta ar nosacījumu, ka nomainošā funkcija atteices gadījumā krāsas, galvenā stipruma un novietojuma ziņā ir līdzīga funkcijai, kas vairs nedarbojas, un ar nosacījumu, ka maiņas ierīce turpina pildīt savu sākotnējo drošības funkciju. Nomaiņas laikā signalizatoram kontrolmērinstrumentu panelī (šo noteikumu 2.3.5. punkts) jānorāda pagaidu nomaiņa un vajadzība pēc remonta. |
| --- | --- |

5.24.

Aizmugurējā gabarītluktura gaismas signalizācijas funkcijas pagaidu bezatteices nomaiņa ir atļauta ar nosacījumu, ka nomainošā funkcija atteices gadījumā krāsas, galvenā stipruma un novietojuma ziņā ir līdzīga funkcijai, kas vairs nedarbojas, un ar nosacījumu, ka maiņas ierīce turpina pildīt savu sākotnējo drošības funkciju. Nomaiņas laikā signalizatoram kontrolmērinstrumentu panelī (šo noteikumu 2.3.5. punkts) jānorāda pagaidu nomaiņa un vajadzība pēc remonta.

| 5.25. | Ja ir uzstādīta AFS, to uzskata par ekvivalentu tuvās gaismas lukturu pārim, un, ja tā nodrošina tālās gaismas funkciju(-as), to uzskata par ekvivalentu tālās gaismas lukturu pārim. |
| --- | --- |

5.25.

Ja ir uzstādīta AFS

| 5.26. | Ir atļauti aizmugurējie virzienrādītāju lukturi, aizmugurējie gabarītlukturi, bremžu lukturi (izņemot S4 kategorijas bremžu lukturus) un aizmugurējie miglas lukturi ar maināma gaismas stipruma vadību, kas vienlaikus reaģē vismaz uz vienu no šādiem ārējiem apstākļiem: apkārtējais apgaismojums, migla, sniegputenis, lietus, šļakatas, putekļu mākoņi, gaismu izstarojošās virsmas piesārņojums — ar nosacījumu, ka tiem noteiktā stipruma attiecība tiek saglabāta visās variāciju pārejās. Pārejas laikā nedrīkst būt novērojamas asas stipruma variācijas. S4 kategorijas bremžu lukturiem drīkst būt mainīgs gaismas stiprums neatkarīgi no pārējiem lukturiem. Vadītājam drīkst būt iespēja iestatīt iepriekšminēto funkciju gaismas stiprumus atbilstoši to nemainīgajai kategorijai un pārslēgt tās atpakaļ uz automātiski mainīgo kategoriju. |
| --- | --- |

5.26.

Ir atļauti aizmugurējie virzienrādītāju lukturi, aizmugurējie gabarītlukturi, bremžu lukturi (izņemot S4 kategorijas bremžu lukturus) un aizmugurējie miglas lukturi ar maināma gaismas stipruma vadību, kas vienlaikus reaģē vismaz uz vienu no šādiem ārējiem apstākļiem: apkārtējais apgaismojums, migla, sniegputenis, lietus, šļakatas, putekļu mākoņi, gaismu izstarojošās virsmas piesārņojums — ar nosacījumu, ka tiem noteiktā stipruma attiecība tiek saglabāta visās variāciju pārejās. Pārejas laikā nedrīkst būt novērojamas asas stipruma variācijas. S4 kategorijas bremžu lukturiem drīkst būt mainīgs gaismas stiprums neatkarīgi no pārējiem lukturiem. Vadītājam drīkst būt iespēja iestatīt iepriekšminēto funkciju gaismas stiprumus atbilstoši to nemainīgajai kategorijai un pārslēgt tās atpakaļ uz automātiski mainīgo kategoriju.

| 5.27. | M un N kategorijas transportlīdzekļu gadījumā pieteikuma iesniedzējs pierāda par tipa apstiprināšanas testiem atbildīgajam tehniskajam dienestam, ka elektroenerģijas padeves nosacījumi 2.5.1., 2.5.2., 2.5.4., 2.5.6. un 2.5.7. punktā minētajām ierīcēm, kad transportlīdzekļa elektriskā sistēma ir nemainīga sprieguma darba stāvoklī, kas atbilst pieteikuma iesniedzēja norādītajai atbilstošajai mehāniskā transportlīdzekļa kategorijai, atbilst šādiem noteikumiem: |
| --- | --- |

5.27.

M un N kategorijas transportlīdzekļu gadījumā pieteikuma iesniedzējs pierāda par tipa apstiprināšanas testiem atbildīgajam tehniskajam dienestam, ka elektroenerģijas padeves nosacījumi 2.5.1., 2.5.2., 2.5.4., 2.5.6. un 2.5.7. punktā minētajām ierīcēm, kad transportlīdzekļa elektriskā sistēma ir nemainīga sprieguma darba stāvoklī, kas atbilst pieteikuma iesniedzēja norādītajai atbilstošajai mehāniskā transportlīdzekļa kategorijai, atbilst šādiem noteikumiem:

| 5.27.1. | spriegums, kas tiek pievadīts tādu ierīču spailēm, kuras atbilstoši to tipa apstiprinājuma dokumentācijai ir pārbaudītas ar īpašu elektroenerģijas padevi/gaismas avota elektronisko vadības ierīci vai sekundārā darbības režīmā, vai pie pieteikuma iesniedzēja pieprasītā sprieguma, nepārsniedz spriegumu, kas norādīts attiecīgajām ierīcēm vai funkcijām, tās apstiprinot; |
| --- | --- |

5.27.1.

spriegums, kas tiek pievadīts tādu ierīču spailēm, kuras atbilstoši to tipa apstiprinājuma dokumentācijai ir pārbaudītas ar īpašu elektroenerģijas padevi/gaismas avota elektronisko vadības ierīci vai sekundārā darbības režīmā, vai pie pieteikuma iesniedzēja pieprasītā sprieguma, nepārsniedz spriegumu, kas norādīts attiecīgajām ierīcēm vai funkcijām, tās apstiprinot;

| 5.27.2. | visos elektroenerģijas padeves nosacījumu gadījumos, kurus neaptver 5.27.1. punkts, spriegums uz ierīces(-ču) vai funkcijas(-u) spailēm nedrīkst pārsniegt 6,75 V (6 voltu sistēmās), 13,5 V (12 voltu sistēmās) vai 28 V (24 voltu sistēmās) par vairāk kā 3 procentiem. Līdzekļi, ar kuriem regulē maksimālo spriegumu uz ierīces spailēm, ērtības labad drīkst atrasties ierīces korpusā. |
| --- | --- |

5.27.2.

visos elektroenerģijas padeves nosacījumu gadījumos, kurus neaptver 5.27.1. punkts, spriegums uz ierīces(-ču) vai funkcijas(-u) spailēm nedrīkst pārsniegt 6,75 V (6 voltu sistēmās), 13,5 V (12 voltu sistēmās) vai 28 V (24 voltu sistēmās) par vairāk kā 3 procentiem. Līdzekļi, ar kuriem regulē maksimālo spriegumu uz ierīces spailēm, ērtības labad drīkst atrasties ierīces korpusā.

| 5.27.3. | Noteikumi 5.27.1. un 5.27.2. punktā neattiecas uz ierīcēm, kuras satur gaismas avota elektronisko vadības ierīci vai mainīga stipruma regulatoru, kā daļu no ierīces. |
| --- | --- |

5.27.3.

Noteikumi 5.27.1. un 5.27.2. punktā neattiecas uz ierīcēm, kuras satur gaismas avota elektronisko vadības ierīci vai mainīga stipruma regulatoru, kā daļu no ierīces.

| 5.27.4. | Apstiprinājuma dokumentācijai pievieno ziņojumu, kurā apraksta atbilstības pierādīšanas metodes un iegūtos rezultātus. |
| --- | --- |

5.27.4.

Apstiprinājuma dokumentācijai pievieno ziņojumu, kurā apraksta atbilstības pierādīšanas metodes un iegūtos rezultātus.

| 5.28. | Vispārīgi noteikumi saistībā ar ģeometrisko redzamību |
| --- | --- |

5.28.

Vispārīgi noteikumi saistībā ar ģeometrisko redzamību

| 5.28.1. | Ģeometriskās redzamības leņķu iekšpusē nedrīkst būt šķēršļu gaismas izplatībai no luktura redzamās virsmas jebkuras daļas, vērojot no bezgalības. Tomēr šķēršļus neņem vērā, ja tie norādīti jau luktura tipa apstiprināšanas laikā. |
| --- | --- |

5.28.1.

Ģeometriskās redzamības leņķu iekšpusē nedrīkst būt šķēršļu gaismas izplatībai no luktura redzamās virsmas jebkuras daļas, vērojot no bezgalības. Tomēr šķēršļus neņem vērā, ja tie norādīti jau luktura tipa apstiprināšanas laikā.

| 5.28.2. | Ja mērījumus veic tuvāk lukturim, novērošanas virzienu maina paralēli, lai panāktu tādu pašu precizitāti. |
| --- | --- |

5.28.2.

Ja mērījumus veic tuvāk lukturim, novērošanas virzienu maina paralēli, lai panāktu tādu pašu precizitāti.

| 5.28.3. | Ja uzstādītam lukturim kādu luktura redzamās virsmas daļu aizsedz kādas citas transportlīdzekļa daļas, sniedz pierādījumu, ka šķēršļu neaizsegtā luktura daļa joprojām atbilst fotometriskajām vērtībām, kas noteiktas ierīces apstiprināšanai. |
| --- | --- |

5.28.3.

Ja uzstādītam lukturim kādu luktura redzamās virsmas daļu aizsedz kādas citas transportlīdzekļa daļas, sniedz pierādījumu, ka šķēršļu neaizsegtā luktura daļa joprojām atbilst fotometriskajām vērtībām, kas noteiktas ierīces apstiprināšanai.

| 5.28.4. | Ja ģeometriskās redzamības vertikālo leņķi zem horizontāles drīkst samazināt līdz 5° (lukturis atrodas mazāk nekā 750 mm virs zemes, mērot saskaņā ar 5.8.1. punkta nosacījumiem), uzstādītās optiskās vienības fotometrisko mērījumu lauku drīkst samazināt līdz 5° zem horizontāles. |
| --- | --- |

5.28.4.

Ja ģeometriskās redzamības vertikālo leņķi zem horizontāles drīkst samazināt līdz 5° (lukturis atrodas mazāk nekā 750 mm virs zemes, mērot saskaņā ar 5.8.1. punkta nosacījumiem), uzstādītās optiskās vienības fotometrisko mērījumu lauku drīkst samazināt līdz 5° zem horizontāles.

| 5.28.5. | Savstarpēji atkarīgu lukturu sistēmas ģeometriskās redzamības prasībām jābūt izpildītām, kad visi tās savstarpēji atkarīgie lukturi tiek darbināti kopā. |
| --- | --- |

5.28.5.

Savstarpēji atkarīgu lukturu sistēmas ģeometriskās redzamības prasībām jābūt izpildītām, kad visi tās savstarpēji atkarīgie lukturi tiek darbināti kopā.

| 5.29. | LED modulim nav obligāti jābūt nomaināmam, ja tā norādīts sastāvdaļas tipa apstiprinājuma paziņojuma lapā. |
| --- | --- |

5.29.

LED

| 5.30. | Visiem lukturiem (ierīcēm) attiecīgā gadījumā jābūt ar tipa apstiprinājumu atbilstoši ANO noteikumiem par attiecīgo ierīci, kā noteikts šo noteikumu 6. punkta attiecīgajos apakšpunktos, kad to uzstāda transportlīdzeklim. |
| --- | --- |

5.30.

Visiem lukturiem (ierīcēm) attiecīgā gadījumā jābūt ar tipa apstiprinājumu atbilstoši ANO noteikumiem par attiecīgo ierīci, kā noteikts šo noteikumu 6. punkta attiecīgajos apakšpunktos, kad to uzstāda transportlīdzeklim.

| 5.31. | Transportlīdzeklim, kas apstiprināts saskaņā ar šiem noteikumiem, uzstādītos un saskaņā ar ANO Noteikumiem Nr. 37, 99 vai 128 vienai vai vairākām nomaināmu gaismas avotu kategorijām apstiprinātos lukturus aprīko tikai ar tādiem gaismas avotiem, kas apstiprināti saskaņā ar šīm gaismas avotu kategorijām.
  Šī prasība neattiecas uz gaismas avota moduļiem, LED moduļiem un nenomaināmiem gaismas avotiem, izņemot, ja tie ir jāapstiprina saskaņā ar piemērojamiem ANO noteikumiem. |
| --- | --- |

5.31.

Transportlīdzeklim, kas apstiprināts saskaņā ar šiem noteikumiem, uzstādītos un saskaņā ar ANO Noteikumiem Nr. 37, 99 vai 128 vienai vai vairākām nomaināmu gaismas avotu kategorijām apstiprinātos lukturus aprīko tikai ar tādiem gaismas avotiem, kas apstiprināti saskaņā ar šīm gaismas avotu kategorijām.

Šī prasība neattiecas uz gaismas avota moduļiem, LED moduļiem un nenomaināmiem gaismas avotiem, izņemot, ja tie ir jāapstiprina saskaņā ar piemērojamiem ANO noteikumiem.

LED

| 5.32. | Ārējs statusa indikators
  Ir atļauts viens ārējais transportlīdzekļa signalizācijas sistēmas (VAS), signalizācijas sistēmas (AS) un imobilaizera statusa indikators, ja:






  a) | gaismas stiprums jebkurā virzienā nepārsniedz 0,5 cd; |
| --- | --- | --- |

5.32.

Ārējs statusa indikators

Ir atļauts viens ārējais transportlīdzekļa signalizācijas sistēmas (VAS), signalizācijas sistēmas (AS) un imobilaizera statusa indikators, ja:

VAS

AS

a)

gaismas stiprums jebkurā virzienā nepārsniedz 0,5 cd;

| b) | izstarotās gaismas krāsa ir balta, sarkana vai dzintarkrāsas; |
| --- | --- |

b)

izstarotās gaismas krāsa ir balta, sarkana vai dzintarkrāsas;

| c) | redzamās virsmas laukums nav lielāks kā 20 cm2. |
| --- | --- |

c)

redzamās virsmas laukums nav lielāks kā 20 cm2.

2

Transportlīdzeklī ir atļauti līdz diviem transportlīdzekļa signalizācijas sistēmas (VAS), signalizācijas sistēmas (AS) un imobilaizera ārējiem statusa indikatoriem ar nosacījumu, ka katra indikatora redzamā virsma nepārsniedz 10 cm2.

VAS

AS

2

| 5.33. | Ierīci, kuras tips apstiprināts saskaņā ar ANO Noteikumu Nr. 148 un/vai 149, un/vai 150 jebkuras iepriekšējās sērijas grozījumiem, uzskata par ekvivalentu tādai, kas apstiprināta saskaņā ar ANO Noteikumu Nr. 148 un/vai 149, un/vai 150 jaunākās sērijas grozījumiem, ja neatšķiras izmaiņu indeksi (definēti 2.1.6. punktā) attiecībā uz katru atsevišķo lukturi (funkciju). Šādā gadījumā šādu ierīci drīkst uzstādīt apstiprināmā tipa transportlīdzeklim, neveicot ierīces tipa apstiprinājuma dokumentu un ierīces marķējumu atjaunināšanu. |
| --- | --- |

5.33.

Ierīci, kuras tips apstiprināts saskaņā ar ANO Noteikumu Nr. 148 un/vai 149, un/vai 150 jebkuras iepriekšējās sērijas grozījumiem, uzskata par ekvivalentu tādai, kas apstiprināta saskaņā ar ANO Noteikumu Nr. 148 un/vai 149, un/vai 150 jaunākās sērijas grozījumiem, ja neatšķiras izmaiņu indeksi (definēti 2.1.6. punktā) attiecībā uz katru atsevišķo lukturi (funkciju). Šādā gadījumā šādu ierīci drīkst uzstādīt apstiprināmā tipa transportlīdzeklim, neveicot ierīces tipa apstiprinājuma dokumentu un ierīces marķējumu atjaunināšanu.

| 5.34. | Aizstājošiem LED gaismas avotiem apstiprinātu un ar tiem aprīkotu lukturu izmantošana ir atļauta tikai tad, ja ir 3.2.8. punktā norādītais paziņojums un tas ir apstiprinošs.
  Lai pārliecinātos par šī paziņojuma ievērošanu, gan tipa apstiprināšanas procesā, gan ražošanas atbilstības verifikācijā pārbauda marķējuma esību uz lukturiem attiecībā uz aizstājoša(-u) LED gaismas avota(-u) izmantošanu. |
| --- | --- |

5.34.

Aizstājošiem LED

Lai pārliecinātos par šī paziņojuma ievērošanu, gan tipa apstiprināšanas procesā, gan ražošanas atbilstības verifikācijā pārbauda marķējuma esību uz lukturiem attiecībā uz aizstājoša(-u) LED gaismas avota(-u) izmantošanu.

LED

6.   INDIVIDUĀLAS SPECIFIKĀCIJAS

| 6.1. | Tālās gaismas lukturis (ANO Noteikumi Nr. 98, 112 vai 149) |
| --- | --- |

6.1.

Tālās gaismas lukturis (ANO Noteikumi Nr. 98, 112 vai 149)

| 6.1.1. | Esība
  Obligāti mehāniskajiem transportlīdzekļiem. Aizliegti piekabēm. |
| --- | --- |

6.1.1.

Esība

Obligāti mehāniskajiem transportlīdzekļiem. Aizliegti piekabēm.

| 6.1.2. | Skaits
  Divi vai četri, apstiprināta tipa saskaņā ar






  (a) | ANO Noteikumiem Nr. 98 vai 112, izņemot A klases galveno lukturi,
  vai |
| --- | --- | --- |

6.1.2.

Skaits

Divi vai četri, apstiprināta tipa saskaņā ar

(a)

ANO Noteikumiem Nr. 98 vai 112, izņemot A klases galveno lukturi,

vai

| (b) | ANO Noteikumiem Nr. 149, tikai B un D klases galvenie lukturi. |
| --- | --- |

(b)

ANO Noteikumiem Nr. 149, tikai B un D klases galvenie lukturi.

N3 kategorijas transportlīdzekļiem: drīkst uzstādīt divus papildu tālās gaismas lukturus.

3

Ja transportlīdzeklis aprīkots ar četriem ieslēpjamiem galvenajiem lukturiem, divus papildu galvenos lukturus atļauts uzstādīt tikai gaismas signalizēšanai, kas sastāv no īslaicīgas ieslēgšanas/izslēgšanas ar īsiem intervāliem (sk. 5.12. punktu) diennakts gaišajā laikā.

| 6.1.3. | Izkārtojums
  Individuālu specifikāciju nav. |
| --- | --- |

6.1.3.

Izkārtojums

Individuālu specifikāciju nav.

| 6.1.4. | Novietojums |
| --- | --- |

6.1.4.

Novietojums

| 6.1.4.1. | Platumā: individuālu specifikāciju nav. |
| --- | --- |

6.1.4.1.

Platumā: individuālu specifikāciju nav.

| 6.1.4.2. | Augstumā: individuālu specifikāciju nav. |
| --- | --- |

6.1.4.2.

Augstumā: individuālu specifikāciju nav.

| 6.1.4.3. | Garumā: transportlīdzekļa priekšā. Šo prasību uzskata par izpildītu, ja izstarotā gaisma ne tieši, ne netieši nerada diskomfortu vadītājam kā atspulgs no netiešas redzamības ierīcēm un/vai citām transportlīdzekļa gaismu atstarojošām virsmām. |
| --- | --- |

6.1.4.3.

Garumā: transportlīdzekļa priekšā. Šo prasību uzskata par izpildītu, ja izstarotā gaisma ne tieši, ne netieši nerada diskomfortu vadītājam kā atspulgs no netiešas redzamības ierīcēm un/vai citām transportlīdzekļa gaismu atstarojošām virsmām.

| 6.1.5. | Ģeometriskā redzamība
  Apgaismojošās virsmas redzamību, tostarp tās redzamību zonās, kas attiecīgajā novērošanas virzienā šķiet neapgaismotas, nodrošina diverģējošā telpā, ko apraksta, zīmējot līnijas, kuras pamatojas uz apgaismojošās virsmas perimetru un veido ne mazāku kā 5° leņķi ar galvenā luktura atskaites asi. Ģeometriskās redzamības leņķu virsotne ir apgaismojošās virsmas projekcijas perimetrs šķērsplaknē, kas pieskaras galvenā luktura lēcas daļai, kura atrodas vistālāk priekšā. |
| --- | --- |

6.1.5.

Ģeometriskā redzamība

Apgaismojošās virsmas redzamību, tostarp tās redzamību zonās, kas attiecīgajā novērošanas virzienā šķiet neapgaismotas, nodrošina diverģējošā telpā, ko apraksta, zīmējot līnijas, kuras pamatojas uz apgaismojošās virsmas perimetru un veido ne mazāku kā 5° leņķi ar galvenā luktura atskaites asi. Ģeometriskās redzamības leņķu virsotne ir apgaismojošās virsmas projekcijas perimetrs šķērsplaknē, kas pieskaras galvenā luktura lēcas daļai, kura atrodas vistālāk priekšā.

| 6.1.6. | Orientācija
  Virzienā uz priekšu.
  Katrā transportlīdzekļa pusē drīkst būt ne vairāk kā viens tālās gaismas lukturis, kas drīkst būt grozāms, lai nodrošinātu līkuma izgaismojumu. |
| --- | --- |

6.1.6.

Orientācija

Virzienā uz priekšu.

Katrā transportlīdzekļa pusē drīkst būt ne vairāk kā viens tālās gaismas lukturis, kas drīkst būt grozāms, lai nodrošinātu līkuma izgaismojumu.

| 6.1.7. | Elektriskie slēgumi |
| --- | --- |

6.1.7.

Elektriskie slēgumi

| 6.1.7.1. | Izņemot gadījumus, kad tālās gaismas lukturi tiek izmantoti ar īsiem intervāliem mirgojošas gaismas brīdinājuma signālu došanai, tie drīkst būt ieslēdzami tikai tad, kad manuāli aktivēti tuvās gaismas lukturi vai iestājušies tuvās gaismas lukturu automātiskas ieslēgšanās apstākļi. Tādējādi, tālās gaismas lukturiem automātiski jāizslēdzas, manuāli deaktivējot tuvās gaismas lukturus, vai kad tuvās gaismas lukturu automātiskas ieslēgšanās apstākļu vairs nav. |
| --- | --- |

6.1.7.1.

Izņemot gadījumus, kad tālās gaismas lukturi tiek izmantoti ar īsiem intervāliem mirgojošas gaismas brīdinājuma signālu došanai, tie drīkst būt ieslēdzami tikai tad, kad manuāli aktivēti tuvās gaismas lukturi vai iestājušies tuvās gaismas lukturu automātiskas ieslēgšanās apstākļi. Tādējādi, tālās gaismas lukturiem automātiski jāizslēdzas, manuāli deaktivējot tuvās gaismas lukturus, vai kad tuvās gaismas lukturu automātiskas ieslēgšanās apstākļu vairs nav.

| 6.1.7.2. | Tālās gaismas lukturu vadība drīkst būt automātiska attiecībā uz to ieslēgšanu un izslēgšanu, vadības signālus radot sensoru sistēmai, kas spēj noteikt šādus apstākļus un reaģēt uz katru no tiem:






  a) | apkārtējais apgaismojums; |
| --- | --- | --- |

6.1.7.2.

Tālās gaismas lukturu vadība drīkst būt automātiska attiecībā uz to ieslēgšanu un izslēgšanu, vadības signālus radot sensoru sistēmai, kas spēj noteikt šādus apstākļus un reaģēt uz katru no tiem:

a)

apkārtējais apgaismojums;

| b) | pretimbraucošo transportlīdzekļu priekšējo apgaismes ierīču un gaismas signālierīču izstarotā gaisma; |
| --- | --- |

b)

pretimbraucošo transportlīdzekļu priekšējo apgaismes ierīču un gaismas signālierīču izstarotā gaisma;

| c) | priekšā braucošo transportlīdzekļu aizmugurējo gaismas signālierīču izstarotā gaisma. |
| --- | --- |

c)

priekšā braucošo transportlīdzekļu aizmugurējo gaismas signālierīču izstarotā gaisma.

Ir atļautas sensoru papildfunkcijas veiktspējas uzlabošanai.

Šajā punktā “transportlīdzekļi” ir tādi L, M, N, O un T kategorijas transportlīdzekļi, kā arī velosipēdi, kas aprīkoti ar atstarotājiem, ar apgaismes ierīcēm un gaismas signālierīcēm, kuras ir ieslēgtas.

| 6.1.7.3. | Vienmēr jābūt iespējai manuāli ieslēgt un izslēgt tālās gaismas lukturus un manuāli deaktivēt tālās gaismas lukturu automātisko vadību.
  Turklāt tālās gaismas lukturu izslēgšanai un to automātiskās vadības deaktivēšanai jānotiek ar vienkāršu un tūlītēju manuālu darbību; apakšizvēlņu izmantošana nav atļauta. |
| --- | --- |

6.1.7.3.

Vienmēr jābūt iespējai manuāli ieslēgt un izslēgt tālās gaismas lukturus un manuāli deaktivēt tālās gaismas lukturu automātisko vadību.

Turklāt tālās gaismas lukturu izslēgšanai un to automātiskās vadības deaktivēšanai jānotiek ar vienkāršu un tūlītēju manuālu darbību; apakšizvēlņu izmantošana nav atļauta.

| 6.1.7.4. | Tālās gaismas lukturi drīkst būt ieslēdzami vai nu vienlaicīgi, vai pa pāriem. Ja ir uzstādīti divi papildu tālās gaismas lukturi, kā saskaņā ar 6.1.2. punktu atļauts tikai N3 kategorijas transportlīdzekļiem, vienlaicīgi drīkst tikt ieslēgti ne vairāk kā divi pāri. Pārslēdzot no tuvās gaismas uz tālo gaismu, jāieslēdzas vismaz vienam tālās gaismas lukturu pārim. Pārslēdzot no tālās gaismas uz tuvo gaismu, vienlaicīgi jāizslēdzas visiem tālās gaismas lukturiem. |
| --- | --- |

6.1.7.4.

Tālās gaismas lukturi drīkst būt ieslēdzami vai nu vienlaicīgi, vai pa pāriem. Ja ir uzstādīti divi papildu tālās gaismas lukturi, kā saskaņā ar 6.1.2. punktu atļauts tikai N3

| 6.1.7.5. | Tuvā gaisma drīkst palikt ieslēgta vienlaicīgi ar tālo gaismu. |
| --- | --- |

6.1.7.5.

Tuvā gaisma drīkst palikt ieslēgta vienlaicīgi ar tālo gaismu.

| 6.1.7.6. | Ja uzstādīti četri ieslēpjami galvenie lukturi, to paceltam stāvoklim jānovērš jebkādu papildu galveno lukturu vienlaicīga darbība, ja tie paredzēti tāda gaismas signāla došanai, kas sastāv no ieslēgšanās/izslēgšanās ar īsiem intervāliem (5.12. punkts) diennakts gaišajā laikā. |
| --- | --- |

6.1.7.6.

Ja uzstādīti četri ieslēpjami galvenie lukturi, to paceltam stāvoklim jānovērš jebkādu papildu galveno lukturu vienlaicīga darbība, ja tie paredzēti tāda gaismas signāla došanai, kas sastāv no ieslēgšanās/izslēgšanās ar īsiem intervāliem (5.12. punkts) diennakts gaišajā laikā.

| 6.1.8. | Signalizators
  Noslēgta kontūra signalizators ir obligāts. |
| --- | --- |

6.1.8.

Signalizators

Noslēgta kontūra signalizators ir obligāts.

| 6.1.8.1. | Ja tālās gaismas lukturu vadība ir automātiska, kā aprakstīts 6.1.7.1. punktā, jānodrošina norāde vadītājam, ka ir aktivēta tālās gaismas automātiskas kontroles funkcija. Šai informācijai jābūt parādītai, kamēr ir aktivēta automātiskā vadība. |
| --- | --- |

6.1.8.1.

Ja tālās gaismas lukturu vadība ir automātiska, kā aprakstīts 6.1.7.1. punktā, jānodrošina norāde vadītājam, ka ir aktivēta tālās gaismas automātiskas kontroles funkcija. Šai informācijai jābūt parādītai, kamēr ir aktivēta automātiskā vadība.

| 6.1.9. | Citas prasības |
| --- | --- |

6.1.9.

Citas prasības

| 6.1.9.1. | Vienlaicīgi ieslēdzamo tālās gaismas lukturu kopējais maksimālais gaismas stiprums nedrīkst pārsniegt 430 000 cd, kas atbilst atsauces vērtībai 100. |
| --- | --- |

6.1.9.1.

Vienlaicīgi ieslēdzamo tālās gaismas lukturu kopējais maksimālais gaismas stiprums nedrīkst pārsniegt 430 000 cd, kas atbilst atsauces vērtībai 100.

| 6.1.9.2. | Šo maksimālo gaismas stiprumu iegūst, saskaitot atsevišķos kontrolskaitļus, kas norādīti uz vairākiem galvenajiem lukturiem. Katram galvenajam lukturim ar marķējumu “R” vai “CR” piešķir kontrolskaitli “10”. |
| --- | --- |

6.1.9.2.

Šo maksimālo gaismas stiprumu iegūst, saskaitot atsevišķos kontrolskaitļus, kas norādīti uz vairākiem galvenajiem lukturiem. Katram galvenajam lukturim ar marķējumu “R” vai “CR” piešķir kontrolskaitli “10”.

| 6.1.9.3. | Tālās gaismas lukturu automātiska ieslēgšana un izslēgšana |
| --- | --- |

6.1.9.3.

Tālās gaismas lukturu automātiska ieslēgšana un izslēgšana

| 6.1.9.3.1. | Sensoru sistēmai, ko izmanto tālās gaismas lukturu automātiskas ieslēgšanas un izslēgšanas vadībai, kā aprakstīts 6.1.7.1. punktā, jāatbilst šādām prasībām. |
| --- | --- |

6.1.9.3.1.

Sensoru sistēmai, ko izmanto tālās gaismas lukturu automātiskas ieslēgšanas un izslēgšanas vadībai, kā aprakstīts 6.1.7.1. punktā, jāatbilst šādām prasībām.

| 6.1.9.3.1.1. | To lauku minimālās robežas, kuros sensors spēj uztvert no citiem transportlīdzekļiem izstaroto gaismu, kā noteikts 6.1.7.1. punktā, nosaka šādi leņķi. |
| --- | --- |

6.1.9.3.1.1.

To lauku minimālās robežas, kuros sensors spēj uztvert no citiem transportlīdzekļiem izstaroto gaismu, kā noteikts 6.1.7.1. punktā, nosaka šādi leņķi.

| 6.1.9.3.1.1.1. | Horizontālie leņķi: 15° pa kreisi un 15° pa labi.
  Vertikālie leņķi:








  Augšupvērstais leņķis | 5° |
| --- | --- | --- |
| Sensora uzstādīšanas augstums (sensora apertūras centra augstums virs zemes) | Mazāk nekā 2 m | Starp 1,5 un 2,5 m | Vairāk nekā 2,0 m |
| Lejupvērstais leņķis | 2 ° | 2° līdz 5° | 5 ° |

6.1.9.3.1.1.1.

Horizontālie leņķi: 15° pa kreisi un 15° pa labi.

Vertikālie leņķi:

Augšupvērstais leņķis

5°

Sensora uzstādīšanas augstums (sensora apertūras centra augstums virs zemes)

Mazāk nekā 2 m

Starp 1,5 un 2,5 m

Vairāk nekā 2,0 m

Lejupvērstais leņķis

2 °

2° līdz 5°

5 °

Šos leņķus mēra no sensora apertūras centra attiecībā pret horizontālu taisnu līniju, kas iet caur tā centru un paralēli transportlīdzekļa vidējai garenplaknei.

| 6.1.9.3.1.2. | Sensoru sistēmai uz taisna, līdzena ceļa jāspēj konstatēt:






  a) | pretimbraucošu mehānisko transportlīdzekli vismaz 400 m attālumā; |
| --- | --- | --- |

6.1.9.3.1.2.

Sensoru sistēmai uz taisna, līdzena ceļa jāspēj konstatēt:

a)

pretimbraucošu mehānisko transportlīdzekli vismaz 400 m attālumā;

| b) | pa priekšu tajā pašā virzienā braucošu mehānisko transportlīdzekli vai transportlīdzekļa un piekabes sastāvu vismaz 100 m attālumā; |
| --- | --- |

b)

pa priekšu tajā pašā virzienā braucošu mehānisko transportlīdzekli vai transportlīdzekļa un piekabes sastāvu vismaz 100 m attālumā;

| c) | pretimbraucošu velosipēdu, kura apgaismojumu veido balts lukturis ar gaismas stiprumu 150 cd, ar gaismu izstarojošu virsmu 10 cm2 ± 3 cm2 un augstumu virs zemes 0,8 m – vismaz 75 m attālumā. |
| --- | --- |

c)

pretimbraucošu velosipēdu, kura apgaismojumu veido balts lukturis ar gaismas stiprumu 150 cd, ar gaismu izstarojošu virsmu 10 cm2 ± 3 cm2 un augstumu virs zemes 0,8 m – vismaz 75 m attālumā.

2

2

Lai verificētu atbilstību a) un b) apakšpunktam, pretimbraucošajam un pa priekšu braucošajam mehāniskajam transportlīdzeklim (vai transportlīdzekļa un piekabes sastāvam) jābūt ieslēgtiem gabarītlukturiem (ja attiecināms) un tuvās gaismas lukturiem.

| 6.1.9.3.2. | Pāreja no tālās gaismas uz tuvo gaismu un otrādi saskaņā ar 6.1.7.1. punktā norādītajiem apstākļiem drīkst notikt automātiski un nedrīkst radīt diskomfortu, traucēkļus vai apžilbinājumu. |
| --- | --- |

6.1.9.3.2.

Pāreja no tālās gaismas uz tuvo gaismu un otrādi saskaņā ar 6.1.7.1. punktā norādītajiem apstākļiem drīkst notikt automātiski un nedrīkst radīt diskomfortu, traucēkļus vai apžilbinājumu.

| 6.1.9.3.3. | Automātiskās vadības vispārīgo veiktspēju verificē šādi: |
| --- | --- |

6.1.9.3.3.

Automātiskās vadības vispārīgo veiktspēju verificē šādi:

| 6.1.9.3.3.1. | izmantojot pieteikuma iesniedzēja nodrošinātu simulācijas rīku vai citus verifikācijas līdzekļus, ko pieņem tipa apstiprinātāja iestāde; |
| --- | --- |

6.1.9.3.3.1.

izmantojot pieteikuma iesniedzēja nodrošinātu simulācijas rīku vai citus verifikācijas līdzekļus, ko pieņem tipa apstiprinātāja iestāde;

| 6.1.9.3.3.2. | veicot testa braucienu saskaņā ar 12. pielikuma 1. punktu. Automātiskās vadības veiktspēju dokumentē un salīdzina ar to, ko aprakstā norādījis pieteikuma iesniedzējs. Tiek iebilsts pret jebkādu acīmredzamu darbības traucējumu (piem., pārlieku leņķisko pārvietojumu vai mirgošanu). |
| --- | --- |

6.1.9.3.3.2.

veicot testa braucienu saskaņā ar 12. pielikuma 1. punktu. Automātiskās vadības veiktspēju dokumentē un salīdzina ar to, ko aprakstā norādījis pieteikuma iesniedzējs. Tiek iebilsts pret jebkādu acīmredzamu darbības traucējumu (piem., pārlieku leņķisko pārvietojumu vai mirgošanu).

| 6.1.9.3.4. | Tālās gaismas lukturu vadība drīkst būt tāda, ka tālās gaismas lukturi tiek automātiski ieslēgti tikai, ja:






  a) | laukos un attālumos, kā noteikts 6.1.9.3.1.1. un 6.1.9.3.1.2. punktā, nav konstatēti transportlīdzekļi, kā minēts 6.1.7.1. punktā, un |
| --- | --- | --- |

6.1.9.3.4.

Tālās gaismas lukturu vadība drīkst būt tāda, ka tālās gaismas lukturi tiek automātiski ieslēgti tikai, ja:

a)

laukos un attālumos, kā noteikts 6.1.9.3.1.1. un 6.1.9.3.1.2. punktā, nav konstatēti transportlīdzekļi, kā minēts 6.1.7.1. punktā, un

| b) | konstatētais apkārtējā apgaismojuma līmenis ir tāds, kā noteikts 6.1.9.3.5. punktā. |
| --- | --- |

b)

konstatētais apkārtējā apgaismojuma līmenis ir tāds, kā noteikts 6.1.9.3.5. punktā.

| 6.1.9.3.5. | Ja tālās gaismas lukturi tiek ieslēgti automātiski, tiem automātiski jāizslēdzas, ja laukos un attālumos, kā noteikts 6.1.9.3.1.1. un 6.1.9.3.1.2. punktā, tiek konstatēti pretimbraucošie vai pa priekšu braucošie transportlīdzekļi, kā minēts 6.1.7.1. punktā.
  Turklāt tiem automātiski jāizslēdzas, ja vides gaismas apstākļu radītais apgaismojums pārsniedz 7 000 lx.
  Pieteikuma iesniedzējs pierāda atbilstību šai prasībai ar simulāciju vai citu verifikācijas līdzekli, ko pieņem tipa apstiprinātāja iestāde. Ja nepieciešams, apgaismojumu mēra uz horizontālas virsmas ar sensoru, kas koriģēts pēc leņķa kosinusa un uzstādīts tādā pašā augstumā kā transportlīdzeklī. To ražotājs drīkst pierādīt ar pietiekamu dokumentāciju vai ar citiem līdzekļiem, ko pieņem tipa apstiprinātāja iestāde. |
| --- | --- |

6.1.9.3.5.

Ja tālās gaismas lukturi tiek ieslēgti automātiski, tiem automātiski jāizslēdzas, ja laukos un attālumos, kā noteikts 6.1.9.3.1.1. un 6.1.9.3.1.2. punktā, tiek konstatēti pretimbraucošie vai pa priekšu braucošie transportlīdzekļi, kā minēts 6.1.7.1. punktā.

Turklāt tiem automātiski jāizslēdzas, ja vides gaismas apstākļu radītais apgaismojums pārsniedz 7 000 lx.

Pieteikuma iesniedzējs pierāda atbilstību šai prasībai ar simulāciju vai citu verifikācijas līdzekli, ko pieņem tipa apstiprinātāja iestāde. Ja nepieciešams, apgaismojumu mēra uz horizontālas virsmas ar sensoru, kas koriģēts pēc leņķa kosinusa un uzstādīts tādā pašā augstumā kā transportlīdzeklī. To ražotājs drīkst pierādīt ar pietiekamu dokumentāciju vai ar citiem līdzekļiem, ko pieņem tipa apstiprinātāja iestāde.

| 6.2. | Tuvās gaismas lukturis (ANO Noteikumi Nr. 98, 112 vai 149) |
| --- | --- |

6.2.

Tuvās gaismas lukturis (ANO Noteikumi Nr. 98, 112 vai 149)

| 6.2.1. | Esība
  Obligāti mehāniskajiem transportlīdzekļiem. Aizliegti piekabēm. |
| --- | --- |

6.2.1.

Esība

Obligāti mehāniskajiem transportlīdzekļiem. Aizliegti piekabēm.

| 6.2.2. | Skaits
  Divi, apstiprināta tipa saskaņā ar






  a) | ANO Noteikumiem Nr. 98 vai 112, izņemot A klases galveno lukturi,
  vai |
| --- | --- | --- |

6.2.2.

Skaits

Divi, apstiprināta tipa saskaņā ar

a)

ANO Noteikumiem Nr. 98 vai 112, izņemot A klases galveno lukturi,

vai

| b) | ANO Noteikumiem Nr. 149, tikai B un D klases galvenie lukturi. |
| --- | --- |

b)

ANO Noteikumiem Nr. 149, tikai B un D klases galvenie lukturi.

| 6.2.3. | Izkārtojums
  Īpašu prasību nav. |
| --- | --- |

6.2.3.

Izkārtojums

Īpašu prasību nav.

| 6.2.4. | Novietojums |
| --- | --- |

6.2.4.

Novietojums

| 6.2.4.1. | Platumā: tā redzamās virsmas mala atskaites ass virzienā, kas atrodas vistālāk no transportlīdzekļa vidējās garenplaknes, nedrīkst atrasties tālāk kā 400 mm no transportlīdzekļa galējās ārmalas.
  Attālums starp redzamo virsmu iekšējām malām atskaites asu virzienā nedrīkst būt mazāks kā 600 mm. Tomēr tas neattiecas uz M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem; visu pārējo kategoriju mehāniskajiem transportlīdzekļiem šo attālumu drīkst samazināt līdz 400 mm, ja transportlīdzekļa gabarītplatums nepārsniedz 1 300 mm. |
| --- | --- |

6.2.4.1.

Platumā: tā redzamās virsmas mala atskaites ass virzienā, kas atrodas vistālāk no transportlīdzekļa vidējās garenplaknes, nedrīkst atrasties tālāk kā 400 mm no transportlīdzekļa galējās ārmalas.

Attālums starp redzamo virsmu iekšējām malām atskaites asu virzienā nedrīkst būt mazāks kā 600 mm. Tomēr tas neattiecas uz M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem; visu pārējo kategoriju mehāniskajiem transportlīdzekļiem šo attālumu drīkst samazināt līdz 400 mm, ja transportlīdzekļa gabarītplatums nepārsniedz 1 300 mm.

1

1

| 6.2.4.2. | Augstumā: ne zemāk kā 500 mm un ne augstāk kā 1 200 mm virs zemes. N2G, N3G, M2G, M3G kategorijas (paaugstinātas pārgājības) transportlīdzekļiem (10) maksimālo augstumu drīkst palielināt līdz 1 500 mm. |
| --- | --- |

6.2.4.2.

Augstumā: ne zemāk kā 500 mm un ne augstāk kā 1 200 mm virs zemes. N2

3

2

3

10

| 6.2.4.3. | Garumā: transportlīdzekļa priekšā. Šo prasību uzskata par izpildītu, ja izstarotā gaisma ne tieši, ne netieši nerada diskomfortu vadītājam kā atspulgs no netiešas redzamības ierīcēm un/vai citām transportlīdzekļa gaismu atstarojošām virsmām. |
| --- | --- |

6.2.4.3.

Garumā: transportlīdzekļa priekšā. Šo prasību uzskata par izpildītu, ja izstarotā gaisma ne tieši, ne netieši nerada diskomfortu vadītājam kā atspulgs no netiešas redzamības ierīcēm un/vai citām transportlīdzekļa gaismu atstarojošām virsmām.

| 6.2.5. | Ģeometriskā redzamība
  To nosaka leņķis α un ß, kā noteikts 2.10.7. punktā: | α = 15° uz augšu un 10° uz leju; |
| --- | --- | --- |

6.2.5.

Ģeometriskā redzamība

To nosaka leņķis α un ß, kā noteikts 2.10.7. punktā:

α = 15° uz augšu un 10° uz leju;

| | ß = 45° uz āru un 10° uz iekšu. |
| --- | --- |

ß = 45° uz āru un 10° uz iekšu.

Nodalījumu vai citu aprīkojuma elementu atrašanās galvenā luktura tuvumā nedrīkst izraisīt sekundāru ietekmi, kas rada diskomfortu citiem ceļu satiksmes dalībniekiem.

| 6.2.6. | Orientācija
  Uz priekšu |
| --- | --- |

6.2.6.

Orientācija

Uz priekšu

| 6.2.6.1. | Vertikālā orientācija |
| --- | --- |

6.2.6.1.

Vertikālā orientācija

| 6.2.6.1.1. | Sākotnējo lejupvērsto tuvās gaismas kūļa robežas noliekumu, kas jāiestata nenoslogotam transportlīdzeklim ar vienu personu vadītāja sēdeklī, transportlīdzekļa ražotājs norāda ar precizitāti līdz 0,1 procentam un to skaidri salasāmi un neizdzēšami ar 7. pielikumā parādīto simbolu norāda uz katra transportlīdzekļa līdzās vai nu katram galvenajam lukturim, vai ražotāja plāksnītei.
  Šādi norādītā lejupvērstā noliekuma vērtību nosaka saskaņā ar 6.2.6.1.2. punktu. |
| --- | --- |

6.2.6.1.1.

Sākotnējo lejupvērsto tuvās gaismas kūļa robežas noliekumu, kas jāiestata nenoslogotam transportlīdzeklim ar vienu personu vadītāja sēdeklī, transportlīdzekļa ražotājs norāda ar precizitāti līdz 0,1 procentam un to skaidri salasāmi un neizdzēšami ar 7. pielikumā parādīto simbolu norāda uz katra transportlīdzekļa līdzās vai nu katram galvenajam lukturim, vai ražotāja plāksnītei.

Šādi norādītā lejupvērstā noliekuma vērtību nosaka saskaņā ar 6.2.6.1.2. punktu.

| 6.2.6.1.2. | Atkarībā no metros izteikta augstuma (h), kādā atrodas tuvās gaismas luktura redzamās virsmas apakšējā mala atskaites ass virzienā, mērot nenoslogotiem transportlīdzekļiem, tuvās gaismas kūļa robežas vertikālajam noliekumam visos 5. pielikumā norādītajos statiskajos stāvokļos jāsaglabājas šādās robežās, un sākotnējam vērsumam ir jābūt šādām vērtībām: | h < 0,8







  Robežas | : | starp –0,5 procentiem un –2,5 procentiem |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sākotnējais vērsums | : | starp –1,0 procentiem un –1,5 procentiem |

6.2.6.1.2.

Atkarībā no metros izteikta augstuma (h), kādā atrodas tuvās gaismas luktura redzamās virsmas apakšējā mala atskaites ass virzienā, mērot nenoslogotiem transportlīdzekļiem, tuvās gaismas kūļa robežas vertikālajam noliekumam visos 5. pielikumā norādītajos statiskajos stāvokļos jāsaglabājas šādās robežās, un sākotnējam vērsumam ir jābūt šādām vērtībām:

h < 0,8

Robežas

:

starp –0,5 procentiem un –2,5 procentiem

Sākotnējais vērsums

:

starp –1,0 procentiem un –1,5 procentiem

| | 0,8 < h < 1,0







  Robežas | : | starp –0,5 procentiem un –2,5 procentiem |
| --- | --- | --- | --- |
| Sākotnējais vērsums | : | starp –1,0 procentiem un –1,5 procentiem |

0,8 < h < 1,0

Robežas

:

starp –0,5 procentiem un –2,5 procentiem

Sākotnējais vērsums

:

starp –1,0 procentiem un –1,5 procentiem

vai, pēc ražotāja ieskatiem,

| Robežas | : | starp –1,0 procentiem un –3,0 procentiem |
| --- | --- | --- |
| Sākotnējais vērsums | : | starp –1,5 procentiem un –2,0 procentiem |

Robežas

:

starp –1,0 procentiem un –3,0 procentiem

Sākotnējais vērsums

:

starp –1,5 procentiem un –2,0 procentiem

Šajā gadījumā transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma pieteikumā iekļauj informāciju par to, kura no abām alternatīvām jāizmanto.

h > 1,0

| Robežas | : | starp –1,0 procentiem un –3,0 procentiem |
| --- | --- | --- |
| Sākotnējais vērsums | : | starp –1,5 procentiem un –2,0 procentiem |

Robežas

:

starp –1,0 procentiem un –3,0 procentiem

Sākotnējais vērsums

:

starp –1,5 procentiem un –2,0 procentiem

Minētās robežas un sākotnējā vērsuma vērtības ir apkopotas turpmākajā shēmā.

N3G kategorijas (paaugstinātas pārgājības) transportlīdzekļiem, kuriem galveno lukturu augstums pārsniedz 1 200 mm, robežas vertikālajam noliekumam ir jābūt starp: –1,5 procentiem un –3,5 procentiem.

3

Sākotnējam vērsumam ir jābūt starp: –2 procentiem un –2,5 procentiem.

Image 1

| 6.2.6.2. | Galveno lukturu līmeņošanas ierīce |
| --- | --- |

6.2.6.2.

Galveno lukturu līmeņošanas ierīce

| 6.2.6.2.1. | Ja galveno lukturu līmeņošanas ierīce nepieciešama, lai izpildītu 6.2.6.1.1. un 6.2.6.1.2. punkta prasības, šai ierīcei ir jābūt automātiskai. |
| --- | --- |

6.2.6.2.1.

Ja galveno lukturu līmeņošanas ierīce nepieciešama, lai izpildītu 6.2.6.1.1. un 6.2.6.1.2. punkta prasības, šai ierīcei ir jābūt automātiskai.

| 6.2.6.2.2. | Tomēr ir atļautas manuālas bezpakāpju un pakāpjveida regulēšanas ierīces ar nosacījumu, ka tām ir galējs stāvoklis, kurā lukturus var atiestatīt to sākotnējā noliekumā, kas noteikts 6.2.6.1.1. punktā, izmantojot parastās regulēšanas skrūves vai līdzīgus līdzekļus.
  Šīm manuāli regulējamajām ierīcēm ir jābūt darbināmām no vadītāja sēdekļa.
  Ierīcēm ar bezpakāpju regulēšanu jābūt atsauces marķējuma zīmēm, kas norāda slogojuma apstākļus, kas prasa tuvās gaismas kūļa regulēšanu.
  Stāvokļu skaitam ierīcēm, kam nav bezpakāpju regulēšanas, jābūt tādam, kas nodrošina atbilstību 6.2.6.1.2. punktā norādītajam vērtību diapazonam visos 5. pielikumā noteiktajos slogojuma apstākļos.
  Arī šādām ierīcēm 5. pielikumā norādītie slogojuma apstākļi, kas prasa tuvās gaismas kūļa regulēšanu, skaidri jāmarķē līdzās to vadības ierīcei (8. pielikums). |
| --- | --- |

6.2.6.2.2.

Tomēr ir atļautas manuālas bezpakāpju un pakāpjveida regulēšanas ierīces ar nosacījumu, ka tām ir galējs stāvoklis, kurā lukturus var atiestatīt to sākotnējā noliekumā, kas noteikts 6.2.6.1.1. punktā, izmantojot parastās regulēšanas skrūves vai līdzīgus līdzekļus.

Šīm manuāli regulējamajām ierīcēm ir jābūt darbināmām no vadītāja sēdekļa.

Ierīcēm ar bezpakāpju regulēšanu jābūt atsauces marķējuma zīmēm, kas norāda slogojuma apstākļus, kas prasa tuvās gaismas kūļa regulēšanu.

Stāvokļu skaitam ierīcēm, kam nav bezpakāpju regulēšanas, jābūt tādam, kas nodrošina atbilstību 6.2.6.1.2. punktā norādītajam vērtību diapazonam visos 5. pielikumā noteiktajos slogojuma apstākļos.

Arī šādām ierīcēm 5. pielikumā norādītie slogojuma apstākļi, kas prasa tuvās gaismas kūļa regulēšanu, skaidri jāmarķē līdzās to vadības ierīcei (8. pielikums).

| 6.2.6.2.3. | Notiekot 6.2.6.2.1. un 6.2.6.2.2. punktā aprakstīto ierīču atteicei, tuvās gaisma nedrīkst ieņemt stāvokli, kurā noliekums ir mazāks nekā tad, kad notika ierīces atteice. |
| --- | --- |

6.2.6.2.3.

Notiekot 6.2.6.2.1. un 6.2.6.2.2. punktā aprakstīto ierīču atteicei, tuvās gaisma nedrīkst ieņemt stāvokli, kurā noliekums ir mazāks nekā tad, kad notika ierīces atteice.

| 6.2.6.3. | Mērīšanas procedūra |
| --- | --- |

6.2.6.3.

Mērīšanas procedūra

| 6.2.6.3.1. | Pēc sākotnējā noliekuma iestatīšanas tuvās gaismas kūļa vertikālo noliekumu, izteiktu procentos, mēra statiskā stāvoklī visos 5. pielikumā norādītajos slogojuma apstākļos. |
| --- | --- |

6.2.6.3.1.

Pēc sākotnējā noliekuma iestatīšanas tuvās gaismas kūļa vertikālo noliekumu, izteiktu procentos, mēra statiskā stāvoklī visos 5. pielikumā norādītajos slogojuma apstākļos.

| 6.2.6.3.2. | Tuvās gaismas kūļa noliekuma izmaiņas atkarībā no slogojuma mēra saskaņā ar 6. pielikumā noteikto testa procedūru. |
| --- | --- |

6.2.6.3.2.

Tuvās gaismas kūļa noliekuma izmaiņas atkarībā no slogojuma mēra saskaņā ar 6. pielikumā noteikto testa procedūru.

| 6.2.6.4. | Horizontālā orientācija
  Viena vai abu tuvās gaismas lukturu horizontālā orientācija drīkst tikt mainīta, lai nodrošinātu līkuma izgaismošanu, ar nosacījumu, ka, virzot visu gaismas kūli vai robežas liekuma lūzumpunktu, robežas liekuma lūzumpunkts nekrustojas ar transportlīdzekļa smaguma centra trajektorijas līniju tādos attālumos no transportlīdzekļa priekšas, kas pārsniedz attiecīgo tuvās gaismas lukturu uzstādījuma augstumu vairāk nekā 100 reizes. |
| --- | --- |

6.2.6.4.

Horizontālā orientācija

Viena vai abu tuvās gaismas lukturu horizontālā orientācija drīkst tikt mainīta, lai nodrošinātu līkuma izgaismošanu, ar nosacījumu, ka, virzot visu gaismas kūli vai robežas liekuma lūzumpunktu, robežas liekuma lūzumpunkts nekrustojas ar transportlīdzekļa smaguma centra trajektorijas līniju tādos attālumos no transportlīdzekļa priekšas, kas pārsniedz attiecīgo tuvās gaismas lukturu uzstādījuma augstumu vairāk nekā 100 reizes.

| 6.2.7. | Elektriskie slēgumi |
| --- | --- |

6.2.7.

Elektriskie slēgumi

| 6.2.7.1. | Pārslēdzot no tālās gaismas uz tuvo gaismu, vienlaicīgi jāizslēdzas visiem tālās gaismas lukturiem. |
| --- | --- |

6.2.7.1.

Pārslēdzot no tālās gaismas uz tuvo gaismu, vienlaicīgi jāizslēdzas visiem tālās gaismas lukturiem.

| 6.2.7.2. | Tuvā gaisma drīkst palikt ieslēgta vienlaicīgi ar tālo gaismu. |
| --- | --- |

6.2.7.2.

Tuvā gaisma drīkst palikt ieslēgta vienlaicīgi ar tālo gaismu.

| 6.2.7.3. | Ja tuvās gaismas lukturi atbilst ANO Noteikumiem Nr. 98 vai 149, lokizlādes gaismas avotiem tālās gaismas darbības laikā jāpaliek ieslēgtiem. |
| --- | --- |

6.2.7.3.

Ja tuvās gaismas lukturi atbilst ANO Noteikumiem Nr. 98 vai 149, lokizlādes gaismas avotiem tālās gaismas darbības laikā jāpaliek ieslēgtiem.

| 6.2.7.4. | Lai nodrošinātu līkuma izgaismošanu, drīkst aktivēt vienu papildu gaismas avotu vai vienu vai vairākus LED moduļus, kas atrodas tuvās gaismas lukturu iekšpusē vai lukturī (izņemot tālās gaismas lukturi), kurš ir grupēts vai savstarpēji savietots ar attiecīgajiem tuvās gaismas lukturiem, ar nosacījumu, ka transportlīdzekļa smaguma centra trajektorijas liekuma horizontālais rādiuss ir 500 m vai mazāks. To ražotājs drīkst pierādīt ar aprēķinu vai citiem līdzekļiem, ko pieņem tipa apstiprinātāja iestāde. |
| --- | --- |

6.2.7.4.

Lai nodrošinātu līkuma izgaismošanu, drīkst aktivēt vienu papildu gaismas avotu vai vienu vai vairākus LED

| 6.2.7.5. | Tuvās gaismas lukturu ieslēgšana un izslēgšana drīkst notikt automātiski. Tomēr vienmēr ir jābūt iespējai šos tuvās gaismas lukturus ieslēgt un izslēgt manuāli. |
| --- | --- |

6.2.7.5.

Tuvās gaismas lukturu ieslēgšana un izslēgšana drīkst notikt automātiski. Tomēr vienmēr ir jābūt iespējai šos tuvās gaismas lukturus ieslēgt un izslēgt manuāli.

| 6.2.7.6. | Tuvās gaismas lukturiem jāieslēdzas un jāizslēdzas automātiski atkarībā no apkārtējā apgaismojuma (piem., ieslēdzas nakts braukšanas apstākļos, tuneļos u. tml.) saskaņā ar 13. pielikuma prasībām. |
| --- | --- |

6.2.7.6.

Tuvās gaismas lukturiem jāieslēdzas un jāizslēdzas automātiski atkarībā no apkārtējā apgaismojuma (piem., ieslēdzas nakts braukšanas apstākļos, tuneļos u. tml.) saskaņā ar 13. pielikuma prasībām.

| 6.2.7.7. | Neskarot 6.2.7.6. punktu, tuvās gaismas lukturi drīkst ieslēgties un izslēgties automātiski atkarībā no tādiem citiem faktoriem kā laika vai apkārtējiem apstākļiem (piem., diennakts laika, transportlīdzekļa atrašanās vietas, lietus, miglas u. c.). |
| --- | --- |

6.2.7.7.

Neskarot 6.2.7.6. punktu, tuvās gaismas lukturi drīkst ieslēgties un izslēgties automātiski atkarībā no tādiem citiem faktoriem kā laika vai apkārtējiem apstākļiem (piem., diennakts laika, transportlīdzekļa atrašanās vietas, lietus, miglas u. c.).

| 6.2.8. | Signalizators |
| --- | --- |

6.2.8.

Signalizators

| 6.2.8.1. | Signalizators nav obligāts. |
| --- | --- |

6.2.8.1.

Signalizators nav obligāts.

| 6.2.8.2. | Vizuāls mirgojošs vai nemirgojošs signalizators ir obligāts:






  a) | ja līkuma izgaismošanu panāk, pārvietojot visu gaismas kūli vai robežas liekuma lūzumpunktu, vai |
| --- | --- | --- |

6.2.8.2.

Vizuāls mirgojošs vai nemirgojošs signalizators ir obligāts:

a)

ja līkuma izgaismošanu panāk, pārvietojot visu gaismas kūli vai robežas liekuma lūzumpunktu, vai

| b) | ja galvenā tuvās gaismas kūļa nodrošināšanai izmanto vienu vai vairākus LED moduļus, izņemot, ja to vadojums ir tāds, ka jebkura viena LED moduļa atteices gadījumā gaismu izstarot pārtrauc visi moduļi. |
| --- | --- |

b)

ja galvenā tuvās gaismas kūļa nodrošināšanai izmanto vienu vai vairākus LED moduļus, izņemot, ja to vadojums ir tāds, ka jebkura viena LED moduļa atteices gadījumā gaismu izstarot pārtrauc visi moduļi.

LED

LED

Tam jāaktivējas:

| a) | notiekot robežas liekuma lūzumpunkta virzīšanas darbības traucējumam; vai |
| --- | --- |

a)

notiekot robežas liekuma lūzumpunkta virzīšanas darbības traucējumam; vai

| b) | notiekot jebkura(-u) viena LED moduļa(-u), kas rada galveno tuvās gaismas kūli, atteicei, izņemot, ja to vadojums ir tāds, ka jebkura viena LED moduļa atteices gadījumā gaismu izstarot pārtrauc visi moduļi. |
| --- | --- |

b)

notiekot jebkura(-u) viena LED moduļa(-u), kas rada galveno tuvās gaismas kūli, atteicei, izņemot, ja to vadojums ir tāds, ka jebkura viena LED moduļa atteices gadījumā gaismu izstarot pārtrauc visi moduļi.

LED

LED

Tam jāpaliek aktivētam, kamēr saglabājas atteice. To uz laiku drīkst izslēgt, bet tam jāatsāk darboties katru reizi, kad tiek ieslēgta un izslēgta ierīce, ar ko iedarbina un apstādina spēkiekārtas sistēmu.

| 6.2.9. | Citas prasības
  Prasības, kas noteiktas 5.5.2. punktā, neattiecas uz tuvās gaismas lukturiem.
  Tuvās gaismas lukturus ar gaismas avotu vai LED moduli(-ļiem), kuri nodrošina galveno tuvās gaismas kūli un kuru nominālā gaismas plūsma pārsniedz 2 000 lūmenus, uzstāda tikai kopā ar galveno lukturu tīrīšanas ierīci(-ēm) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 45 (11).
  Attiecībā uz vertikālo noliekumu 6.2.6.2.2. punkta noteikumus nepiemēro tuvās gaismas lukturiem ar gaismas avotu vai LED moduli(-ļiem), kuri nodrošina tuvās gaismas kūli un kuru nominālā gaismas plūsma pārsniedz 2 000 lūmenus.
  Attiecībā uz kvēlspuldzēm, kurām norādīts vairāk nekā viens testa spriegums, piemēro to nominālo gaismas plūsmu, kas rada galveno tuvās gaismas kūli, kā norādīts ierīces tipa apstiprinājuma paziņojuma veidlapā.
  Attiecībā uz tuvās gaismas lukturiem, kas aprīkoti ar apstiprinātu gaismas avotu, piemērojamā nominālā gaismas plūsma ir vērtība pie attiecīgā testa sprieguma, kā norādīts to noteikumu attiecīgajā datu lapā, saskaņā ar kuriem izmantotais gaismas avots ir apstiprināts, neņemot vērā šajā datu lapā norādītās nominālās gaismas plūsmas pielaides.
  Lai nodrošinātu līkuma izgaismošanu, drīkst izmantot tikai tuvās gaismas lukturus saskaņā ar Noteikumiem Nr. 98, 112 vai 149.
  Ja līkuma izgaismošanu nodrošina, horizontāli virzot visu gaismas kūli vai robežas liekuma lūzumpunktu, šai funkcijai jābūt ieslēdzamai tikai transportlīdzekļa kustībā uz priekšu; šo prasību nepiemēro, ja līkuma izgaismošanu veic, lai nogrieztos pa labi labās puses satiksmē (pa kreisi – kreisās puses satiksmē). |
| --- | --- |

6.2.9.

Citas prasības

Prasības, kas noteiktas 5.5.2. punktā, neattiecas uz tuvās gaismas lukturiem.

Tuvās gaismas lukturus ar gaismas avotu vai LED moduli(-ļiem), kuri nodrošina galveno tuvās gaismas kūli un kuru nominālā gaismas plūsma pārsniedz 2 000 lūmenus, uzstāda tikai kopā ar galveno lukturu tīrīšanas ierīci(-ēm) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 45 (11).

LED

11

Attiecībā uz vertikālo noliekumu 6.2.6.2.2. punkta noteikumus nepiemēro tuvās gaismas lukturiem ar gaismas avotu vai LED moduli(-ļiem), kuri nodrošina tuvās gaismas kūli un kuru nominālā gaismas plūsma pārsniedz 2 000 lūmenus.

LED

Attiecībā uz kvēlspuldzēm, kurām norādīts vairāk nekā viens testa spriegums, piemēro to nominālo gaismas plūsmu, kas rada galveno tuvās gaismas kūli, kā norādīts ierīces tipa apstiprinājuma paziņojuma veidlapā.

Attiecībā uz tuvās gaismas lukturiem, kas aprīkoti ar apstiprinātu gaismas avotu, piemērojamā nominālā gaismas plūsma ir vērtība pie attiecīgā testa sprieguma, kā norādīts to noteikumu attiecīgajā datu lapā, saskaņā ar kuriem izmantotais gaismas avots ir apstiprināts, neņemot vērā šajā datu lapā norādītās nominālās gaismas plūsmas pielaides.

Lai nodrošinātu līkuma izgaismošanu, drīkst izmantot tikai tuvās gaismas lukturus saskaņā ar Noteikumiem Nr. 98, 112 vai 149.

Ja līkuma izgaismošanu nodrošina, horizontāli virzot visu gaismas kūli vai robežas liekuma lūzumpunktu, šai funkcijai jābūt ieslēdzamai tikai transportlīdzekļa kustībā uz priekšu; šo prasību nepiemēro, ja līkuma izgaismošanu veic, lai nogrieztos pa labi labās puses satiksmē (pa kreisi – kreisās puses satiksmē).

| 6.3. | Priekšējais miglas lukturis (ANO Noteikumi Nr. 19 vai 149) |
| --- | --- |

6.3.

Priekšējais miglas lukturis (ANO Noteikumi Nr. 19 vai 149)

| 6.3.1. | Esība
  Mehāniskajiem transportlīdzekļiem nav obligāti. Aizliegti piekabēm. |
| --- | --- |

6.3.1.

Esība

Mehāniskajiem transportlīdzekļiem nav obligāti. Aizliegti piekabēm.

| 6.3.2. | Skaits
  Divi, kas atbilst ANO Noteikumu Nr. 19 03. vai turpmāko sēriju grozījumu prasībām vai ANO Noteikumu Nr. 149 prasībām. |
| --- | --- |

6.3.2.

Skaits

Divi, kas atbilst ANO Noteikumu Nr. 19 03. vai turpmāko sēriju grozījumu prasībām vai ANO Noteikumu Nr. 149 prasībām.

| 6.3.3. | Izkārtojums
  Īpašu prasību nav. |
| --- | --- |

6.3.3.

Izkārtojums

Īpašu prasību nav.

| 6.3.4. | Novietojums |
| --- | --- |

6.3.4.

Novietojums

| 6.3.4.1. | Platumā: tas punkts uz redzamās virsmas atskaites ass virzienā, kas atrodas vistālāk no transportlīdzekļa vidējās garenplaknes, nedrīkst atrasties tālāk kā 400 mm no transportlīdzekļa galējās ārmalas. |
| --- | --- |

6.3.4.1.

Platumā: tas punkts uz redzamās virsmas atskaites ass virzienā, kas atrodas vistālāk no transportlīdzekļa vidējās garenplaknes, nedrīkst atrasties tālāk kā 400 mm no transportlīdzekļa galējās ārmalas.

| 6.3.4.2. | Augstumā:







  minimums | : | ne mazāk kā 250 mm virs zemes; |
| --- | --- | --- | --- |
| maksimums | : | M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem: ne vairāk kā 800 mm virs zemes;
  visu citu kategoriju transportlīdzekļiem, izņemot N3G (paaugstinātas pārgājības) (12) transportlīdzekļus: ne vairāk kā 1 200 mm virs zemes;
  N3G kategorijas transportlīdzekļiem: maksimālo augstumu drīkst palielināt līdz 1 500 mm. |

6.3.4.2.

Augstumā:

minimums

:

ne mazāk kā 250 mm virs zemes;

maksimums

:

M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem: ne vairāk kā 800 mm virs zemes;

1

1

visu citu kategoriju transportlīdzekļiem, izņemot N3G (paaugstinātas pārgājības) (12) transportlīdzekļus: ne vairāk kā 1 200 mm virs zemes;

3

12

N3G kategorijas transportlīdzekļiem: maksimālo augstumu drīkst palielināt līdz 1 500 mm.

3

Neviens redzamās virsmas punkts atskaites ass virzienā nedrīkst atrasties augstāk nekā tuvās gaismas luktura redzamās virsmas augstākais punkts atskaites ass virzienā.

| 6.3.4.3. | Garumā: transportlīdzekļa priekšā. Šo prasību uzskata par izpildītu, ja izstarotā gaisma ne tieši, ne netieši nerada diskomfortu vadītājam kā atspulgs no netiešas redzamības ierīcēm un/vai citām transportlīdzekļa gaismu atstarojošām virsmām. |
| --- | --- |

6.3.4.3.

Garumā: transportlīdzekļa priekšā. Šo prasību uzskata par izpildītu, ja izstarotā gaisma ne tieši, ne netieši nerada diskomfortu vadītājam kā atspulgs no netiešas redzamības ierīcēm un/vai citām transportlīdzekļa gaismu atstarojošām virsmām.

| 6.3.5. | Ģeometriskā redzamība
  To nosaka leņķis α un ß, kā noteikts 2.10.7. punktā: | α = 5 ° uz augšu un uz leju, |
| --- | --- | --- |

6.3.5.

Ģeometriskā redzamība

To nosaka leņķis α un ß, kā noteikts 2.10.7. punktā:

α = 5 ° uz augšu un uz leju,

| | ß = 45° uz āru un 10° uz iekšu. |
| --- | --- |

ß = 45° uz āru un 10° uz iekšu.

Nodalījumu vai citu aprīkojuma elementu atrašanās priekšējo miglas lukturu tuvumā nedrīkst izraisīt sekundāru ietekmi, kas rada diskomfortu citiem ceļu satiksmes dalībniekiem (13).

13

| 6.3.6. | Orientācija
  Virzienā uz priekšu. |
| --- | --- |

6.3.6.

Orientācija

Virzienā uz priekšu.

| 6.3.6.1. | Vertikālā orientācija |
| --- | --- |

6.3.6.1.

Vertikālā orientācija

| 6.3.6.1.1. | “B” klases priekšējo miglas lukturu gadījumā robežas vertikālajam noliekumam, kas jāiestata nenoslogotam transportlīdzeklim ar vienu personu vadītāja sēdeklī, ir jābūt -1,5 procentiem vai mazākam. 13. |
| --- | --- |

6.3.6.1.1.

“B” klases priekšējo miglas lukturu gadījumā robežas vertikālajam noliekumam, kas jāiestata nenoslogotam transportlīdzeklim ar vienu personu vadītāja sēdeklī, ir jābūt -1,5 procentiem vai mazākam. 13.

| 6.3.6.1.2. | “F3” klases priekšējo miglas lukturu gadījumā |
| --- | --- |

6.3.6.1.2.

“F3” klases priekšējo miglas lukturu gadījumā

| 6.3.6.1.2.1. | Ja katra miglas luktura gaismas avota kopējā nominālā gaismas plūsma nepārsniedz 2 000 lūmenus: |
| --- | --- |

6.3.6.1.2.1.

Ja katra miglas luktura gaismas avota kopējā nominālā gaismas plūsma nepārsniedz 2 000 lūmenus:

| 6.3.6.1.2.1.1. | robežas vertikālajam noliekumam, kas jāiestata nenoslogotam transportlīdzeklim ar vienu personu vadītāja sēdeklī, ir jābūt –1,0 procents vai mazākam. |
| --- | --- |

6.3.6.1.2.1.1.

robežas vertikālajam noliekumam, kas jāiestata nenoslogotam transportlīdzeklim ar vienu personu vadītāja sēdeklī, ir jābūt –1,0 procents vai mazākam.

| 6.3.6.1.2.2. | Ja katra miglas luktura gaismas avota kopējā nominālā gaismas plūsma pārsniedz 2 000 lūmenus: |
| --- | --- |

6.3.6.1.2.2.

Ja katra miglas luktura gaismas avota kopējā nominālā gaismas plūsma pārsniedz 2 000 lūmenus:

| 6.3.6.1.2.2.1. | atkarībā no metros izteikta augstuma (h), kādā atrodas priekšējā miglas luktura redzamās virsmas apakšējā mala atskaites ass virzienā, mērot nenoslogotiem transportlīdzekļiem, robežas vertikālajam noliekumam visos 5. pielikuma norādītajos statiskajos stāvokļos automātiski jāsaglabājas starp šādām vērtībām: | h ≤ 0,8







  Robežas | : | starp –1,0 procentiem un –3,0 procentiem |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sākotnējais vērsums | : | starp –1,5 procentiem un –2,0 procentiem |

6.3.6.1.2.2.1.

atkarībā no metros izteikta augstuma (h), kādā atrodas priekšējā miglas luktura redzamās virsmas apakšējā mala atskaites ass virzienā, mērot nenoslogotiem transportlīdzekļiem, robežas vertikālajam noliekumam visos 5. pielikuma norādītajos statiskajos stāvokļos automātiski jāsaglabājas starp šādām vērtībām:

h ≤ 0,8

Robežas

:

starp –1,0 procentiem un –3,0 procentiem

Sākotnējais vērsums

:

starp –1,5 procentiem un –2,0 procentiem

| | h > 0,8







  Robežas | : | starp –1,5 procentiem un –3,5 procentiem |
| --- | --- | --- | --- |
| Sākotnējais vērsums | : | starp –2,0 procentiem un –2,5 procentiem. |

h > 0,8

Robežas

:

starp –1,5 procentiem un –3,5 procentiem

Sākotnējais vērsums

:

starp –2,0 procentiem un –2,5 procentiem.

| 6.3.6.1.2.2.2. | Sākotnējo lejupvērsto robežas noliekumu, kas jāiestata nenoslogotam transportlīdzeklim ar vienu personu vadītāja sēdeklī, transportlīdzekļa ražotājs ar precizitāti līdz vienai zīmei aiz komata un skaidri salasāmi, un neizdzēšami ar šo noteikumu 7. pielikumā parādīto simbolu norāda uz katra transportlīdzekļa līdzās vai nu priekšējam miglas lukturim, vai ražotāja plāksnītei, vai kombinācijā ar norādi, kas minēta 6.2.6.1.1. punktā. Šādi norādītā lejupvērstā noliekuma vērtību nosaka saskaņā ar 6.3.6.1.2.2.1. punktu. |
| --- | --- |

6.3.6.1.2.2.2.

Sākotnējo lejupvērsto robežas noliekumu, kas jāiestata nenoslogotam transportlīdzeklim ar vienu personu vadītāja sēdeklī, transportlīdzekļa ražotājs ar precizitāti līdz vienai zīmei aiz komata un skaidri salasāmi, un neizdzēšami ar šo noteikumu 7. pielikumā parādīto simbolu norāda uz katra transportlīdzekļa līdzās vai nu priekšējam miglas lukturim, vai ražotāja plāksnītei, vai kombinācijā ar norādi, kas minēta 6.2.6.1.1. punktā. Šādi norādītā lejupvērstā noliekuma vērtību nosaka saskaņā ar 6.3.6.1.2.2.1. punktu.

| 6.3.6.2. | Priekšējā miglas luktura līmeņošanas ierīce |
| --- | --- |

6.3.6.2.

Priekšējā miglas luktura līmeņošanas ierīce

| 6.3.6.2.1. | Ja neatkarīgs vai ar citām priekšējā apgaismojuma un gaismas signalizācijas funkcijām grupēts priekšējais miglas lukturis ir aprīkots ar līmeņošanas ierīci, tai ir jābūt tādai, ka vertikālais noliekums visos šo noteikumu 5. pielikumā norādītajos statiska slogojuma apstākļos saglabājas 6.3.6.1.2.2.1. punktā noteiktajās robežās. |
| --- | --- |

6.3.6.2.1.

Ja neatkarīgs vai ar citām priekšējā apgaismojuma un gaismas signalizācijas funkcijām grupēts priekšējais miglas lukturis ir aprīkots ar līmeņošanas ierīci, tai ir jābūt tādai, ka vertikālais noliekums visos šo noteikumu 5. pielikumā norādītajos statiska slogojuma apstākļos saglabājas 6.3.6.1.2.2.1. punktā noteiktajās robežās.

| 6.3.6.2.2. | Ja “F3” kategorijas priekšējais miglas lukturis ir tuvās gaismas luktura vai AFS sistēmas daļa, 6.2.6. punkta prasības piemēro laikā, kad priekšējā miglas luktura gaismas kūli izmanto kā daļu no tuvās gaismas kūļa.
  Šajā gadījumā 6.2.6. punktā noteiktās līmeņošanas robežas drīkst piemērot arī tad, ja šo priekšējo miglas lukturi izmanto kā miglas lukturi. |
| --- | --- |

6.3.6.2.2.

Ja “F3” kategorijas priekšējais miglas lukturis ir tuvās gaismas luktura vai AFS

Šajā gadījumā 6.2.6. punktā noteiktās līmeņošanas robežas drīkst piemērot arī tad, ja šo priekšējo miglas lukturi izmanto kā miglas lukturi.

| 6.3.6.2.3. | Līmeņošanas ierīci drīkst arī lietot, lai automātiski pielāgotu priekšējo miglas lukturu gaismas kūļa noliekumu atkarībā no dominējošajiem apkārtējās vides apstākļiem, ar nosacījumu, ka netiek pārsniegtas 6.3.6.1.2.2.1. punktā noteiktās lejupvērstā noliekuma robežas. |
| --- | --- |

6.3.6.2.3.

Līmeņošanas ierīci drīkst arī lietot, lai automātiski pielāgotu priekšējo miglas lukturu gaismas kūļa noliekumu atkarībā no dominējošajiem apkārtējās vides apstākļiem, ar nosacījumu, ka netiek pārsniegtas 6.3.6.1.2.2.1. punktā noteiktās lejupvērstā noliekuma robežas.

| 6.3.6.2.4. | Notiekot līmeņošanas ierīces atteicei, priekšējā miglas luktura gaismas kūlis nedrīkst ieņemt stāvokli, kurā robežas noliekums ir mazāks nekā tad, kad notika ierīces atteice. |
| --- | --- |

6.3.6.2.4.

Notiekot līmeņošanas ierīces atteicei, priekšējā miglas luktura gaismas kūlis nedrīkst ieņemt stāvokli, kurā robežas noliekums ir mazāks nekā tad, kad notika ierīces atteice.

| 6.3.7. | Elektriskie slēgumi
  Jābūt iespējai priekšējos miglas lukturus ieslēgt un izslēgt neatkarīgi no tālās gaismas lukturiem, tuvās gaismas lukturiem vai jebkuras tālās un tuvās gaismas lukturu kombinācijas, izņemot, ja:






  a) | priekšējos miglas lukturus izmanto kā daļu no citas AFS apgaismes funkcijas; tomēr priekšējo miglas lukturu ieslēgšanas funkcijai ir prioritāte attiecībā pret funkciju, kurā priekšējos miglas lukturus lieto kā daļu, vai |
| --- | --- | --- |

6.3.7.

Elektriskie slēgumi

Jābūt iespējai priekšējos miglas lukturus ieslēgt un izslēgt neatkarīgi no tālās gaismas lukturiem, tuvās gaismas lukturiem vai jebkuras tālās un tuvās gaismas lukturu kombinācijas, izņemot, ja:

a)

priekšējos miglas lukturus izmanto kā daļu no citas AFS apgaismes funkcijas; tomēr priekšējo miglas lukturu ieslēgšanas funkcijai ir prioritāte attiecībā pret funkciju, kurā priekšējos miglas lukturus lieto kā daļu, vai

AFS

| b) | priekšējos miglas lukturus nevar ieslēgt vienlaicīgi ar jebkādiem citiem lukturiem, ar kuriem tie ir savstarpēji savietoti, uz ko norāda attiecīgais simbols (“/”) saskaņā ar ANO Noteikumu Nr. 19 1. pielikuma 10.1. punktu vai ANO Noteikumu Nr. 149 1. pielikuma 9.5.1. punktu. |
| --- | --- |

b)

priekšējos miglas lukturus nevar ieslēgt vienlaicīgi ar jebkādiem citiem lukturiem, ar kuriem tie ir savstarpēji savietoti, uz ko norāda attiecīgais simbols (“/”) saskaņā ar ANO Noteikumu Nr. 19 1. pielikuma 10.1. punktu vai ANO Noteikumu Nr. 149 1. pielikuma 9.5.1. punktu.

| 6.3.8. | Signalizators
  Noslēgta kontūra signalizators ir obligāts. Neatkarīgs, nemirgojošs brīdinājuma gaismas signāls. |
| --- | --- |

6.3.8.

Signalizators

Noslēgta kontūra signalizators ir obligāts. Neatkarīgs, nemirgojošs brīdinājuma gaismas signāls.

| 6.3.9. | Citas prasības
  Ja ANO Noteikumu Nr. 19 1. pielikumā vai ANO Noteikumu Nr. 149 1. pielikumā dotajā paziņojuma veidlapā ir apstiprinoša norāde, “F3” klases priekšējo miglas lukturu gaismas kūļa regulējums un gaismas stiprumi drīkst tikt automātiski pielāgoti atkarībā no dominējošajiem apkārtējās vides apstākļiem. Jebkādām gaismas stipruma vai regulējuma izmaiņām jānotiek automātiski un tā, ka nerodas diskomforts ne vadītājam, ne citiem ceļu satiksmes dalībniekiem. |
| --- | --- |

6.3.9.

Citas prasības

Ja ANO Noteikumu Nr. 19 1. pielikumā vai ANO Noteikumu Nr. 149 1. pielikumā dotajā paziņojuma veidlapā ir apstiprinoša norāde, “F3” klases priekšējo miglas lukturu gaismas kūļa regulējums un gaismas stiprumi drīkst tikt automātiski pielāgoti atkarībā no dominējošajiem apkārtējās vides apstākļiem. Jebkādām gaismas stipruma vai regulējuma izmaiņām jānotiek automātiski un tā, ka nerodas diskomforts ne vadītājam, ne citiem ceļu satiksmes dalībniekiem.

| 6.4. | Atpakaļgaitas lukturis (ANO Noteikumi Nr. 23 vai 148) |
| --- | --- |

6.4.

Atpakaļgaitas lukturis (ANO Noteikumi Nr. 23 vai 148)

| 6.4.1. | Esība
  Obligāts mehāniskajiem transportlīdzekļiem un O2, O3 un O4 kategorijas piekabēm. Neobligāts O1 kategorijas piekabēm. |
| --- | --- |

6.4.1.

Esība

Obligāts mehāniskajiem transportlīdzekļiem un O2, O3 un O4 kategorijas piekabēm. Neobligāts O1 kategorijas piekabēm.

2

3

4

1

| 6.4.2. | Skaits |
| --- | --- |

6.4.2.

Skaits

| 6.4.2.1. | Obligāta ir viena ierīce, un M1 kategorijas mehāniskajiem transportlīdzekļiem un visiem pārējiem transportlīdzekļiem, kuru garums nepārsniedz 6 000 mm, pēc izvēles var uzstādīt otru ierīci. |
| --- | --- |

6.4.2.1.

Obligāta ir viena ierīce, un M1

| 6.4.2.2. | Visiem transportlīdzekļiem, kuru garums pārsniedz 6 000 mm, izņemot M1 kategorijas transportlīdzekļus, obligātas ir divas ierīces, un vēl divas ierīces var uzstādīt pēc izvēles. |
| --- | --- |

6.4.2.2.

Visiem transportlīdzekļiem, kuru garums pārsniedz 6 000 mm, izņemot M1

| 6.4.3. | Izkārtojums
  Īpašu prasību nav. |
| --- | --- |

6.4.3.

Izkārtojums

Īpašu prasību nav.

| 6.4.4. | Novietojums |
| --- | --- |

6.4.4.

Novietojums

| 6.4.4.1. | Platumā: īpašu prasību nav. |
| --- | --- |

6.4.4.1.

Platumā: īpašu prasību nav.

| 6.4.4.2. | Augstumā: ne zemāk kā 250 mm un ne augstāk kā 1 200 mm virs zemes. N2G, N3G, M2G, M3G kategorijas (paaugstinātas pārgājības) transportlīdzekļiem maksimālo augstumu drīkst palielināt līdz 1 400 mm. |
| --- | --- |

6.4.4.2.

Augstumā: ne zemāk kā 250 mm un ne augstāk kā 1 200 mm virs zemes. N2

3

2

3

| 6.4.4.3. | Garumā: transportlīdzekļa aizmugurē.
  Tomēr, ja uzstāda divas 6.4.2.2. punktā minētās neobligātās ierīces, tās drīkst uzstādīt transportlīdzekļa sānos ar nosacījumu, ka ir izpildītas 6.4.5.2. un 6.4.6.2. punkta prasības. |
| --- | --- |

6.4.4.3.

Garumā: transportlīdzekļa aizmugurē.

Tomēr, ja uzstāda divas 6.4.2.2. punktā minētās neobligātās ierīces, tās drīkst uzstādīt transportlīdzekļa sānos ar nosacījumu, ka ir izpildītas 6.4.5.2. un 6.4.6.2. punkta prasības.

| 6.4.5. | Ģeometriskā redzamība |
| --- | --- |

6.4.5.

Ģeometriskā redzamība

| 6.4.5.1. | Transportlīdzekļa aizmugurē uzstādītām ierīcēm:
  to nosaka leņķis α un ß, kā noteikts 2.10.7. punktā: | α = 15° uz augšu un 5 ° uz leju; |
| --- | --- | --- |

6.4.5.1.

Transportlīdzekļa aizmugurē uzstādītām ierīcēm:

to nosaka leņķis α un ß, kā noteikts 2.10.7. punktā:

α = 15° uz augšu un 5 ° uz leju;

| | β = 45° pa labi un pa kreisi, ja ir tikai viena ierīce, |
| --- | --- |

β = 45° pa labi un pa kreisi, ja ir tikai viena ierīce,

| | 45° uz āru un 30° uz iekšu, ja ir divas. |
| --- | --- |

45° uz āru un 30° uz iekšu, ja ir divas.

| 6.4.5.2. | Divām 6.4.2.2. punktā minētajām neobligātajām ierīcēm, ja tās uzstādītas transportlīdzekļa sānos:
  ģeometrisko redzamību uzskata par nodrošinātu, ja attiecīgās ierīces atskaites ass ir vērsta uz ārpusi leņķī β, kas nepārsniedz 15° attiecībā pret transportlīdzekļa vidējo garenplakni. Abu neobligāto ierīču vertikālais vērsums drīkst būt uz leju. |
| --- | --- |

6.4.5.2.

Divām 6.4.2.2. punktā minētajām neobligātajām ierīcēm, ja tās uzstādītas transportlīdzekļa sānos:

ģeometrisko redzamību uzskata par nodrošinātu, ja attiecīgās ierīces atskaites ass ir vērsta uz ārpusi leņķī β, kas nepārsniedz 15° attiecībā pret transportlīdzekļa vidējo garenplakni. Abu neobligāto ierīču vertikālais vērsums drīkst būt uz leju.

| 6.4.6. | Orientācija |
| --- | --- |

6.4.6.

Orientācija

| 6.4.6.1. | Uz aizmuguri. |
| --- | --- |

6.4.6.1.

Uz aizmuguri.

| 6.4.6.2. | Turklāt, ja abas 6.4.2.2. punktā minētās neobligātās ierīces ir uzstādītas transportlīdzekļa sānos, piemēro 6.4.5.2. punkta prasības. |
| --- | --- |

6.4.6.2.

Turklāt, ja abas 6.4.2.2. punktā minētās neobligātās ierīces ir uzstādītas transportlīdzekļa sānos, piemēro 6.4.5.2. punkta prasības.

| 6.4.7. | Elektriskie slēgumi |
| --- | --- |

6.4.7.

Elektriskie slēgumi

| 6.4.7.1. | Tiem jābūt tādiem, ka lukturis var ieslēgties tikai ieslēgtā atpakaļgaitas pārnesumā un ja ierīce, kas vada spēkiekārtas sistēmas iedarbināšanu un apstādināšanu, ir tādā stāvoklī, ka ir iespējama spēkiekārtas sistēmas darbība. Tas nedrīkst ieslēgties vai palikt ieslēgts, ja neizpildās kāds no abiem iepriekš minētajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

6.4.7.1.

Tiem jābūt tādiem, ka lukturis var ieslēgties tikai ieslēgtā atpakaļgaitas pārnesumā un ja ierīce, kas vada spēkiekārtas sistēmas iedarbināšanu un apstādināšanu, ir tādā stāvoklī, ka ir iespējama spēkiekārtas sistēmas darbība. Tas nedrīkst ieslēgties vai palikt ieslēgts, ja neizpildās kāds no abiem iepriekš minētajiem nosacījumiem.

| 6.4.7.2. | Turklāt 6.4.2.2. punktā minēto divu neobligāto ierīču elektriskajiem slēgumiem ir jābūt tādiem, ka šīs ierīces nevar ieslēgt, ja nav ieslēgti 5.11. punktā minētie lukturi.
  Transportlīdzekļa sānos uzstādītās ierīces drīkst ieslēgt transportlīdzekļa lēniem manevriem kustībā uz priekšu ar ātrumu, kas nepārsniedz 15 km/h ar nosacījumu, ka izpildās šādi nosacījumi:






  a) | ierīces ieslēdz un izslēdz manuāli ar atsevišķu vadības ierīci; |
| --- | --- | --- |

6.4.7.2.

Turklāt 6.4.2.2. punktā minēto divu neobligāto ierīču elektriskajiem slēgumiem ir jābūt tādiem, ka šīs ierīces nevar ieslēgt, ja nav ieslēgti 5.11. punktā minētie lukturi.

Transportlīdzekļa sānos uzstādītās ierīces drīkst ieslēgt transportlīdzekļa lēniem manevriem kustībā uz priekšu ar ātrumu, kas nepārsniedz 15 km/h ar nosacījumu, ka izpildās šādi nosacījumi:

a)

ierīces ieslēdz un izslēdz manuāli ar atsevišķu vadības ierīci;

| b) | šādi ieslēgtas, tās paliek ieslēgtas pēc atpakaļgaitas pārnesuma izslēgšanas; |
| --- | --- |

b)

šādi ieslēgtas, tās paliek ieslēgtas pēc atpakaļgaitas pārnesuma izslēgšanas;

| c) | tās automātiski izslēdzas neatkarīgi no atsevišķās vadības ierīces stāvokļa, ja transportlīdzekļa ātrums kustībā uz priekšu pārsniedz 15 km/h; šādā gadījumā tām jāpaliek izslēgtām, līdz tās no jauna apzināti ieslēdz. |
| --- | --- |

c)

tās automātiski izslēdzas neatkarīgi no atsevišķās vadības ierīces stāvokļa, ja transportlīdzekļa ātrums kustībā uz priekšu pārsniedz 15 km/h; šādā gadījumā tām jāpaliek izslēgtām, līdz tās no jauna apzināti ieslēdz.

| 6.4.8. | Signalizators
  Signalizators neobligāts. |
| --- | --- |

6.4.8.

Signalizators

Signalizators neobligāts.

| 6.4.9. | Citas prasības
  Nav. |
| --- | --- |

6.4.9.

Citas prasības

Nav.

| 6.5. | Virzienrādītāja lukturis (ANO Noteikumi Nr. 6 vai 148) |
| --- | --- |

6.5.

Virzienrādītāja lukturis (ANO Noteikumi Nr. 6 vai 148)

| 6.5.1. | Esība (sk. attēlu turpmāk)
  Obligāts. Virzienrādītāju lukturu tipus iedala kategorijās (1., 1.a, 1.b, 2.a, 2.b, 5. un 6. kategorija), kuru komplekts vienam transportlīdzeklim veido izkārtojumu (“A” un “B”).

  “A” izkārtojums attiecas uz visiem mehāniskajiem transportlīdzekļiem.

  “B” izkārtojums attiecas tikai uz piekabēm. |
| --- | --- |

6.5.1.

Esība (sk. attēlu turpmāk)

Obligāts. Virzienrādītāju lukturu tipus iedala kategorijās (1., 1.a, 1.b, 2.a, 2.b, 5. un 6. kategorija), kuru komplekts vienam transportlīdzeklim veido izkārtojumu (“A” un “B”).

“A” izkārtojums attiecas uz visiem mehāniskajiem transportlīdzekļiem.

“B” izkārtojums attiecas tikai uz piekabēm.

| 6.5.2. | Skaits
  Atbilstīgi izkārtojumam. |
| --- | --- |

6.5.2.

Skaits

Atbilstīgi izkārtojumam.

| 6.5.3. | Izkārtojumi (sk. attēlu turpmāk)
  A: divi priekšējie šādu kategoriju virzienrādītāju lukturi: | 1. vai 1.a, vai 1.b,
  ja attālums no šī luktura redzamās virsmas malas atskaites ass virzienā līdz tuvās gaismas luktura un/vai priekšējā miglas luktura, ja tāds ir, redzamās virsmas malai atskaites ass virzienā ir vismaz 40 mm; |
| --- | --- | --- |

6.5.3.

Izkārtojumi (sk. attēlu turpmāk)

A: divi priekšējie šādu kategoriju virzienrādītāju lukturi:

1. vai 1.a, vai 1.b,

ja attālums no šī luktura redzamās virsmas malas atskaites ass virzienā līdz tuvās gaismas luktura un/vai priekšējā miglas luktura, ja tāds ir, redzamās virsmas malai atskaites ass virzienā ir vismaz 40 mm;

| | 1. a vai 1.b,
  ja attālums no šī luktura redzamās virsmas malas atskaites ass virzienā līdz tuvās gaismas luktura un/vai priekšējā miglas luktura, ja tāds ir, redzamās virsmas malai atskaites ass virzienā ir lielāks nekā 20 mm un mazāks nekā 40 mm; |
| --- | --- |

1. a vai 1.b,

ja attālums no šī luktura redzamās virsmas malas atskaites ass virzienā līdz tuvās gaismas luktura un/vai priekšējā miglas luktura, ja tāds ir, redzamās virsmas malai atskaites ass virzienā ir lielāks nekā 20 mm un mazāks nekā 40 mm;

| | 1b,
  ja attālums no šī luktura redzamās virsmas malas atskaites ass virzienā līdz tuvās gaismas luktura un/vai priekšējā miglas luktura, ja tāds ir, redzamās virsmas malai atskaites ass virzienā ir 20 mm vai mazāks; |
| --- | --- |

1b,

ja attālums no šī luktura redzamās virsmas malas atskaites ass virzienā līdz tuvās gaismas luktura un/vai priekšējā miglas luktura, ja tāds ir, redzamās virsmas malai atskaites ass virzienā ir 20 mm vai mazāks;

divi aizmugurējie virzienrādītāju lukturi (2.a vai 2.b kategorija);

divi neobligātie lukturi (2.a vai 2.b kategorija) visiem M2, M3, N2, N3 kategorijas transportlīdzekļiem.

2

3

2

3

Divi 5. vai 6. kategorijas sānu virzienrādītāju lukturi (prasību minimums):

| | 5.
  visiem M1 transportlīdzekļiem;
  N1, M2 un M3 transportlīdzekļiem, kuru garums nepārsniedz 6 metrus. |
| --- | --- |

5.

visiem M1 transportlīdzekļiem;

1

N1, M2 un M3 transportlīdzekļiem, kuru garums nepārsniedz 6 metrus.

1

2

3

| | 6.
  visiem N2 un N3 transportlīdzekļiem;
  N1, M2 un M3 transportlīdzekļiem, kuru garums pārsniedz 6 metrus. |
| --- | --- |

6.

visiem N2 un N3 transportlīdzekļiem;

2

3

N1, M2 un M3 transportlīdzekļiem, kuru garums pārsniedz 6 metrus.

1

2

3

Visos gadījumos 5. kategorijas sānu virzienrādītāju lukturus ir atļauts aizstāt ar 6. kategorijas sānu virzienrādītāju lukturiem.

Ja ir uzstādīti lukturi, kuros apvienotas priekšējo virzienrādītāju lukturu (1., 1.a un 1.b kategorija) un sānu virzienrādītāju lukturu (5. vai 6. kategorija) funkcijas, drīkst uzstādīt divus papildu sānu virzienrādītāju lukturus (5. vai 6. kategorija), lai izpildītu 6.5.5. punktā noteiktās redzamības prasības.

B: divi aizmugurējie virzienrādītāju lukturi (2.a vai 2.b kategorija):

divi neobligātie lukturi (2.a vai 2.b kategorija) visiem O2, O3 un O4 kategorijas transportlīdzekļiem;

2

3

4

maksimums trīs neobligātas 5. kategorijas ierīces vai viena neobligāta 6. kategorijas ierīce katrā pusē O2 kategorijas transportlīdzekļiem, kuru garums pārsniedz 9 m.

2

Ja ir uzstādīta AFS, kategorijas izvēlei vērā ņemamais attālums ir attālums starp priekšējo virzienrādītāja lukturi un tuvāko tādu apgaismes vienību tās tuvākajā stāvoklī, kura piedalās tuvās gaismas režīmā vai veido šo režīmu.

AFS

| 6.5.3.1. | Turklāt šādu kategoriju transportlīdzekļiem:






  a) | M2, M3, N2 un N3, kuru garums ir lielāks nekā 6 m un līdz 9 m – viena 5. kategorijas ierīce ir neobligāta; |
| --- | --- | --- |

6.5.3.1.

Turklāt šādu kategoriju transportlīdzekļiem:

a)

M2, M3, N2 un N3, kuru garums ir lielāks nekā 6 m un līdz 9 m – viena 5. kategorijas ierīce ir neobligāta;

2

3

2

3

| b) | M2, M3, N2 un N3, kuru garums pārsniedz 9 m ir obligātas trīs papildu 5. kategorijas ierīces, kuras pēc iespējas vienmērīgi izvieto katrā pusē; |
| --- | --- |

b)

M2, M3, N2 un N3, kuru garums pārsniedz 9 m ir obligātas trīs papildu 5. kategorijas ierīces, kuras pēc iespējas vienmērīgi izvieto katrā pusē;

2

3

2

3

| c) | O3 un O4 ir obligātas trīs 5. kategorijas ierīces, kuras pēc iespējas vienmērīgi izvieto katrā pusē.
  Šīs prasības nepiemēro, ja ir vismaz trīs dzintarkrāsas sānu gabarītlukturi, kas sinhroni un vienlaikus mirgo ar tajā pašā transportlīdzekļa pusē uzstādītajiem virzienrādītāju lukturiem. |
| --- | --- |

c)

O3 un O4 ir obligātas trīs 5. kategorijas ierīces, kuras pēc iespējas vienmērīgi izvieto katrā pusē.

3

4

Šīs prasības nepiemēro, ja ir vismaz trīs dzintarkrāsas sānu gabarītlukturi, kas sinhroni un vienlaikus mirgo ar tajā pašā transportlīdzekļa pusē uzstādītajiem virzienrādītāju lukturiem.

| 6.5.4. | Novietojums |
| --- | --- |

6.5.4.

Novietojums

| 6.5.4.1. | Platumā: redzamās virsmas mala atskaites ass virzienā, kas atrodas vistālāk no transportlīdzekļa vidējās garenplaknes, nedrīkst atrasties vairāk kā 400 mm no transportlīdzekļa galējās ārmalas. Šis nosacījums neattiecas uz neobligātajiem aizmugurējiem lukturiem.
  Attālums starp abu redzamo virsmu iekšējām malām atskaites asu virzienā nedrīkst būt mazāks kā 600 mm.
  Šo attālumu drīkst samazināt līdz 400 mm, ja transportlīdzekļa gabarītplatums ir mazāks nekā 1 300 mm. |
| --- | --- |

6.5.4.1.

Platumā: redzamās virsmas mala atskaites ass virzienā, kas atrodas vistālāk no transportlīdzekļa vidējās garenplaknes, nedrīkst atrasties vairāk kā 400 mm no transportlīdzekļa galējās ārmalas. Šis nosacījums neattiecas uz neobligātajiem aizmugurējiem lukturiem.

Attālums starp abu redzamo virsmu iekšējām malām atskaites asu virzienā nedrīkst būt mazāks kā 600 mm.

Šo attālumu drīkst samazināt līdz 400 mm, ja transportlīdzekļa gabarītplatums ir mazāks nekā 1 300 mm.

| 6.5.4.2. | Augstumā: virs zemes. |
| --- | --- |

6.5.4.2.

Augstumā: virs zemes.

| 6.5.4.2.1. | Sānu virzienrādītāju lukturu (5. vai 6. kategorija) gaismu izstarojošās virsmas augstums nedrīkst būt:







  mazāks kā | : | 350 mm M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem un 500 mm – visu pārējo kategoriju transportlīdzekļiem, abos gadījumos mērot no zemākā punkta; un |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.4.2.1.

Sānu virzienrādītāju lukturu (5. vai 6. kategorija) gaismu izstarojošās virsmas augstums nedrīkst būt:

mazāks kā

:

350 mm M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem un 500 mm – visu pārējo kategoriju transportlīdzekļiem, abos gadījumos mērot no zemākā punkta; un

1

1

lielāks kā: 1 500 mm, mērot no augstākā punkta.

| 6.5.4.2.2. | Saskaņā ar 5.8. punktu izmērīts 1., 1.a, 1.b, 2.a un 2.b kategorijas virzienrādītāju lukturu augstums nedrīkst būt mazāks kā 350 mm un lielāks kā 1 500 mm. |
| --- | --- |

6.5.4.2.2.

Saskaņā ar 5.8. punktu izmērīts 1., 1.a, 1.b, 2.a un 2.b kategorijas virzienrādītāju lukturu augstums nedrīkst būt mazāks kā 350 mm un lielāks kā 1 500 mm.

| 6.5.4.2.3. | Ja transportlīdzekļa struktūras dēļ šīs augšējās robežas, mērītas, kā noteikts iepriekš, nav iespējams ievērot, un ja nav uzstādīti neobligātie aizmugurējie lukturi, tās drīkst palielināt līdz 2 300 mm 5. un 6. kategorijas sānu virzienrādītāju lukturiem un līdz 2 100 mm 1., 1.a, 1.b, 2.a un 2.b kategorijas virzienrādītāju lukturiem. |
| --- | --- |

6.5.4.2.3.

Ja transportlīdzekļa struktūras dēļ šīs augšējās robežas, mērītas, kā noteikts iepriekš, nav iespējams ievērot, un ja nav uzstādīti neobligātie aizmugurējie lukturi, tās drīkst palielināt līdz 2 300 mm 5. un 6. kategorijas sānu virzienrādītāju lukturiem un līdz 2 100 mm 1., 1.a, 1.b, 2.a un 2.b kategorijas virzienrādītāju lukturiem.

| 6.5.4.2.4. | Ja neobligātie aizmugurējie lukturi ir uzstādīti, tos novieto augstumā, kas saderīgs ar piemērojamajām 6.5.4.1. punkta prasībām lukturu simetriskumam, un tādā vertikālā attālumā, kādu pieļauj virsbūves forma, bet ne mazāk kā 600 mm virs obligātajiem lukturiem. |
| --- | --- |

6.5.4.2.4.

Ja neobligātie aizmugurējie lukturi ir uzstādīti, tos novieto augstumā, kas saderīgs ar piemērojamajām 6.5.4.1. punkta prasībām lukturu simetriskumam, un tādā vertikālā attālumā, kādu pieļauj virsbūves forma, bet ne mazāk kā 600 mm virs obligātajiem lukturiem.

| 6.5.4.3. | Garumā (sk. attēlu turpmāk)
  Attālums starp sānu virzienrādītāja luktura (5. un 6. kategorija) gaismu izstarojošo virsmu un šķērsplakni, kas iezīmē transportlīdzekļa gabarītgaruma priekšējo robežu, nedrīkst pārsniegt 1 800 mm.
  Tomēr šis attālums nedrīkst pārsniegt 2 500 mm:






  a) | M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem: |
| --- | --- | --- |

6.5.4.3.

Garumā (sk. attēlu turpmāk)

Attālums starp sānu virzienrādītāja luktura (5. un 6. kategorija) gaismu izstarojošo virsmu un šķērsplakni, kas iezīmē transportlīdzekļa gabarītgaruma priekšējo robežu, nedrīkst pārsniegt 1 800 mm.

Tomēr šis attālums nedrīkst pārsniegt 2 500 mm:

a)

M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem:

1

1

| b) | visu pārējo kategoriju transportlīdzekļiem, ja transportlīdzekļa struktūras dēļ nav iespējams nodrošināt minimālos redzamības leņķus. |
| --- | --- |

b)

visu pārējo kategoriju transportlīdzekļiem, ja transportlīdzekļa struktūras dēļ nav iespējams nodrošināt minimālos redzamības leņķus.

Neobligātos 5. kategorijas sānu virzienrādītāju lukturus uzstāda vienmērīgi izvietotus visā transportlīdzekļa garumā.

Neobligātos 6. kategorijas sānu virzienrādītāju lukturus uzstāda zonā starp piekabes garuma pirmo un pēdējo kvartili.

| 6.5.5. | Ģeometriskā redzamība |
| --- | --- |

6.5.5.

Ģeometriskā redzamība

| 6.5.5.1. | Horizontālie leņķi: (sk. attēlu turpmāk)
  Vertikālie leņķi: 15° virs un zem horizontāles 1., 1.a, 1.b, 2.a, 2.b un 5. kategorijas virzienrādītāju lukturiem.
  Tomēr:






  a) | ja lukturis ir uzstādīts zemāk nekā 750 mm (mērot saskaņā ar 5.8.1. punkta noteikumiem), lejupvērsto 15° leņķi drīkst samazināt līdz 5°; |
| --- | --- | --- |

6.5.5.1.

Horizontālie leņķi: (sk. attēlu turpmāk)

Vertikālie leņķi: 15° virs un zem horizontāles 1., 1.a, 1.b, 2.a, 2.b un 5. kategorijas virzienrādītāju lukturiem.

Tomēr:

a)

ja lukturis ir uzstādīts zemāk nekā 750 mm (mērot saskaņā ar 5.8.1. punkta noteikumiem), lejupvērsto 15° leņķi drīkst samazināt līdz 5°;

| b) | ja neobligātais aizmugurējais lukturis ir uzstādīts augstāk nekā 2 100 mm (mērot saskaņā ar 5.8.1. punkta noteikumiem), augšupvērsto 15° leņķi drīkst samazināt līdz 5°; |
| --- | --- |

b)

ja neobligātais aizmugurējais lukturis ir uzstādīts augstāk nekā 2 100 mm (mērot saskaņā ar 5.8.1. punkta noteikumiem), augšupvērsto 15° leņķi drīkst samazināt līdz 5°;

30° virs un 5° zem horizontāles 6. kategorijas virzienrādītāju lukturiem.

Image 2

| (*) | Aklās zonas leņķa vērtība 5° uz aizmuguri no sānu virzienrādītāja luktura ir augšējā robeža d ≤ 1,80 m (M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem d ≤ 2,50 m). |
| --- | --- |

(*)

Aklās zonas leņķa vērtība 5° uz aizmuguri no sānu virzienrādītāja luktura ir augšējā robeža d ≤ 1,80 m (M1

1

Uz iekšu vērsto 45° leņķi drīkst samazināt līdz 20° zem H plaknes 1., 1.a, 1.b, 2.a un 2.b kategorijas virzienrādītāju lukturiem, kas uzstādīti zemāk nekā 750 mm (mērot saskaņā ar 5.8.1. punkta noteikumiem).

Image 3

| 6.5.5.2. | Vai pēc ražotāja izvēles – M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem: priekšējiem un aizmugurējiem virzienrādītāju lukturiem, kā arī sānu gabarītlukturiem (**).
  Horizontālie leņķi: (sk. attēlu turpmāk)











  (**) | Aklās zonas leņķa vērtība 5° uz aizmuguri no sānu virzienrādītāja luktura ir augšējā robeža d ≤ 2,50 m. |
| --- | --- | --- |

6.5.5.2.

Vai pēc ražotāja izvēles – M1

1

Horizontālie leņķi: (sk. attēlu turpmāk)

Image 4

(**)

Aklās zonas leņķa vērtība 5° uz aizmuguri no sānu virzienrādītāja luktura ir augšējā robeža d ≤ 2,50 m.

Tomēr 1., 1.a, 1.b, 2.a un 2.b kategorijas virzienrādītāju lukturiem, kas uzstādīti zemāk nekā 750 mm (mērot saskaņā ar 5.8.1. punkta noteikumiem), uz iekšu vērsto 45° leņķi drīkst samazināt līdz 20° zem H plaknes.

Vertikālie leņķi: 15° virs un zem horizontāles. Tomēr, ja lukturis ir uzstādīts zemāk nekā 750 mm (mērot saskaņā ar 5.8.1. punkta noteikumiem), lejupvērsto 15° leņķi drīkst samazināt līdz 5°.

Lai lukturi uzskatītu par redzamu, neaizsegtiem jābūt vismaz 12,5 kvadrātcentimetriem tā redzamās virsmas, izņemot 5. un 6. kategorijas sānu virzienrādītāju lukturus. Šajā laukumā neietilpst gaismu neizstarojošu atstarotāju apgaismojošās virsmas laukums.

| 6.5.6. | Orientācija
  Saskaņā ar ražotāja noteiktām uzstādīšanas specifikācijām, ja tādas ir. |
| --- | --- |

6.5.6.

Orientācija

Saskaņā ar ražotāja noteiktām uzstādīšanas specifikācijām, ja tādas ir.

| 6.5.7. | Elektriskie slēgumi
  Virzienrādītāju lukturiem jābūt ieslēdzamiem neatkarīgi no citiem lukturiem. Visiem virzienrādītāju lukturiem transportlīdzekļa vienā pusē jābūt ieslēdzamiem un izslēdzamiem ar vienu vadības ierīci, un tiem jāmirgo sinhroni.
  M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļu, kuru garums ir mazāks nekā 6 metri un lukturu izkārtojums atbilst 6.5.5.2. punktam, dzintarkrāsas sānu gabarītlukturiem, ja tādi uzstādīti, arī jāmirgo ar tādu pašu frekvenci (fāzē) kā virzienrādītāju lukturiem. |
| --- | --- |

6.5.7.

Elektriskie slēgumi

Virzienrādītāju lukturiem jābūt ieslēdzamiem neatkarīgi no citiem lukturiem. Visiem virzienrādītāju lukturiem transportlīdzekļa vienā pusē jābūt ieslēdzamiem un izslēdzamiem ar vienu vadības ierīci, un tiem jāmirgo sinhroni.

M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļu, kuru garums ir mazāks nekā 6 metri un lukturu izkārtojums atbilst 6.5.5.2. punktam, dzintarkrāsas sānu gabarītlukturiem, ja tādi uzstādīti, arī jāmirgo ar tādu pašu frekvenci (fāzē) kā virzienrādītāju lukturiem.

1

1

| 6.5.8. | Signalizators
  Darbības signalizators ir obligāts 1., 1.a, 1.b, 2.a un 2.b kategorijas virzienrādītāju lukturiem. Tas drīkst būt vizuāls vai akustisks, vai abu veidu. Ja tas ir vizuāls, tas ir ar mirgojošu gaismu un vismaz gadījumā, ja kādam no šiem virzienrādītāju lukturiem ir darbības traucējums, vai nu neieslēdzas vai paliek ieslēgts un nemirgo, vai darbojas ar ievērojami atšķirīgu frekvenci. Ja tas ir tikai akustisks, tam ir jābūt skaidri dzirdamam un vismaz gadījumā, ja kādam no šiem virzienrādītāju lukturiem ir darbības traucējums, darbojas ar ievērojami atšķirīgu frekvenci.
  Tam jāaktivējas ar signālu, ko rada saskaņā ar ANO Noteikumu Nr. 6 6.2.2. punktu vai ANO Noteikumu Nr. 148 5.6.3. punktu, vai citā piemērotā veidā13.
  Ja mehānisks transportlīdzeklis ir aprīkots piekabes vilkšanai, tajā uzstāda speciālu vizuālu piekabes virzienrādītāju lukturu darbības signalizatoru, ja vien velkošā transportlīdzekļa signalizators neļauj konstatēt velkošā transportlīdzekļa un piekabes sastāva jebkura virzienrādītāja luktura atteici.
  Mehānisko transportlīdzekļu un piekabju neobligātajiem virzienrādītāju lukturiem darbības signalizators nav obligāts. |
| --- | --- |

6.5.8.

Signalizators

Darbības signalizators ir obligāts 1., 1.a, 1.b, 2.a un 2.b kategorijas virzienrādītāju lukturiem. Tas drīkst būt vizuāls vai akustisks, vai abu veidu. Ja tas ir vizuāls, tas ir ar mirgojošu gaismu un vismaz gadījumā, ja kādam no šiem virzienrādītāju lukturiem ir darbības traucējums, vai nu neieslēdzas vai paliek ieslēgts un nemirgo, vai darbojas ar ievērojami atšķirīgu frekvenci. Ja tas ir tikai akustisks, tam ir jābūt skaidri dzirdamam un vismaz gadījumā, ja kādam no šiem virzienrādītāju lukturiem ir darbības traucējums, darbojas ar ievērojami atšķirīgu frekvenci.

Tam jāaktivējas ar signālu, ko rada saskaņā ar ANO Noteikumu Nr. 6 6.2.2. punktu vai ANO Noteikumu Nr. 148 5.6.3. punktu, vai citā piemērotā veidā13.

13

Ja mehānisks transportlīdzeklis ir aprīkots piekabes vilkšanai, tajā uzstāda speciālu vizuālu piekabes virzienrādītāju lukturu darbības signalizatoru, ja vien velkošā transportlīdzekļa signalizators neļauj konstatēt velkošā transportlīdzekļa un piekabes sastāva jebkura virzienrādītāja luktura atteici.

Mehānisko transportlīdzekļu un piekabju neobligātajiem virzienrādītāju lukturiem darbības signalizators nav obligāts.

| 6.5.9. | Citas prasības
  Gaismai ir jābūt mirgojošai gaismai, kas mirgo 90 ± 30 reizes minūtē.
  Ne vēlāk kā vienu sekundi pēc gaismas signāla vadības ierīces iedarbināšanas jāsākas gaismas izstarošanai, un ne vēlāk kā pusotru sekundi pēc gaismas signāla vadības ierīces iedarbināšanas gaismai pirmoreiz jānodziest. Ja mehāniskais transportlīdzeklis ir aprīkots piekabes vilkšanai, velkošā transportlīdzekļa virzienrādītāju lukturu vadības ierīcei jādarbina arī piekabes virzienrādītāju lukturus. Notiekot viena virzienrādītāja luktura atteicei (izņemot īssavienojumu), pārējiem jāturpina mirgot, bet mirgošanas frekvence šādos apstākļos drīkst atšķirties no noteiktās. |
| --- | --- |

6.5.9.

Citas prasības

Gaismai ir jābūt mirgojošai gaismai, kas mirgo 90 ± 30 reizes minūtē.

Ne vēlāk kā vienu sekundi pēc gaismas signāla vadības ierīces iedarbināšanas jāsākas gaismas izstarošanai, un ne vēlāk kā pusotru sekundi pēc gaismas signāla vadības ierīces iedarbināšanas gaismai pirmoreiz jānodziest. Ja mehāniskais transportlīdzeklis ir aprīkots piekabes vilkšanai, velkošā transportlīdzekļa virzienrādītāju lukturu vadības ierīcei jādarbina arī piekabes virzienrādītāju lukturus. Notiekot viena virzienrādītāja luktura atteicei (izņemot īssavienojumu), pārējiem jāturpina mirgot, bet mirgošanas frekvence šādos apstākļos drīkst atšķirties no noteiktās.

| 6.6. | Avārijas brīdinājuma signāls |
| --- | --- |

6.6.

Avārijas brīdinājuma signāls

| 6.6.1. | Esība
  Obligāts.
  Signālu dod virzienrādītāju lukturu vienlaicīga darbība saskaņā ar 6.5. punkta prasībām.
  Visiem vienlaicīgi aktivētajiem 1. kategorijas (1., 1.a, 1.b) virzienrādītājiem jādarbojas tajā pašā režīmā, t. i., statiskā vai sekvenciālā.
  Visiem vienlaicīgi aktivētajiem 2. kategorijas (2.a, 2.b) virzienrādītājiem jādarbojas tajā pašā režīmā, t. i., statiskā vai sekvenciālā. |
| --- | --- |

6.6.1.

Esība

Obligāts.

Signālu dod virzienrādītāju lukturu vienlaicīga darbība saskaņā ar 6.5. punkta prasībām.

Visiem vienlaicīgi aktivētajiem 1. kategorijas (1., 1.a, 1.b) virzienrādītājiem jādarbojas tajā pašā režīmā, t. i., statiskā vai sekvenciālā.

Visiem vienlaicīgi aktivētajiem 2. kategorijas (2.a, 2.b) virzienrādītājiem jādarbojas tajā pašā režīmā, t. i., statiskā vai sekvenciālā.

| 6.6.2. | Skaits
  Kā noteikts 6.5.2. punktā. |
| --- | --- |

6.6.2.

Skaits

Kā noteikts 6.5.2. punktā.

| 6.6.3. | Izkārtojums
  Kā noteikts 6.5.3. punktā. |
| --- | --- |

6.6.3.

Izkārtojums

Kā noteikts 6.5.3. punktā.

| 6.6.4. | Novietojums |
| --- | --- |

6.6.4.

Novietojums

| 6.6.4.1. | Platumā: kā noteikts 6.5.4.1. punktā. |
| --- | --- |

6.6.4.1.

Platumā: kā noteikts 6.5.4.1. punktā.

| 6.6.4.2. | Augstumā: kā noteikts 6.5.4.2. punktā. |
| --- | --- |

6.6.4.2.

Augstumā: kā noteikts 6.5.4.2. punktā.

| 6.6.4.3. | Garumā: kā noteikts 6.5.4.3. punktā. |
| --- | --- |

6.6.4.3.

Garumā: kā noteikts 6.5.4.3. punktā.

| 6.6.5. | Ģeometriskā redzamība
  Kā noteikts 6.5.5. punktā. |
| --- | --- |

6.6.5.

Ģeometriskā redzamība

Kā noteikts 6.5.5. punktā.

| 6.6.6. | Orientācija
  Kā noteikts 6.5.6. punktā. |
| --- | --- |

6.6.6.

Orientācija

Kā noteikts 6.5.6. punktā.

| 6.6.7. | Elektriskie slēgumi |
| --- | --- |

6.6.7.

Elektriskie slēgumi

| 6.6.7.1. | Šo signālu darbina ar atsevišķu manuālu vadības ierīci, kas nodrošina visu virzienrādītāju lukturu sinhronu mirgošanu. |
| --- | --- |

6.6.7.1.

Šo signālu darbina ar atsevišķu manuālu vadības ierīci, kas nodrošina visu virzienrādītāju lukturu sinhronu mirgošanu.

| 6.6.7.2. | Avārijas brīdinājuma signāls drīkst ieslēgties automātiski, ja transportlīdzeklis ir iesaistīts sadursmē vai pēc avārijas bremzēšanas signāla izslēgšanas, kā noteikts 6.23. punktā. Šādos gadījumos to drīkst izslēgt manuāli.
  Turklāt avārijas brīdinājuma signāls drīkst ieslēgties automātiski, lai pārējos ceļu satiksmes dalībniekus informētu par draudošu briesmu risku, kā noteikts noteikumos; šādā gadījumā signālam jāpaliek ieslēgtam, līdz tas manuāli vai automātiski tiek izslēgts. |
| --- | --- |

6.6.7.2.

Avārijas brīdinājuma signāls drīkst ieslēgties automātiski, ja transportlīdzeklis ir iesaistīts sadursmē vai pēc avārijas bremzēšanas signāla izslēgšanas, kā noteikts 6.23. punktā. Šādos gadījumos to drīkst izslēgt manuāli.

Turklāt avārijas brīdinājuma signāls drīkst ieslēgties automātiski, lai pārējos ceļu satiksmes dalībniekus informētu par draudošu briesmu risku, kā noteikts noteikumos; šādā gadījumā signālam jāpaliek ieslēgtam, līdz tas manuāli vai automātiski tiek izslēgts.

| 6.6.7.3. | M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļu, kuru garums ir mazāks nekā 6 metri un lukturu izkārtojums atbilst 6.5.5.2. punktam, dzintarkrāsas sānu gabarītlukturiem, ja tādi uzstādīti, arī jāmirgo ar tādu pašu frekvenci (fāzē) kā virzienrādītāju lukturiem. |
| --- | --- |

6.6.7.3.

M1

1

| 6.6.8. | Signalizators
  Mirgojošs noslēgta kontūra signalizators ir obligāts. |
| --- | --- |

6.6.8.

Signalizators

Mirgojošs noslēgta kontūra signalizators ir obligāts.

| 6.6.9. | Citas prasības
  Kā norādīts 6.5.9. punktā, ja mehāniskais transportlīdzeklis ir aprīkots piekabes vilkšanai, avārijas signāla vadības ierīcei jāspēj iedarbināt arī piekabes virzienrādītāja lukturus. Avārijas brīdinājuma signālam jāspēj darboties pat tad, ja ierīce, kas iedarbina vai apstādina spēkiekārtas sistēmu, ir tādā stāvoklī, kad spēkiekārtas sistēmu nav iespējams iedarbināt. |
| --- | --- |

6.6.9.

Citas prasības

Kā norādīts 6.5.9. punktā, ja mehāniskais transportlīdzeklis ir aprīkots piekabes vilkšanai, avārijas signāla vadības ierīcei jāspēj iedarbināt arī piekabes virzienrādītāja lukturus. Avārijas brīdinājuma signālam jāspēj darboties pat tad, ja ierīce, kas iedarbina vai apstādina spēkiekārtas sistēmu, ir tādā stāvoklī, kad spēkiekārtas sistēmu nav iespējams iedarbināt.

| 6.7. | Bremžu lukturis (ANO Noteikumi Nr. 7 vai 148) |
| --- | --- |

6.7.

Bremžu lukturis (ANO Noteikumi Nr. 7 vai 148)

| 6.7.1. | Esība
  S1 vai S2 kategorijas ierīces: obligātas visu kategoriju transportlīdzekļiem.
  S3 vai S4 kategorijas ierīces: obligātas M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem, izņemot šasijas ar kabīni un N1 kategorijas transportlīdzekļus ar vaļēju kravas nodalījumu; neobligātas pārējo kategoriju transportlīdzekļiem. |
| --- | --- |

6.7.1.

Esība

S1 vai S2 kategorijas ierīces: obligātas visu kategoriju transportlīdzekļiem.

S3 vai S4 kategorijas ierīces: obligātas M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem, izņemot šasijas ar kabīni un N1 kategorijas transportlīdzekļus ar vaļēju kravas nodalījumu; neobligātas pārējo kategoriju transportlīdzekļiem.

1

1

1

| 6.7.2. | Skaits
  Divas S1 vai S2 kategorijas ierīces un viena S3 vai S4 kategorijas ierīce visu kategoriju transportlīdzekļiem. |
| --- | --- |

6.7.2.

Skaits

Divas S1 vai S2 kategorijas ierīces un viena S3 vai S4 kategorijas ierīce visu kategoriju transportlīdzekļiem.

| 6.7.2.1. | Izņemot gadījumu, kad ir uzstādīta S3 vai S4 kategorijas ierīce, M2, M3, N2, N3, O2, O3 un O4 kategorijas transportlīdzekļos drīkst uzstādīt divas neobligātās S1 vai S2 kategorijas ierīces. |
| --- | --- |

6.7.2.1.

Izņemot gadījumu, kad ir uzstādīta S3 vai S4 kategorijas ierīce, M2

3

2

3

2

3

4

| 6.7.2.2. | Tikai tad, ja transportlīdzekļa vidējā garenplakne neatrodas uz fiksēta korpusa paneļa, bet atdala vienu vai divas kustīgas transportlīdzekļa daļas (piem., durvis), un nepietiek vietas, lai vidējā garenplaknē virs šādām kustīgām daļām uzstādītu vienu S3 vai S4 kategorijas ierīci, ir atļauts: | uzstādīt divas “D” tipa S3 vai S4 kategorijas ierīces vai |
| --- | --- | --- |

6.7.2.2.

Tikai tad, ja transportlīdzekļa vidējā garenplakne neatrodas uz fiksēta korpusa paneļa, bet atdala vienu vai divas kustīgas transportlīdzekļa daļas (piem., durvis), un nepietiek vietas, lai vidējā garenplaknē virs šādām kustīgām daļām uzstādītu vienu S3 vai S4 kategorijas ierīci, ir atļauts:

uzstādīt divas “D” tipa S3 vai S4 kategorijas ierīces vai

| | uzstādīt vienu S3 vai S4 kategorijas ierīci, novirzītu pa labi vai pa kreisi no vidējās garenplaknes, vai |
| --- | --- |

uzstādīt vienu S3 vai S4 kategorijas ierīci, novirzītu pa labi vai pa kreisi no vidējās garenplaknes, vai

| | uzstādīt S3 vai S4 kategorijas savstarpēji atkarīgu lukturu sistēmu. |
| --- | --- |

uzstādīt S3 vai S4 kategorijas savstarpēji atkarīgu lukturu sistēmu.

| 6.7.3. | Izkārtojums
  Īpašu prasību nav. |
| --- | --- |

6.7.3.

Izkārtojums

Īpašu prasību nav.

| 6.7.4. | Novietojums |
| --- | --- |

6.7.4.

Novietojums

| 6.7.4.1. | Platumā: | M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem: | S1 vai S2 kategorijas ierīču tas punkts uz redzamās virsmas atskaites ass virzienā, kas atrodas vistālāk no transportlīdzekļa vidējās garenplaknes, nedrīkst būt tālāk kā 400 mm no transportlīdzekļa galējās ārmalas; |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.4.1.

Platumā:

M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem:

1

1

S1 vai S2 kategorijas ierīču tas punkts uz redzamās virsmas atskaites ass virzienā, kas atrodas vistālāk no transportlīdzekļa vidējās garenplaknes, nedrīkst būt tālāk kā 400 mm no transportlīdzekļa galējās ārmalas;

| | attiecībā uz attālumu starp redzamās virsmas iekšējām malām atskaites asu virzienā īpašu prasību nav. |
| --- | --- |

attiecībā uz attālumu starp redzamās virsmas iekšējām malām atskaites asu virzienā īpašu prasību nav.

| | Visu pārējo kategoriju transportlīdzekļiem: | S1 vai S2 kategorijas ierīču gadījumā attālums starp redzamās virsmas iekšējām malām atskaites asu virzienā nedrīkst būt mazāks kā 600 mm. Šo attālumu drīkst samazināt līdz 400 mm, ja transportlīdzekļa gabarītplatums ir mazāks nekā 1 300 mm. |
| --- | --- | --- |

Visu pārējo kategoriju transportlīdzekļiem:

S1 vai S2 kategorijas ierīču gadījumā attālums starp redzamās virsmas iekšējām malām atskaites asu virzienā nedrīkst būt mazāks kā 600 mm. Šo attālumu drīkst samazināt līdz 400 mm, ja transportlīdzekļa gabarītplatums ir mazāks nekā 1 300 mm.

| | S3 vai S4 kategorijas ierīcēm: atskaites centram jāatrodas transportlīdzekļa vidējā garenplaknē. Tomēr, ja ir uzstādītas divas S3 vai S4 kategorijas ierīces saskaņā ar 6.7.2. punktu, tās novieto pēc iespējas tuvu vidējai garenplaknei, pa vienai katrā šīs plaknes pusē. |
| --- | --- |

S3 vai S4 kategorijas ierīcēm: atskaites centram jāatrodas transportlīdzekļa vidējā garenplaknē. Tomēr, ja ir uzstādītas divas S3 vai S4 kategorijas ierīces saskaņā ar 6.7.2. punktu, tās novieto pēc iespējas tuvu vidējai garenplaknei, pa vienai katrā šīs plaknes pusē.

| | Ja saskaņā ar 6.7.2. punktu ir atļauts uzstādīt vienu S3 vai S4 kategorijas lukturi novirzītu no vidējās garenplaknes, šī nobīde no vidējās garenplaknes līdz luktura atskaites centram nedrīkst pārsniegt 150 mm. |
| --- | --- |

Ja saskaņā ar 6.7.2. punktu ir atļauts uzstādīt vienu S3 vai S4 kategorijas lukturi novirzītu no vidējās garenplaknes, šī nobīde no vidējās garenplaknes līdz luktura atskaites centram nedrīkst pārsniegt 150 mm.

| 6.7.4.2. | Augstumā: |
| --- | --- |

6.7.4.2.

Augstumā:

| 6.7.4.2.1. | S1 vai S2 kategorijas ierīcēm:
  ne zemāk kā 350 mm un ne augstāk kā 1 500 mm virs zemes (2 100 mm, ja virsbūves formas dēļ nav iespējams iekļauties 1 500 mm un ja nav uzstādīti neobligātie lukturi).
  Ja ir uzstādīti neobligātie lukturi, tiem jābūt novietotiem augstumā, kas saderīgs ar platuma prasībām un lukturu simetriskuma prasībām, un tādā vertikālajā attālumā, kādu pieļauj virsbūves forma, bet ne mazāk kā 600 mm virs obligātajiem lukturiem. |
| --- | --- |

6.7.4.2.1.

S1 vai S2 kategorijas ierīcēm:

ne zemāk kā 350 mm un ne augstāk kā 1 500 mm virs zemes (2 100 mm, ja virsbūves formas dēļ nav iespējams iekļauties 1 500 mm un ja nav uzstādīti neobligātie lukturi).

Ja ir uzstādīti neobligātie lukturi, tiem jābūt novietotiem augstumā, kas saderīgs ar platuma prasībām un lukturu simetriskuma prasībām, un tādā vertikālajā attālumā, kādu pieļauj virsbūves forma, bet ne mazāk kā 600 mm virs obligātajiem lukturiem.

| 6.7.4.2.2. | S3 vai S4 kategorijas ierīcēm:
  horizontālajai plaknei, kas ir tangenciāla redzamās virsmas apakšējai malai: jāatrodas ne vairāk kā 150 mm zem horizontālās plaknes, kas ir tangenciāla aizmugurējā loga stikla vai stiklojuma ārējai virsmai, vai ne zemāk kā 850 mm virs zemes.
  Tomēr horizontālajai plaknei, kas ir tangenciāla S3 vai S4 kategorijas ierīces redzamās virsmas apakšējai malai, jāatrodas virs horizontālās plaknes, kas ir tangenciāla S1 vai S2 kategorijas ierīces redzamās virsmas augšējai malai. |
| --- | --- |

6.7.4.2.2.

S3 vai S4 kategorijas ierīcēm:

horizontālajai plaknei, kas ir tangenciāla redzamās virsmas apakšējai malai: jāatrodas ne vairāk kā 150 mm zem horizontālās plaknes, kas ir tangenciāla aizmugurējā loga stikla vai stiklojuma ārējai virsmai, vai ne zemāk kā 850 mm virs zemes.

Tomēr horizontālajai plaknei, kas ir tangenciāla S3 vai S4 kategorijas ierīces redzamās virsmas apakšējai malai, jāatrodas virs horizontālās plaknes, kas ir tangenciāla S1 vai S2 kategorijas ierīces redzamās virsmas augšējai malai.

| 6.7.4.3. | Garumā: |
| --- | --- |

6.7.4.3.

Garumā:

| 6.7.4.4. | S1 vai S2 kategorijas ierīcēm: transportlīdzekļa aizmugurē. |
| --- | --- |

6.7.4.4.

S1 vai S2 kategorijas ierīcēm: transportlīdzekļa aizmugurē.

| 6.7.4.5. | S3 vai S4 kategorijas ierīcēm: īpašu prasību nav. |
| --- | --- |

6.7.4.5.

S3 vai S4 kategorijas ierīcēm: īpašu prasību nav.

| 6.7.5. | Ģeometriskā redzamība
  Horizontālais leņķis: | S1 vai S2 kategorijas ierīcēm: 45° pa kreisi un pa labi no transportlīdzekļa garenass. |
| --- | --- | --- |

6.7.5.

Ģeometriskā redzamība

Horizontālais leņķis:

S1 vai S2 kategorijas ierīcēm: 45° pa kreisi un pa labi no transportlīdzekļa garenass.

Tomēr S1 un S2 kategorijas bremžu lukturiem, kas uzstādīti zemāk nekā 750 mm (mērot saskaņā ar 5.8.1. punkta noteikumiem), uz iekšu vērsto 45° leņķi drīkst samazināt līdz 20° zem H plaknes.

S3 vai S4 kategorijas ierīcēm: 10 ° pa kreisi un pa labi no transportlīdzekļa garenass.

Vertikālais leņķis:

| | S1 vai S2 kategorijas ierīcēm: 15° virs un zem horizontāles. |
| --- | --- |

S1 vai S2 kategorijas ierīcēm: 15° virs un zem horizontāles.

Tomēr:

| a) | ja lukturis ir uzstādīts zemāk nekā 750 mm (mērot saskaņā ar 5.8.1. punkta noteikumiem), lejupvērsto 15° leņķi drīkst samazināt līdz 5°; |
| --- | --- |

a)

ja lukturis ir uzstādīts zemāk nekā 750 mm (mērot saskaņā ar 5.8.1. punkta noteikumiem), lejupvērsto 15° leņķi drīkst samazināt līdz 5°;

| b) | ja neobligāts lukturis ir uzstādīts augstāk nekā 2 100 mm (mērot saskaņā ar 5.8.1. punkta noteikumiem), augšupvērsto 15° leņķi drīkst samazināt līdz 5°. |
| --- | --- |

b)

ja neobligāts lukturis ir uzstādīts augstāk nekā 2 100 mm (mērot saskaņā ar 5.8.1. punkta noteikumiem), augšupvērsto 15° leņķi drīkst samazināt līdz 5°.

S3 vai S4 kategorijas ierīcēm: 10 ° virs un 5° zem horizontāles.

| 6.7.6. | Orientācija
  Uz transportlīdzekļa aizmuguri. |
| --- | --- |

6.7.6.

Orientācija

Uz transportlīdzekļa aizmuguri.

| 6.7.7. | Elektriskie slēgumi |
| --- | --- |

6.7.7.

Elektriskie slēgumi

| 6.7.7.1. | Visiem bremžu lukturiem jāiedegas vienlaicīgi, kad bremžu sistēma dod attiecīgo signālu, kas noteikts ANO Noteikumos Nr. 13 un 13-H. |
| --- | --- |

6.7.7.1.

Visiem bremžu lukturiem jāiedegas vienlaicīgi, kad bremžu sistēma dod attiecīgo signālu, kas noteikts ANO Noteikumos Nr. 13 un 13-H.

| 6.7.7.2. | Bremžu lukturiem nav obligāti jādarbojas, ja ierīce, ar ko iedarbina un/vai apstādina spēkiekārtas sistēmu, ir stāvoklī, kurā spēkiekārtas sistēmu nav iespējams darbināt. |
| --- | --- |

6.7.7.2.

Bremžu lukturiem nav obligāti jādarbojas, ja ierīce, ar ko iedarbina un/vai apstādina spēkiekārtas sistēmu, ir stāvoklī, kurā spēkiekārtas sistēmu nav iespējams darbināt.

| 6.7.8. | Signalizators
  Signalizators nav obligāts, tomēr par atteici ziņojošs signalizators ir obligāts, ja tas prasīts sastāvdaļas noteikumos.
  Ja iepriekš minētais signalizators ir uzstādīts, tam ir jābūt darbības signalizatoram ar nemirgojošu brīdinājuma gaismu, kas iedegas bremžu lukturu darbības traucējumu gadījumā. |
| --- | --- |

6.7.8.

Signalizators

Signalizators nav obligāts, tomēr par atteici ziņojošs signalizators ir obligāts, ja tas prasīts sastāvdaļas noteikumos.

Ja iepriekš minētais signalizators ir uzstādīts, tam ir jābūt darbības signalizatoram ar nemirgojošu brīdinājuma gaismu, kas iedegas bremžu lukturu darbības traucējumu gadījumā.

| 6.7.9. | Citas prasības |
| --- | --- |

6.7.9.

Citas prasības

| 6.7.9.1. | S3 vai S4 kategorijas ierīce nedrīkst būt savstarpēji savietota ar citiem lukturiem. |
| --- | --- |

6.7.9.1.

S3 vai S4 kategorijas ierīce nedrīkst būt savstarpēji savietota ar citiem lukturiem.

| 6.7.9.2. | S3 vai S4 kategorijas ierīci drīkst uzstādīt transportlīdzekļa ārpusē vai iekšpusē. |
| --- | --- |

6.7.9.2.

S3 vai S4 kategorijas ierīci drīkst uzstādīt transportlīdzekļa ārpusē vai iekšpusē.

| 6.7.9.2.1. | Ja tā ir uzstādīta transportlīdzekļa iekšpusē:
  tās izstarotā gaisma nedrīkst radīt diskomfortu vadītājam caur netiešas redzamības ierīcēm un/vai kā atspulgs no citām transportlīdzekļa virsmām (t. i., aizmugurējā loga). |
| --- | --- |

6.7.9.2.1.

Ja tā ir uzstādīta transportlīdzekļa iekšpusē:

tās izstarotā gaisma nedrīkst radīt diskomfortu vadītājam caur netiešas redzamības ierīcēm un/vai kā atspulgs no citām transportlīdzekļa virsmām (t. i., aizmugurējā loga).

| 6.8. | Aizmugurējās reģistrācijas numura zīmes apgaismojuma lukturis (ANO Noteikumi Nr. 4 vai 148) |
| --- | --- |

6.8.

Aizmugurējās reģistrācijas numura zīmes apgaismojuma lukturis (ANO Noteikumi Nr. 4 vai 148)

| 6.8.1. | Esība
  Obligāts. |
| --- | --- |

6.8.1.

Esība

Obligāts.

| 6.8.2. | Skaits
  Tāds, ka ierīce izgaismo reģistrācijas numura zīmes vietu saskaņā ar ierīces tipa apstiprinājuma dokumentāciju. |
| --- | --- |

6.8.2.

Skaits

Tāds, ka ierīce izgaismo reģistrācijas numura zīmes vietu saskaņā ar ierīces tipa apstiprinājuma dokumentāciju.

| 6.8.3. | Izkārtojums
  Tāds, ka ierīce izgaismo reģistrācijas numura zīmes vietu saskaņā ar ierīces tipa apstiprinājuma dokumentāciju. |
| --- | --- |

6.8.3.

Izkārtojums

Tāds, ka ierīce izgaismo reģistrācijas numura zīmes vietu saskaņā ar ierīces tipa apstiprinājuma dokumentāciju.

| 6.8.4. | Novietojums |
| --- | --- |

6.8.4.

Novietojums

| 6.8.4.1. | Platumā: tāds, ka ierīce izgaismo reģistrācijas numura zīmes vietu saskaņā ar ierīces tipa apstiprinājuma dokumentāciju. |
| --- | --- |

6.8.4.1.

Platumā: tāds, ka ierīce izgaismo reģistrācijas numura zīmes vietu saskaņā ar ierīces tipa apstiprinājuma dokumentāciju.

| 6.8.4.2. | Augstumā: tāds, ka ierīce izgaismo reģistrācijas numura zīmes vietu saskaņā ar ierīces tipa apstiprinājuma dokumentāciju. |
| --- | --- |

6.8.4.2.

Augstumā: tāds, ka ierīce izgaismo reģistrācijas numura zīmes vietu saskaņā ar ierīces tipa apstiprinājuma dokumentāciju.

| 6.8.4.3. | Garumā: tāds, ka ierīce izgaismo reģistrācijas numura zīmes vietu saskaņā ar ierīces tipa apstiprinājuma dokumentāciju. |
| --- | --- |

6.8.4.3.

Garumā: tāds, ka ierīce izgaismo reģistrācijas numura zīmes vietu saskaņā ar ierīces tipa apstiprinājuma dokumentāciju.

| 6.8.5. | Ģeometriskā redzamība
  Tāds, ka ierīce izgaismo reģistrācijas numura zīmes vietu saskaņā ar ierīces tipa apstiprinājuma dokumentāciju. |
| --- | --- |

6.8.5.

Ģeometriskā redzamība

Tāds, ka ierīce izgaismo reģistrācijas numura zīmes vietu saskaņā ar ierīces tipa apstiprinājuma dokumentāciju.

| 6.8.6. | Orientācija
  Tāds, ka ierīce izgaismo reģistrācijas numura zīmes vietu saskaņā ar ierīces tipa apstiprinājuma dokumentāciju. |
| --- | --- |

6.8.6.

Orientācija

Tāds, ka ierīce izgaismo reģistrācijas numura zīmes vietu saskaņā ar ierīces tipa apstiprinājuma dokumentāciju.

| 6.8.7. | Elektriskie slēgumi
  Saskaņā ar 5.11. punktu. |
| --- | --- |

6.8.7.

Elektriskie slēgumi

Saskaņā ar 5.11. punktu.

| 6.8.8. | Signalizators
  Signalizators neobligāts. Ja tas ir, tā funkciju veic signalizators, kas prasīts priekšējiem un aizmugurējiem gabarītlukturiem. |
| --- | --- |

6.8.8.

Signalizators

Signalizators neobligāts. Ja tas ir, tā funkciju veic signalizators, kas prasīts priekšējiem un aizmugurējiem gabarītlukturiem.

| 6.8.9. | Citas prasības
  Ja aizmugurējās reģistrācijas numura zīmes lukturis ir kombinēts ar aizmugurējo gabarītlukturi, savstarpēji savietots ar bremžu lukturi vai aizmugurējo miglas lukturi, aizmugurējās reģistrācijas numura zīmes luktura fotometriskie raksturlielumi drīkst mainīties laikā, kad ir ieslēgts bremžu lukturis vai aizmugurējais miglas lukturis. |
| --- | --- |

6.8.9.

Citas prasības

Ja aizmugurējās reģistrācijas numura zīmes lukturis ir kombinēts ar aizmugurējo gabarītlukturi, savstarpēji savietots ar bremžu lukturi vai aizmugurējo miglas lukturi, aizmugurējās reģistrācijas numura zīmes luktura fotometriskie raksturlielumi drīkst mainīties laikā, kad ir ieslēgts bremžu lukturis vai aizmugurējais miglas lukturis.

| 6.9. | Priekšējais gabarītlukturis (ANO Noteikumi Nr. 7 vai 148) |
| --- | --- |

6.9.

Priekšējais gabarītlukturis (ANO Noteikumi Nr. 7 vai 148)

| 6.9.1. | Esība
  Obligāts visiem mehāniskajiem transportlīdzekļiem.
  Obligāts piekabēm, kuru platums ir lielāks nekā 1 600 mm.
  Neobligāts piekabēm, kuru platums nav lielāks kā 1 600 mm. |
| --- | --- |

6.9.1.

Esība

Obligāts visiem mehāniskajiem transportlīdzekļiem.

Obligāts piekabēm, kuru platums ir lielāks nekā 1 600 mm.

Neobligāts piekabēm, kuru platums nav lielāks kā 1 600 mm.

| 6.9.2. | Skaits
  Divi. |
| --- | --- |

6.9.2.

Skaits

Divi.

| 6.9.3. | Izkārtojums
  Īpašu prasību nav. |
| --- | --- |

6.9.3.

Izkārtojums

Īpašu prasību nav.

| 6.9.4. | Novietojums |
| --- | --- |

6.9.4.

Novietojums

| 6.9.4.1. | Platumā: tas punkts uz redzamās virsmas atskaites ass virzienā, kas atrodas vistālāk no transportlīdzekļa vidējās garenplaknes, nedrīkst atrasties tālāk kā 400 mm no transportlīdzekļa galējās ārmalas.
  Piekabēm tas punkts uz redzamās virsmas atskaites ass virzienā, kas atrodas vistālāk no vidējās garenplaknes, nedrīkst atrasties tālāk kā 150 mm no transportlīdzekļa galējās ārmalas.
  Attālums starp abu redzamo virsmu iekšējām malām atskaites asu virzienā: | M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem: īpašu prasību nav; |
| --- | --- | --- |

6.9.4.1.

Platumā: tas punkts uz redzamās virsmas atskaites ass virzienā, kas atrodas vistālāk no transportlīdzekļa vidējās garenplaknes, nedrīkst atrasties tālāk kā 400 mm no transportlīdzekļa galējās ārmalas.

Piekabēm tas punkts uz redzamās virsmas atskaites ass virzienā, kas atrodas vistālāk no vidējās garenplaknes, nedrīkst atrasties tālāk kā 150 mm no transportlīdzekļa galējās ārmalas.

Attālums starp abu redzamo virsmu iekšējām malām atskaites asu virzienā:

M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem: īpašu prasību nav;

1

1

| | visu pārējo kategoriju transportlīdzekļiem: nedrīkst būt mazāks kā 600 mm. Šo attālumu drīkst samazināt līdz 400 mm, ja transportlīdzekļa gabarītplatums ir mazāks nekā 1 300 mm. |
| --- | --- |

visu pārējo kategoriju transportlīdzekļiem: nedrīkst būt mazāks kā 600 mm. Šo attālumu drīkst samazināt līdz 400 mm, ja transportlīdzekļa gabarītplatums ir mazāks nekā 1 300 mm.

| 6.9.4.2. | Augstumā: ne zemāk kā 250 mm un ne augstāk kā 1 500 mm virs zemes (2 100 mm O1 un O2 kategorijas transportlīdzekļiem vai pārējo kategoriju transportlīdzekļiem, ja virsbūves formas dēļ nav iespējams iekļauties 1 500 mm). |
| --- | --- |

6.9.4.2.

Augstumā: ne zemāk kā 250 mm un ne augstāk kā 1 500 mm virs zemes (2 100 mm O1

2

| 6.9.4.3. | Garumā: individuālu specifikāciju nav. |
| --- | --- |

6.9.4.3.

Garumā: individuālu specifikāciju nav.

| 6.9.4.4. | Ja priekšējais gabarītlukturis ir savstarpēji savietots ar citu lukturi, lai verificētu atbilstību novietojuma prasībām (6.9.4.1.–6.9.4.3. punkts), izmanto šī cita luktura redzamo virsmu atskaites ass virzienā. |
| --- | --- |

6.9.4.4.

Ja priekšējais gabarītlukturis ir savstarpēji savietots ar citu lukturi, lai verificētu atbilstību novietojuma prasībām (6.9.4.1.–6.9.4.3. punkts), izmanto šī cita luktura redzamo virsmu atskaites ass virzienā.

| 6.9.5. | Ģeometriskā redzamība |
| --- | --- |

6.9.5.

Ģeometriskā redzamība

| 6.9.5.1. | Horizontālais leņķis: 45° uz iekšu un 80° uz āru.
  Tomēr, ja lukturis ir uzstādīts zemāk nekā 750 mm (mērot saskaņā ar 5.8.1. punkta noteikumiem), uz iekšu vērsto 45° leņķi drīkst samazināt līdz 20° zem H plaknes.
  Piekabēm uz iekšu vērsto leņķi drīkst samazināt līdz 5°.
  Vertikālais leņķis: 15° virs un zem horizontāles. Tomēr, ja lukturis ir uzstādīts zemāk nekā 750 mm (mērot saskaņā ar 5.8.1. punkta noteikumiem), lejupvērsto 15° leņķi drīkst samazināt līdz 5°. |
| --- | --- |

6.9.5.1.

Horizontālais leņķis: 45° uz iekšu un 80° uz āru.

Tomēr, ja lukturis ir uzstādīts zemāk nekā 750 mm (mērot saskaņā ar 5.8.1. punkta noteikumiem), uz iekšu vērsto 45° leņķi drīkst samazināt līdz 20° zem H plaknes.

Piekabēm uz iekšu vērsto leņķi drīkst samazināt līdz 5°.

Vertikālais leņķis: 15° virs un zem horizontāles. Tomēr, ja lukturis ir uzstādīts zemāk nekā 750 mm (mērot saskaņā ar 5.8.1. punkta noteikumiem), lejupvērsto 15° leņķi drīkst samazināt līdz 5°.

| 6.9.5.2. | M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem kā alternatīva 6.9.5.1. punkta prasībām pēc ražotāja vai tā pienācīgi pilnvarota pārstāvja ieskatiem un tikai tad, ja transportlīdzeklim ir uzstādīts priekšējais sānu gabarītlukturis: | horizontālais leņķis: 45° uz āru un 45 ° uz iekšu. |
| --- | --- | --- |

6.9.5.2.

M1

1

horizontālais leņķis: 45° uz āru un 45 ° uz iekšu.

| | Tomēr, ja lukturis ir uzstādīts zemāk nekā 750 mm (mērot saskaņā ar 5.8.1. punkta noteikumiem), uz iekšu vērsto 45° leņķi drīkst samazināt līdz 20° zem H plaknes. |
| --- | --- |

Tomēr, ja lukturis ir uzstādīts zemāk nekā 750 mm (mērot saskaņā ar 5.8.1. punkta noteikumiem), uz iekšu vērsto 45° leņķi drīkst samazināt līdz 20° zem H plaknes.

| | Vertikālais leņķis: 15° virs un zem horizontāles. |
| --- | --- |

Vertikālais leņķis: 15° virs un zem horizontāles.

| | Tomēr, ja lukturis ir uzstādīts zemāk nekā 750 mm (mērot saskaņā ar 5.8.1. punkta noteikumiem), lejupvērsto 15° leņķi drīkst samazināt līdz 5°. |
| --- | --- |

Tomēr, ja lukturis ir uzstādīts zemāk nekā 750 mm (mērot saskaņā ar 5.8.1. punkta noteikumiem), lejupvērsto 15° leņķi drīkst samazināt līdz 5°.

| | Lai lukturi uzskatītu par redzamu, neaizsegtiem jābūt vismaz 12,5 cm2 tā redzamās virsmas. Šajā laukumā neietilpst gaismu neizstarojošu atstarotāju apgaismojošās virsmas laukums. |
| --- | --- |

Lai lukturi uzskatītu par redzamu, neaizsegtiem jābūt vismaz 12,5 cm2 tā redzamās virsmas. Šajā laukumā neietilpst gaismu neizstarojošu atstarotāju apgaismojošās virsmas laukums.

2

| 6.9.6. | Orientācija
  Virzienā uz priekšu. |
| --- | --- |

6.9.6.

Orientācija

Virzienā uz priekšu.

| 6.9.7. | Elektriskie slēgumi
  Saskaņā ar 5.11. punktu.
  Tomēr, ja priekšējais gabarītlukturis ir savstarpēji savietots ar virzienrādītāju, priekšējā gabarītluktura vai tā savstarpēji savietotās daļas elektriskais slēgums attiecīgajā transportlīdzekļa pusē drīkst būt tāds, ka tas ir izslēgts visu virzienrādītāja luktura darbības laiku (gan cikla ieslēgtajā, gan izslēgtajā daļā). |
| --- | --- |

6.9.7.

Elektriskie slēgumi

Saskaņā ar 5.11. punktu.

Tomēr, ja priekšējais gabarītlukturis ir savstarpēji savietots ar virzienrādītāju, priekšējā gabarītluktura vai tā savstarpēji savietotās daļas elektriskais slēgums attiecīgajā transportlīdzekļa pusē drīkst būt tāds, ka tas ir izslēgts visu virzienrādītāja luktura darbības laiku (gan cikla ieslēgtajā, gan izslēgtajā daļā).

| 6.9.8. | Signalizators
  Noslēgta kontūra signalizators ir obligāts.
  Šim signalizatoram ir jābūt nemirgojošam, un tas nav prasīts, ja kontrolmērinstrumentu paneļa apgaismojumu var ieslēgt tikai vienlaicīgi ar priekšējiem gabarītlukturiem.
  Šo prasību nepiemēro, ja gaismas signalizācijas sistēma darbojas saskaņā ar 6.19.7.4. punktu.
  Tomēr atteices indikācijas signalizators ir obligāts, ja tas prasīts sastāvdaļas noteikumos. |
| --- | --- |

6.9.8.

Signalizators

Noslēgta kontūra signalizators ir obligāts.

Šim signalizatoram ir jābūt nemirgojošam, un tas nav prasīts, ja kontrolmērinstrumentu paneļa apgaismojumu var ieslēgt tikai vienlaicīgi ar priekšējiem gabarītlukturiem.

Šo prasību nepiemēro, ja gaismas signalizācijas sistēma darbojas saskaņā ar 6.19.7.4. punktu.

Tomēr atteices indikācijas signalizators ir obligāts, ja tas prasīts sastāvdaļas noteikumos.

| 6.9.9. | Citas prasības |
| --- | --- |

6.9.9.

Citas prasības

| 6.9.9.1. | Ja priekšējā gabarītlukturī ir uzstādīts viens vai vairāki infrasarkanā starojuma ģeneratori, tas (tie) drīkst ieslēgties tikai tad, kad ir ieslēgts galvenais lukturis tajā pašā transportlīdzekļa pusē un transportlīdzeklis ir kustībā uz priekšu. Ja priekšējais gabarītlukturis vai galvenais lukturis tajā pašā pusē pārstāj darboties, infrasarkanā starojuma ģeneratoram(-iem) automātiski jāizslēdzas. |
| --- | --- |

6.9.9.1.

Ja priekšējā gabarītlukturī ir uzstādīts viens vai vairāki infrasarkanā starojuma ģeneratori, tas (tie) drīkst ieslēgties tikai tad, kad ir ieslēgts galvenais lukturis tajā pašā transportlīdzekļa pusē un transportlīdzeklis ir kustībā uz priekšu. Ja priekšējais gabarītlukturis vai galvenais lukturis tajā pašā pusē pārstāj darboties, infrasarkanā starojuma ģeneratoram(-iem) automātiski jāizslēdzas.

| 6.9.9.2. | Ja ir uzstādīta līkuma režīmu nodrošinoša AFS, priekšējais gabarītlukturis drīkst tikt pagriezts kopā ar apgaismes vienību, ar kuru tas ir savstarpēji savietots. |
| --- | --- |

6.9.9.2.

Ja ir uzstādīta līkuma režīmu nodrošinoša AFS

| 6.10. | Aizmugurējais gabarītlukturis (ANO Noteikumi Nr. 7 vai 148) |
| --- | --- |

6.10.

Aizmugurējais gabarītlukturis (ANO Noteikumi Nr. 7 vai 148)

| 6.10.1. | Esība
  R, R1 vai R2 kategorijas ierīces: obligātas. |
| --- | --- |

6.10.1.

Esība

R, R1 vai R2 kategorijas ierīces: obligātas.

| 6.10.2. | Skaits
  Divi. |
| --- | --- |

6.10.2.

Skaits

Divi.

| 6.10.2.1. | Izņemot gadījumu, kad ir uzstādīti kontūrlukturi, M2, M3, N2, N3, O2, O3 un O4 kategorijas transportlīdzekļiem drīkst uzstādīt divus neobligātos gabarītlukturus. |
| --- | --- |

6.10.2.1.

Izņemot gadījumu, kad ir uzstādīti kontūrlukturi, M2

3

2

3

2

3

4

| 6.10.3. | Izkārtojums
  Īpašu prasību nav. |
| --- | --- |

6.10.3.

Izkārtojums

Īpašu prasību nav.

| 6.10.4. | Novietojums |
| --- | --- |

6.10.4.

Novietojums

| 6.10.4.1. | Platumā: tas punkts uz redzamās virsmas atskaites ass virzienā, kas atrodas vistālāk no transportlīdzekļa vidējās garenplaknes, nedrīkst atrasties tālāk kā 400 mm no transportlīdzekļa galējās ārmalas. Šis nosacījums neattiecas uz neobligātajiem aizmugurējiem lukturiem.
  Attālums starp abu redzamo virsmu iekšējām malām atskaites asu virzienā: | M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem: īpašu prasību nav; |
| --- | --- | --- |

6.10.4.1.

Platumā: tas punkts uz redzamās virsmas atskaites ass virzienā, kas atrodas vistālāk no transportlīdzekļa vidējās garenplaknes, nedrīkst atrasties tālāk kā 400 mm no transportlīdzekļa galējās ārmalas. Šis nosacījums neattiecas uz neobligātajiem aizmugurējiem lukturiem.

Attālums starp abu redzamo virsmu iekšējām malām atskaites asu virzienā:

M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem: īpašu prasību nav;

1

1

| | visu pārējo kategoriju transportlīdzekļiem: ne mazāks kā 600 mm. Šo attālumu drīkst samazināt līdz 400 mm, ja transportlīdzekļa gabarītplatums ir mazāks nekā 1 300 mm. |
| --- | --- |

visu pārējo kategoriju transportlīdzekļiem: ne mazāks kā 600 mm. Šo attālumu drīkst samazināt līdz 400 mm, ja transportlīdzekļa gabarītplatums ir mazāks nekā 1 300 mm.

| 6.10.4.2. | Augstumā: ne zemāk kā 350 mm un ne augstāk kā 1 500 mm virs zemes (2 100 mm, ja virsbūves formas dēļ nav iespējams iekļauties 1 500 mm un ja nav uzstādīti neobligātie lukturi). Ja ir uzstādīti neobligātie lukturi, tos novieto augstumā, kas saderīgs ar piemērojamajām 6.10.4.1. punkta prasībām lukturu simetriskumam, un tādā vertikālā attālumā, kādu pieļauj virsbūves forma, bet ne mazāk kā 600 mm virs obligātajiem lukturiem. |
| --- | --- |

6.10.4.2.

Augstumā: ne zemāk kā 350 mm un ne augstāk kā 1 500 mm virs zemes (2 100 mm, ja virsbūves formas dēļ nav iespējams iekļauties 1 500 mm un ja nav uzstādīti neobligātie lukturi). Ja ir uzstādīti neobligātie lukturi, tos novieto augstumā, kas saderīgs ar piemērojamajām 6.10.4.1. punkta prasībām lukturu simetriskumam, un tādā vertikālā attālumā, kādu pieļauj virsbūves forma, bet ne mazāk kā 600 mm virs obligātajiem lukturiem.

| 6.10.4.3. | Garumā: transportlīdzekļa aizmugurē. |
| --- | --- |

6.10.4.3.

Garumā: transportlīdzekļa aizmugurē.

| 6.10.5. | Ģeometriskā redzamība |
| --- | --- |

6.10.5.

Ģeometriskā redzamība

| 6.10.5.1. | Horizontālais leņķis: 45° uz iekšu un 80° uz āru.
  Tomēr, ja lukturis ir uzstādīts zemāk nekā 750 mm (mērot saskaņā ar 5.8.1. punkta noteikumiem), uz iekšu vērsto 45° leņķi drīkst samazināt līdz 20° zem H plaknes.
  Vertikālais leņķis: 15° virs un zem horizontāles.
  Tomēr:






  a) | ja lukturis ir uzstādīts zemāk nekā 750 mm (mērot saskaņā ar 5.8.1. punkta noteikumiem), lejupvērsto 15° leņķi drīkst samazināt līdz 5°; |
| --- | --- | --- |

6.10.5.1.

Horizontālais leņķis: 45° uz iekšu un 80° uz āru.

Tomēr, ja lukturis ir uzstādīts zemāk nekā 750 mm (mērot saskaņā ar 5.8.1. punkta noteikumiem), uz iekšu vērsto 45° leņķi drīkst samazināt līdz 20° zem H plaknes.

Vertikālais leņķis: 15° virs un zem horizontāles.

Tomēr:

a)

ja lukturis ir uzstādīts zemāk nekā 750 mm (mērot saskaņā ar 5.8.1. punkta noteikumiem), lejupvērsto 15° leņķi drīkst samazināt līdz 5°;

| b) | ja neobligāts lukturis ir uzstādīts augstāk nekā 2 100 mm (mērot saskaņā ar 5.8.1. punkta noteikumiem), augšupvērsto 15° leņķi drīkst samazināt līdz 5°. |
| --- | --- |

b)

ja neobligāts lukturis ir uzstādīts augstāk nekā 2 100 mm (mērot saskaņā ar 5.8.1. punkta noteikumiem), augšupvērsto 15° leņķi drīkst samazināt līdz 5°.

| 6.10.5.2. | M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem kā alternatīva 6.10.5.1. punkta prasībām pēc ražotāja vai tā pienācīgi pilnvarota pārstāvja ieskatiem un tikai tad, ja transportlīdzeklim ir uzstādīts aizmugurējais sānu gabarītlukturis:
  horizontālais leņķis: 45° uz āru un 45 ° uz iekšu. Tomēr, ja lukturis ir uzstādīts zemāk nekā 750 mm (mērot saskaņā ar 5.8.1. punkta noteikumiem), uz iekšu vērsto 45° leņķi drīkst samazināt līdz 20° zem H plaknes.
  Vertikālais leņķis: 15° virs un zem horizontāles.
  Tomēr, ja lukturis ir uzstādīts zemāk nekā 750 mm (mērot saskaņā ar 5.8.1. punkta noteikumiem), lejupvērsto 15° leņķi drīkst samazināt līdz 5°.
  Lai lukturi uzskatītu par redzamu, neaizsegtiem jābūt vismaz 12,5 kvadrātcentimetriem tā redzamās virsmas. Šajā laukumā neietilpst gaismu neizstarojošu atstarotāju apgaismojošās virsmas laukums. |
| --- | --- |

6.10.5.2.

M1

1

horizontālais leņķis: 45° uz āru un 45 ° uz iekšu. Tomēr, ja lukturis ir uzstādīts zemāk nekā 750 mm (mērot saskaņā ar 5.8.1. punkta noteikumiem), uz iekšu vērsto 45° leņķi drīkst samazināt līdz 20° zem H plaknes.

Vertikālais leņķis: 15° virs un zem horizontāles.

Tomēr, ja lukturis ir uzstādīts zemāk nekā 750 mm (mērot saskaņā ar 5.8.1. punkta noteikumiem), lejupvērsto 15° leņķi drīkst samazināt līdz 5°.

Lai lukturi uzskatītu par redzamu, neaizsegtiem jābūt vismaz 12,5 kvadrātcentimetriem tā redzamās virsmas. Šajā laukumā neietilpst gaismu neizstarojošu atstarotāju apgaismojošās virsmas laukums.

| 6.10.6. | Orientācija
  Uz aizmuguri. |
| --- | --- |

6.10.6.

Orientācija

Uz aizmuguri.

| 6.10.7. | Elektriskie slēgumi
  Saskaņā ar 5.11. punktu.
  Tomēr, ja aizmugurējais gabarītlukturis ir savstarpēji savietots ar virzienrādītāju, priekšējā gabarītluktura vai tā savstarpēji savietotās daļas elektriskais slēgums attiecīgajā transportlīdzekļa pusē drīkst būt tāds, ka tas ir izslēgts visu virzienrādītāja luktura darbības laiku (gan cikla ieslēgtajā, gan izslēgtajā daļā). |
| --- | --- |

6.10.7.

Elektriskie slēgumi

Saskaņā ar 5.11. punktu.

Tomēr, ja aizmugurējais gabarītlukturis ir savstarpēji savietots ar virzienrādītāju, priekšējā gabarītluktura vai tā savstarpēji savietotās daļas elektriskais slēgums attiecīgajā transportlīdzekļa pusē drīkst būt tāds, ka tas ir izslēgts visu virzienrādītāja luktura darbības laiku (gan cikla ieslēgtajā, gan izslēgtajā daļā).

| 6.10.8. | Signalizators
  Noslēgta kontūra signalizators ir obligāts. Tam ir jābūt kombinētam ar priekšējo gabarītlukturu signalizatoru.
  Šo prasību nepiemēro, ja gaismas signalizācijas sistēma darbojas saskaņā ar 6.19.7.4. punktu.
  Tomēr par atteici ziņojošs signalizators ir obligāts, ja tas paredzēts sastāvdaļas noteikumos. |
| --- | --- |

6.10.8.

Signalizators

Noslēgta kontūra signalizators ir obligāts. Tam ir jābūt kombinētam ar priekšējo gabarītlukturu signalizatoru.

Šo prasību nepiemēro, ja gaismas signalizācijas sistēma darbojas saskaņā ar 6.19.7.4. punktu.

Tomēr par atteici ziņojošs signalizators ir obligāts, ja tas paredzēts sastāvdaļas noteikumos.

| 6.10.9. | Citas prasības
  Nav. |
| --- | --- |

6.10.9.

Citas prasības

Nav.

| 6.11. | Aizmugurējais miglas lukturis (ANO Noteikumi Nr. 38 vai 148) |
| --- | --- |

6.11.

Aizmugurējais miglas lukturis (ANO Noteikumi Nr. 38 vai 148)

| 6.11.1. | Esība
  F, F1 vai F2 kategorijas ierīces: obligātas. |
| --- | --- |

6.11.1.

Esība

F, F1 vai F2 kategorijas ierīces: obligātas.

| 6.11.2. | Skaits
  Viens vai divi. |
| --- | --- |

6.11.2.

Skaits

Viens vai divi.

| 6.11.3. | Izkārtojums
  Īpašu prasību nav. |
| --- | --- |

6.11.3.

Izkārtojums

Īpašu prasību nav.

| 6.11.4. | Novietojums |
| --- | --- |

6.11.4.

Novietojums

| 6.11.4.1. | Platumā: ja ir tikai viens aizmugurējais miglas lukturis, tam jāatrodas tajā transportlīdzekļa vidējās garenplaknes pusē, kas ir pretēja reģistrācijas valstī noteiktajam satiksmes virzienam; atskaites centrs drīkst atrasties arī transportlīdzekļa vidējā garenplaknē. |
| --- | --- |

6.11.4.1.

Platumā: ja ir tikai viens aizmugurējais miglas lukturis, tam jāatrodas tajā transportlīdzekļa vidējās garenplaknes pusē, kas ir pretēja reģistrācijas valstī noteiktajam satiksmes virzienam; atskaites centrs drīkst atrasties arī transportlīdzekļa vidējā garenplaknē.

| 6.11.4.2. | Augstumā: ne zemāk kā 250 mm un ne augstāk kā 1 000 mm virs zemes. Ar jebkādu aizmugurējo lukturi grupētiem aizmugurējiem miglas lukturiem maksimālo augstumu drīkst palielināt līdz 1 200 mm. N2G, N3G, M2G, M3G kategorijas (paaugstinātas pārgājības) transportlīdzekļiem maksimālo augstumu drīkst palielināt līdz 1 400 mm. |
| --- | --- |

6.11.4.2.

Augstumā: ne zemāk kā 250 mm un ne augstāk kā 1 000 mm virs zemes. Ar jebkādu aizmugurējo lukturi grupētiem aizmugurējiem miglas lukturiem maksimālo augstumu drīkst palielināt līdz 1 200 mm. N2

3

2

3

| 6.11.4.3. | Garumā: transportlīdzekļa aizmugurē. |
| --- | --- |

6.11.4.3.

Garumā: transportlīdzekļa aizmugurē.

| 6.11.5. | Ģeometriskā redzamība
  To nosaka leņķis α un ß, kā noteikts 2.10.7. punktā: | α = 5 ° uz augšu un 5° uz leju; |
| --- | --- | --- |

6.11.5.

Ģeometriskā redzamība

To nosaka leņķis α un ß, kā noteikts 2.10.7. punktā:

α = 5 ° uz augšu un 5° uz leju;

| | ß = 25° pa labi un pa kreisi. |
| --- | --- |

ß = 25° pa labi un pa kreisi.

| 6.11.6. | Orientācija
  Uz aizmuguri. |
| --- | --- |

6.11.6.

Orientācija

Uz aizmuguri.

| 6.11.7. | Elektriskie slēgumi
  Tiem jābūt tādiem, ka: |
| --- | --- |

6.11.7.

Elektriskie slēgumi

Tiem jābūt tādiem, ka:

| 6.11.7.1. | aizmugurējo(-os) miglas lukturi(-us) nevar ieslēgt, ja vien nav ieslēgti tālās gaismas lukturi, tuvās gaismas lukturi vai priekšējie miglas lukturi; |
| --- | --- |

6.11.7.1.

aizmugurējo(-os) miglas lukturi(-us) nevar ieslēgt, ja vien nav ieslēgti tālās gaismas lukturi, tuvās gaismas lukturi vai priekšējie miglas lukturi;

| 6.11.7.2. | aizmugurējo(-os) miglas lukturi(-us) var izslēgt neatkarīgi no jebkura cita luktura. |
| --- | --- |

6.11.7.2.

aizmugurējo(-os) miglas lukturi(-us) var izslēgt neatkarīgi no jebkura cita luktura.

| 6.11.7.3. | piemēro vienu no šādiem nosacījumiem: |
| --- | --- |

6.11.7.3.

piemēro vienu no šādiem nosacījumiem:

| 6.11.7.3.1. | aizmugurējais(-ie) miglas lukturis(-i) drīkst turpināt darboties, līdz izslēdz gabarītlukturus, un tad aizmugurējam(-iem) miglas lukturim(-iem) jāpaliek izslēgtam(-iem), līdz to (tos) no jauna apzināti ieslēdz; |
| --- | --- |

6.11.7.3.1.

aizmugurējais(-ie) miglas lukturis(-i) drīkst turpināt darboties, līdz izslēdz gabarītlukturus, un tad aizmugurējam(-iem) miglas lukturim(-iem) jāpaliek izslēgtam(-iem), līdz to (tos) no jauna apzināti ieslēdz;

| 6.11.7.3.2. | aizdedzes izslēgšanas gadījumā vai izņemot aizdedzes atslēgu un atverot vadītāja durvis, papildus obligātajam signalizatoram (6.11.8. punkts) jāieslēdzas vismaz akustiskam brīdinājuma signālam, kamēr aizmugurējā miglas luktura vadības ierīce atrodas ieslēgtā stāvoklī, neatkarīgi no tā, vai 6.11.7.1. punktā minētie lukturi ir ieslēgti vai izslēgti. |
| --- | --- |

6.11.7.3.2.

aizdedzes izslēgšanas gadījumā vai izņemot aizdedzes atslēgu un atverot vadītāja durvis, papildus obligātajam signalizatoram (6.11.8. punkts) jāieslēdzas vismaz akustiskam brīdinājuma signālam, kamēr aizmugurējā miglas luktura vadības ierīce atrodas ieslēgtā stāvoklī, neatkarīgi no tā, vai 6.11.7.1. punktā minētie lukturi ir ieslēgti vai izslēgti.

| 6.11.7.4. | Izņemot 6.11.7.1., 6.11.7.3. un 6.11.7.5. punkta noteikumus, citu lukturu ieslēgšana vai izslēgšana nedrīkst ietekmēt aizmugurējā(-o) miglas luktura(-u) darbību. |
| --- | --- |

6.11.7.4.

Izņemot 6.11.7.1., 6.11.7.3. un 6.11.7.5. punkta noteikumus, citu lukturu ieslēgšana vai izslēgšana nedrīkst ietekmēt aizmugurējā(-o) miglas luktura(-u) darbību.

| 6.11.7.5. | Velkošā mehāniskā transportlīdzekļa aizmugurējais(-ie) miglas lukturis(-i) drīkst automātiski izslēgties, kamēr ir pievienota piekabe un piekabes aizmugurējais(-ie) miglas lukturis(-i) ir ieslēgts(-i). |
| --- | --- |

6.11.7.5.

Velkošā mehāniskā transportlīdzekļa aizmugurējais(-ie) miglas lukturis(-i) drīkst automātiski izslēgties, kamēr ir pievienota piekabe un piekabes aizmugurējais(-ie) miglas lukturis(-i) ir ieslēgts(-i).

| 6.11.8. | Signalizators
  Noslēgta kontūra signalizators ir obligāts. Neatkarīgs, nemirgojošs brīdinājuma gaismas signāls. |
| --- | --- |

6.11.8.

Signalizators

Noslēgta kontūra signalizators ir obligāts. Neatkarīgs, nemirgojošs brīdinājuma gaismas signāls.

| 6.11.9. | Citas prasības
  Visos gadījumos attālumam starp aizmugurējo miglas lukturi un katru bremžu lukturi ir jābūt lielākam nekā 100 mm. |
| --- | --- |

6.11.9.

Citas prasības

Visos gadījumos attālumam starp aizmugurējo miglas lukturi un katru bremžu lukturi ir jābūt lielākam nekā 100 mm.

| 6.12. | Stāvgaismas lukturis (ANO Noteikumi Nr. 77 vai 7, vai 148) |
| --- | --- |

6.12.

Stāvgaismas lukturis (ANO Noteikumi Nr. 77 vai 7, vai 148)

| 6.12.1. | Esība
  Neobligāts mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kuru garums nepārsniedz 6 m un platums nepārsniedz 2 m.
  Visiem pārējiem transportlīdzekļiem – aizliegts. |
| --- | --- |

6.12.1.

Esība

Neobligāts mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kuru garums nepārsniedz 6 m un platums nepārsniedz 2 m.

Visiem pārējiem transportlīdzekļiem – aizliegts.

| 6.12.2. | Skaits
  Atbilstīgi izkārtojumam. |
| --- | --- |

6.12.2.

Skaits

Atbilstīgi izkārtojumam.

| 6.12.3. | Izkārtojums
  Vai nu divi lukturi priekšā un divi lukturi aizmugurē, vai pa vienam lukturim katrā pusē. |
| --- | --- |

6.12.3.

Izkārtojums

Vai nu divi lukturi priekšā un divi lukturi aizmugurē, vai pa vienam lukturim katrā pusē.

| 6.12.4. | Novietojums |
| --- | --- |

6.12.4.

Novietojums

| 6.12.4.1. | Platumā: tas punkts uz redzamās virsmas atskaites ass virzienā, kas atrodas vistālāk no transportlīdzekļa vidējās garenplaknes, nedrīkst atrasties tālāk kā 400 mm no transportlīdzekļa galējās ārmalas.
  Turklāt, ja ir divi lukturi, tiem jābūt transportlīdzekļa sānos. |
| --- | --- |

6.12.4.1.

Platumā: tas punkts uz redzamās virsmas atskaites ass virzienā, kas atrodas vistālāk no transportlīdzekļa vidējās garenplaknes, nedrīkst atrasties tālāk kā 400 mm no transportlīdzekļa galējās ārmalas.

Turklāt, ja ir divi lukturi, tiem jābūt transportlīdzekļa sānos.

| 6.12.4.2. | Augstumā: | M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem: īpašu prasību nav; |
| --- | --- | --- |

6.12.4.2.

Augstumā:

M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem: īpašu prasību nav;

1

1

| | visu pārējo kategoriju transportlīdzekļiem: ne zemāk kā 350 mm un ne augstāk kā 1 500 mm virs zemes (2 100 mm, ja virsbūves formas dēļ nav iespējams iekļauties 1 500 mm). |
| --- | --- |

visu pārējo kategoriju transportlīdzekļiem: ne zemāk kā 350 mm un ne augstāk kā 1 500 mm virs zemes (2 100 mm, ja virsbūves formas dēļ nav iespējams iekļauties 1 500 mm).

| 6.12.4.3. | Garumā: īpašu prasību nav. |
| --- | --- |

6.12.4.3.

Garumā: īpašu prasību nav.

| 6.12.5. | Ģeometriskā redzamība
  Horizontālais leņķis: 45° uz āru, uz priekšu un uz aizmuguri.
  Tomēr, ja priekšējais vai aizmugurējais stāvgaismas lukturis ir uzstādīts zemāk nekā 750 mm (mērot saskaņā ar 5.8.1. punkta noteikumiem), uz iekšu vērsto 45° leņķi drīkst samazināt līdz 20° zem H plaknes.
  Vertikālais leņķis: 15° virs un zem horizontāles.
  Tomēr, ja lukturis ir uzstādīts zemāk nekā 750 mm (mērot saskaņā ar 5.8.1. punkta noteikumiem), lejupvērsto 15° leņķi drīkst samazināt līdz 5°. |
| --- | --- |

6.12.5.

Ģeometriskā redzamība

Horizontālais leņķis: 45° uz āru, uz priekšu un uz aizmuguri.

Tomēr, ja priekšējais vai aizmugurējais stāvgaismas lukturis ir uzstādīts zemāk nekā 750 mm (mērot saskaņā ar 5.8.1. punkta noteikumiem), uz iekšu vērsto 45° leņķi drīkst samazināt līdz 20° zem H plaknes.

Vertikālais leņķis: 15° virs un zem horizontāles.

Tomēr, ja lukturis ir uzstādīts zemāk nekā 750 mm (mērot saskaņā ar 5.8.1. punkta noteikumiem), lejupvērsto 15° leņķi drīkst samazināt līdz 5°.

| 6.12.6. | Orientācija
  Tāda, ka lukturi atbilst prasībām attiecībā uz redzamību virzienā uz priekšu un uz aizmuguri. |
| --- | --- |

6.12.6.

Orientācija

Tāda, ka lukturi atbilst prasībām attiecībā uz redzamību virzienā uz priekšu un uz aizmuguri.

| 6.12.7. | Elektriskie slēgumi
  Slēgumam ir jāļauj ieslēgt stāvgaismas lukturi(-us) transportlīdzekļa vienā pusē neatkarīgi no jebkuriem citiem lukturiem.
  Stāvgaismas lukturim(-iem) un, ja attiecināms, priekšējiem un aizmugurējiem gabarītlukturiem saskaņā ar 6.12.9. punktu jāspēj darboties pat tad, ja ierīce, kas iedarbina spēkiekārtas sistēmu, ir tādā stāvoklī, ka spēkiekārtas sistēmu nav iespējams darbināt. Ir aizliegta ierīce, kas automātiski izslēdz šos lukturus atkarībā no laika. |
| --- | --- |

6.12.7.

Elektriskie slēgumi

Slēgumam ir jāļauj ieslēgt stāvgaismas lukturi(-us) transportlīdzekļa vienā pusē neatkarīgi no jebkuriem citiem lukturiem.

Stāvgaismas lukturim(-iem) un, ja attiecināms, priekšējiem un aizmugurējiem gabarītlukturiem saskaņā ar 6.12.9. punktu jāspēj darboties pat tad, ja ierīce, kas iedarbina spēkiekārtas sistēmu, ir tādā stāvoklī, ka spēkiekārtas sistēmu nav iespējams darbināt. Ir aizliegta ierīce, kas automātiski izslēdz šos lukturus atkarībā no laika.

| 6.12.8. | Signalizators
  Neobligāts noslēgta kontūra signalizators. Ja tāds ir, nedrīkst būt iespējama tā sajaukšana ar priekšējo un aizmugurējo gabarītlukturu signalizatoru. |
| --- | --- |

6.12.8.

Signalizators

Neobligāts noslēgta kontūra signalizators. Ja tāds ir, nedrīkst būt iespējama tā sajaukšana ar priekšējo un aizmugurējo gabarītlukturu signalizatoru.

| 6.12.9. | Citas prasības
  Šā luktura funkciju drīkst pildīt arī vienā transportlīdzekļa pusē vienlaicīgi ieslēgti priekšējie un aizmugurējie gabarītlukturi. Šādā gadījumā uzskata, ka lukturi, kas atbilst priekšējo vai aizmugurējo gabarītlukturu prasībām, atbilst stāvgaismas lukturu prasībām. |
| --- | --- |

6.12.9.

Citas prasības

Šā luktura funkciju drīkst pildīt arī vienā transportlīdzekļa pusē vienlaicīgi ieslēgti priekšējie un aizmugurējie gabarītlukturi. Šādā gadījumā uzskata, ka lukturi, kas atbilst priekšējo vai aizmugurējo gabarītlukturu prasībām, atbilst stāvgaismas lukturu prasībām.

| 6.13. | Kontūrlukturi (ANO Noteikumi Nr. 7 vai 148) |
| --- | --- |

6.13.

Kontūrlukturi (ANO Noteikumi Nr. 7 vai 148)

| 6.13.1. | Esība
  A vai AM kategorijas ierīces (redzamas no priekšas) un R, R1, R2, RM1 vai RM2 kategorijas ierīces (redzamas no aizmugures):
  obligātas transportlīdzekļiem, kuru platums pārsniedz 2,10 m; neobligātas transportlīdzekļiem, kuru platums ir starp 1,80 m un 2,10 m; šasijām ar kabīni aizmugurējie kontūrlukturi nav obligāti. |
| --- | --- |

6.13.1.

Esība

A vai AM kategorijas ierīces (redzamas no priekšas) un R, R1, R2, RM1 vai RM2 kategorijas ierīces (redzamas no aizmugures):

1

2

1

2

obligātas transportlīdzekļiem, kuru platums pārsniedz 2,10 m; neobligātas transportlīdzekļiem, kuru platums ir starp 1,80 m un 2,10 m; šasijām ar kabīni aizmugurējie kontūrlukturi nav obligāti.

| 6.13.2. | Skaits
  Divi, redzami no priekšas, un divi, redzami no aizmugures.
  Papildu lukturus drīkst uzstādīt šādi:






  a) | divus, redzamus no priekšas; |
| --- | --- | --- |

6.13.2.

Skaits

Divi, redzami no priekšas, un divi, redzami no aizmugures.

Papildu lukturus drīkst uzstādīt šādi:

a)

divus, redzamus no priekšas;

| b) | divus, redzamus no aizmugures. |
| --- | --- |

b)

divus, redzamus no aizmugures.

| 6.13.3. | Izkārtojums
  Īpašu prasību nav. |
| --- | --- |

6.13.3.

Izkārtojums

Īpašu prasību nav.

| 6.13.4. | Novietojums |
| --- | --- |

6.13.4.

Novietojums

| 6.13.4.1. | Platumā:
  priekšā un aizmugurē: iespējami tuvu transportlīdzekļa galējai ārmalai. Šo nosacījumu uzskata par izpildītu, ja tas redzamās virsmas punkts atskaites ass virzienā, kas ir vistālāk no transportlīdzekļa vidējās garenplaknes, nav tālāk kā 400 mm no transportlīdzekļa galējās ārmalas. |
| --- | --- |

6.13.4.1.

Platumā:

priekšā un aizmugurē: iespējami tuvu transportlīdzekļa galējai ārmalai. Šo nosacījumu uzskata par izpildītu, ja tas redzamās virsmas punkts atskaites ass virzienā, kas ir vistālāk no transportlīdzekļa vidējās garenplaknes, nav tālāk kā 400 mm no transportlīdzekļa galējās ārmalas.

| 6.13.4.2. | Augstumā:
  priekšā: mehāniskajiem transportlīdzekļiem – horizontālā plakne, kas ir tangenciāla ierīces redzamās virsmas augšējai malai atskaites ass virzienā, nedrīkst atrasties zemāk par horizontālo plakni, kas ir tangenciāla vējstikla caurspīdīgās zonas augšējai malai;
  piekabēm un puspiekabēm – maksimālā augstumā, kas saderīgs ar prasībām attiecībā uz transportlīdzekļa platumu, konstrukciju un ekspluatācijas prasībām, kā arī prasībām lukturu simetriskumam;
  aizmugurē: maksimālā augstumā, kas saderīgs ar prasībām attiecībā uz transportlīdzekļa platumu, konstrukciju un ekspluatācijas prasībām, kā arī prasībām lukturu simetriskumam.
  Papildu lukturus, kā noteikts 6.13.2. punkta b) apakšpunktā, uzstāda tā, lai augstumā tie atrastos pēc iespējas tālāk no obligātajiem lukturiem ar nosacījumu, ka to novietojums ir saderīgs ar prasībām transportlīdzekļa konstrukcijai/ekspluatācijai, kā arī lukturu simetriskumam. |
| --- | --- |

6.13.4.2.

Augstumā:

priekšā: mehāniskajiem transportlīdzekļiem – horizontālā plakne, kas ir tangenciāla ierīces redzamās virsmas augšējai malai atskaites ass virzienā, nedrīkst atrasties zemāk par horizontālo plakni, kas ir tangenciāla vējstikla caurspīdīgās zonas augšējai malai;

piekabēm un puspiekabēm – maksimālā augstumā, kas saderīgs ar prasībām attiecībā uz transportlīdzekļa platumu, konstrukciju un ekspluatācijas prasībām, kā arī prasībām lukturu simetriskumam;

aizmugurē: maksimālā augstumā, kas saderīgs ar prasībām attiecībā uz transportlīdzekļa platumu, konstrukciju un ekspluatācijas prasībām, kā arī prasībām lukturu simetriskumam.

Papildu lukturus, kā noteikts 6.13.2. punkta b) apakšpunktā, uzstāda tā, lai augstumā tie atrastos pēc iespējas tālāk no obligātajiem lukturiem ar nosacījumu, ka to novietojums ir saderīgs ar prasībām transportlīdzekļa konstrukcijai/ekspluatācijai, kā arī lukturu simetriskumam.

| 6.13.4.3. | Garumā: īpašu prasību nav.
  Papildu lukturus, kā noteikts 6.13.2. punkta a) apakšpunktā, uzstāda, cik vien praktiski iespējams tuvu aizmugurei; šo prasību uzskata par izpildītu, ja attālums starp papildu lukturiem un transportlīdzekļa aizmuguri nepārsniedz 400 mm. |
| --- | --- |

6.13.4.3.

Garumā: īpašu prasību nav.

Papildu lukturus, kā noteikts 6.13.2. punkta a) apakšpunktā, uzstāda, cik vien praktiski iespējams tuvu aizmugurei; šo prasību uzskata par izpildītu, ja attālums starp papildu lukturiem un transportlīdzekļa aizmuguri nepārsniedz 400 mm.

| 6.13.5. | Ģeometriskā redzamība
  Horizontālais leņķis: 80° uz āru.
  Vertikālais leņķis: 5 ° virs un 20 ° zem horizontāles. |
| --- | --- |

6.13.5.

Ģeometriskā redzamība

Horizontālais leņķis: 80° uz āru.

Vertikālais leņķis: 5 ° virs un 20 ° zem horizontāles.

| 6.13.6. | Orientācija
  Tāda, ka lukturi atbilst prasībām attiecībā uz redzamību virzienā uz priekšu un uz aizmuguri. |
| --- | --- |

6.13.6.

Orientācija

Tāda, ka lukturi atbilst prasībām attiecībā uz redzamību virzienā uz priekšu un uz aizmuguri.

| 6.13.7. | Elektriskie slēgumi
  Saskaņā ar 5.11. punktu. |
| --- | --- |

6.13.7.

Elektriskie slēgumi

Saskaņā ar 5.11. punktu.

| 6.13.8. | Signalizators
  Signalizators neobligāts. Ja tas ir, tā funkciju veic signalizators, kas prasīts priekšējiem un aizmugurējiem gabarītlukturiem.
  Tomēr par atteici ziņojošs signalizators ir obligāts, ja tas paredzēts sastāvdaļas noteikumos. |
| --- | --- |

6.13.8.

Signalizators

Signalizators neobligāts. Ja tas ir, tā funkciju veic signalizators, kas prasīts priekšējiem un aizmugurējiem gabarītlukturiem.

Tomēr par atteici ziņojošs signalizators ir obligāts, ja tas paredzēts sastāvdaļas noteikumos.

| 6.13.9. | Citas prasības
  Ja ir izpildīti visi pārējie noteikumi, obligātie vai neobligātie lukturi, kas redzami no priekšas, un obligātie vai neobligātie lukturi, kas redzami no aizmugures, tajā pašā transportlīdzekļa pusē drīkst būt kombinēti vienā ierīcē.
  Divi no aizmugures redzamie lukturi drīkst būt grupēti, kombinēti vai savstarpēji savietoti saskaņā ar 5.7. punktu.
  Kontūrluktura novietojumam attiecībā pret attiecīgo gabarītlukturi ir jābūt tādam, ka attālums starp to punktu projekcijām vertikālā šķērsplaknē, kuri uz abu konkrēto lukturu redzamajām virsmām attiecīgo atskaites asu virzienā atrodas vistuvāk viens otram, nav mazāks kā 200 mm.
  Papildu lukturus, kā noteikts 6.13.2. punkta a) apakšpunktā, ko izmanto transportlīdzekļa, piekabes vai puspiekabes aizmugurējās kontūras marķēšanai, uzstāda tā, ka tie ir redzami apstiprināto galveno netiešās redzamības atpakaļskata ierīču skata laukā. |
| --- | --- |

6.13.9.

Citas prasības

Ja ir izpildīti visi pārējie noteikumi, obligātie vai neobligātie lukturi, kas redzami no priekšas, un obligātie vai neobligātie lukturi, kas redzami no aizmugures, tajā pašā transportlīdzekļa pusē drīkst būt kombinēti vienā ierīcē.

Divi no aizmugures redzamie lukturi drīkst būt grupēti, kombinēti vai savstarpēji savietoti saskaņā ar 5.7. punktu.

Kontūrluktura novietojumam attiecībā pret attiecīgo gabarītlukturi ir jābūt tādam, ka attālums starp to punktu projekcijām vertikālā šķērsplaknē, kuri uz abu konkrēto lukturu redzamajām virsmām attiecīgo atskaites asu virzienā atrodas vistuvāk viens otram, nav mazāks kā 200 mm.

Papildu lukturus, kā noteikts 6.13.2. punkta a) apakšpunktā, ko izmanto transportlīdzekļa, piekabes vai puspiekabes aizmugurējās kontūras marķēšanai, uzstāda tā, ka tie ir redzami apstiprināto galveno netiešās redzamības atpakaļskata ierīču skata laukā.

| 6.14. | Aizmugurējais atstarotājs, kam nav trīsstūra formas (ANO Noteikumi Nr. 3 vai 150) |
| --- | --- |

6.14.

Aizmugurējais atstarotājs, kam nav trīsstūra formas (ANO Noteikumi Nr. 3 vai 150)

| 6.14.1. | Esība
  Obligāti mehāniskajiem transportlīdzekļiem.
  Piekabēm nav obligāti ar nosacījumu, ka tie ir grupēti ar pārējām aizmugurējām gaismas signālierīcēm. |
| --- | --- |

6.14.1.

Esība

Obligāti mehāniskajiem transportlīdzekļiem.

Piekabēm nav obligāti ar nosacījumu, ka tie ir grupēti ar pārējām aizmugurējām gaismas signālierīcēm.

| 6.14.2. | Skaits
  Divi, kuru veiktspējai jāatbilst ANO Noteikumu Nr. 3 vai 150 prasībām attiecībā uz IA vai IB klases atstarotājiem. Ir atļautas papildu atstarojošas ierīces un materiāli (tostarp divi atstarotāji, kas neatbilst 6.14.4. punktam) ar noteikumu, ka tie nevājina obligāto apgaismes ierīču un gaismas signālierīču efektivitāti. |
| --- | --- |

6.14.2.

Skaits

Divi, kuru veiktspējai jāatbilst ANO Noteikumu Nr. 3 vai 150 prasībām attiecībā uz IA vai IB klases atstarotājiem. Ir atļautas papildu atstarojošas ierīces un materiāli (tostarp divi atstarotāji, kas neatbilst 6.14.4. punktam) ar noteikumu, ka tie nevājina obligāto apgaismes ierīču un gaismas signālierīču efektivitāti.

| 6.14.3. | Izkārtojums
  Īpašu prasību nav. |
| --- | --- |

6.14.3.

Izkārtojums

Īpašu prasību nav.

| 6.14.4. | Novietojums |
| --- | --- |

6.14.4.

Novietojums

| 6.14.4.1. | Platumā: tas apgaismojošās virsmas punkts, kas atrodas vistālāk no transportlīdzekļa vidējās garenplaknes, nedrīkst būt tālāk kā 400 mm no transportlīdzekļa galējās ārmalas.
  Attālums starp abu redzamo virsmu iekšējām malām atskaites asu virzienā:
  M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem: īpašu prasību nav;
  visu pārējo kategoriju transportlīdzekļiem: ne mazāks kā 600 mm. Šo attālumu drīkst samazināt līdz 400 mm, ja transportlīdzekļa gabarītplatums ir mazāks nekā 1 300 mm. |
| --- | --- |

6.14.4.1.

Platumā: tas apgaismojošās virsmas punkts, kas atrodas vistālāk no transportlīdzekļa vidējās garenplaknes, nedrīkst būt tālāk kā 400 mm no transportlīdzekļa galējās ārmalas.

Attālums starp abu redzamo virsmu iekšējām malām atskaites asu virzienā:

M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem: īpašu prasību nav;

1

1

visu pārējo kategoriju transportlīdzekļiem: ne mazāks kā 600 mm. Šo attālumu drīkst samazināt līdz 400 mm, ja transportlīdzekļa gabarītplatums ir mazāks nekā 1 300 mm.

| 6.14.4.2. | Augstumā: ne zemāk kā 250 mm un ne augstāk kā 900 mm virs zemes (ne vairāk kā 1 200 mm, ja grupēts ar jebkuru(-iem) aizmugurējo(-iem) lukturi(-iem), 1 500 mm, ja virsbūves formas dēļ nav iespējams iekļauties attiecīgi 900 mm vai 1 200 mm). |
| --- | --- |

6.14.4.2.

Augstumā: ne zemāk kā 250 mm un ne augstāk kā 900 mm virs zemes (ne vairāk kā 1 200 mm, ja grupēts ar jebkuru(-iem) aizmugurējo(-iem) lukturi(-iem), 1 500 mm, ja virsbūves formas dēļ nav iespējams iekļauties attiecīgi 900 mm vai 1 200 mm).

| 6.14.4.3. | Garumā: transportlīdzekļa aizmugurē. |
| --- | --- |

6.14.4.3.

Garumā: transportlīdzekļa aizmugurē.

| 6.14.5. | Ģeometriskā redzamība
  Horizontālais leņķis: 30 ° uz iekšu un uz āru.
  Vertikālais leņķis: 10 ° virs un zem horizontāles.
  Tomēr, ja atstarotājs ir uzstādīts zemāk nekā 750 mm (mērot saskaņā ar 5.8.1. punkta noteikumiem), lejupvērsto 10° leņķi drīkst samazināt līdz 5°. |
| --- | --- |

6.14.5.

Ģeometriskā redzamība

Horizontālais leņķis: 30 ° uz iekšu un uz āru.

Vertikālais leņķis: 10 ° virs un zem horizontāles.

Tomēr, ja atstarotājs ir uzstādīts zemāk nekā 750 mm (mērot saskaņā ar 5.8.1. punkta noteikumiem), lejupvērsto 10° leņķi drīkst samazināt līdz 5°.

| 6.14.6. | Orientācija
  Uz aizmuguri. |
| --- | --- |

6.14.6.

Orientācija

Uz aizmuguri.

| 6.14.7. | Citas prasības
  Atstarotāja apgaismojošajai virsmai drīkst būt kopīgas daļas ar jebkura cita aizmugurē esoša luktura redzamo virsmu. |
| --- | --- |

6.14.7.

Citas prasības

Atstarotāja apgaismojošajai virsmai drīkst būt kopīgas daļas ar jebkura cita aizmugurē esoša luktura redzamo virsmu.

| 6.15. | Aizmugurējais atstarotājs, trīsstūra formas (ANO Noteikumi Nr. 3 vai 150) |
| --- | --- |

6.15.

Aizmugurējais atstarotājs, trīsstūra formas (ANO Noteikumi Nr. 3 vai 150)

| 6.15.1. | Esība
  Obligāti piekabēm.
  Aizliegti mehāniskajiem transportlīdzekļiem. |
| --- | --- |

6.15.1.

Esība

Obligāti piekabēm.

Aizliegti mehāniskajiem transportlīdzekļiem.

| 6.15.2. | Skaits
  Divi, kuru veiktspējai jāatbilst ANO Noteikumu Nr. 3 vai 150 prasībām attiecībā uz IIIA vai IIIB klases atstarotājiem. Ir atļautas papildu atstarojošas ierīces un materiāli (tostarp divi atstarotāji, kas neatbilst 6.15.4. punktam) ar nosacījumu, ka tie nevājina obligāto apgaismes ierīču un gaismas signālierīču efektivitāti. |
| --- | --- |

6.15.2.

Skaits

Divi, kuru veiktspējai jāatbilst ANO Noteikumu Nr. 3 vai 150 prasībām attiecībā uz IIIA vai IIIB klases atstarotājiem. Ir atļautas papildu atstarojošas ierīces un materiāli (tostarp divi atstarotāji, kas neatbilst 6.15.4. punktam) ar nosacījumu, ka tie nevājina obligāto apgaismes ierīču un gaismas signālierīču efektivitāti.

| 6.15.3. | Izkārtojums
  Trīsstūra virsotnei ir jābūt vērstai uz augšu. |
| --- | --- |

6.15.3.

Izkārtojums

Trīsstūra virsotnei ir jābūt vērstai uz augšu.

| 6.15.4. | Novietojums |
| --- | --- |

6.15.4.

Novietojums

| 6.15.4.1. | Platumā: tas apgaismojošās virsmas punkts, kas atrodas vistālāk no transportlīdzekļa vidējās garenplaknes, nedrīkst būt tālāk kā 400 mm no transportlīdzekļa galējās ārmalas.
  Attālums starp atstarotāju iekšējām malām nedrīkst būt mazāks kā 600 mm. Šo attālumu drīkst samazināt līdz 400 mm, ja transportlīdzekļa gabarītplatums ir mazāks nekā 1 300 mm. |
| --- | --- |

6.15.4.1.

Platumā: tas apgaismojošās virsmas punkts, kas atrodas vistālāk no transportlīdzekļa vidējās garenplaknes, nedrīkst būt tālāk kā 400 mm no transportlīdzekļa galējās ārmalas.

Attālums starp atstarotāju iekšējām malām nedrīkst būt mazāks kā 600 mm. Šo attālumu drīkst samazināt līdz 400 mm, ja transportlīdzekļa gabarītplatums ir mazāks nekā 1 300 mm.

| 6.15.4.2. | Augstumā: ne zemāk kā 250 mm un ne augstāk kā 900 mm virs zemes (ne vairāk kā 1 200 mm, ja grupēts ar jebkuru(-iem) aizmugurējo(-iem) lukturi(-iem), 1 500 mm, ja virsbūves formas dēļ nav iespējams iekļauties attiecīgi 900 mm vai 1 200 mm). |
| --- | --- |

6.15.4.2.

Augstumā: ne zemāk kā 250 mm un ne augstāk kā 900 mm virs zemes (ne vairāk kā 1 200 mm, ja grupēts ar jebkuru(-iem) aizmugurējo(-iem) lukturi(-iem), 1 500 mm, ja virsbūves formas dēļ nav iespējams iekļauties attiecīgi 900 mm vai 1 200 mm).

| 6.15.4.3. | Garumā: transportlīdzekļa aizmugurē. |
| --- | --- |

6.15.4.3.

Garumā: transportlīdzekļa aizmugurē.

| 6.15.5. | Ģeometriskā redzamība
  Horizontālais leņķis: 30 ° uz iekšu un uz āru.
  Vertikālais leņķis: 15° virs un zem horizontāles. Tomēr, ja atstarotājs ir uzstādīts zemāk nekā 750 mm (mērot saskaņā ar 5.8.1. punkta noteikumiem), lejupvērsto 15° leņķi drīkst samazināt līdz 5°. |
| --- | --- |

6.15.5.

Ģeometriskā redzamība

Horizontālais leņķis: 30 ° uz iekšu un uz āru.

Vertikālais leņķis: 15° virs un zem horizontāles. Tomēr, ja atstarotājs ir uzstādīts zemāk nekā 750 mm (mērot saskaņā ar 5.8.1. punkta noteikumiem), lejupvērsto 15° leņķi drīkst samazināt līdz 5°.

| 6.15.6. | Orientācija
  Uz aizmuguri. |
| --- | --- |

6.15.6.

Orientācija

Uz aizmuguri.

| 6.15.7. | Citas prasības
  Atstarotāja apgaismojošajai virsmai drīkst būt kopīgas daļas ar jebkura cita aizmugurē esoša luktura redzamo virsmu. |
| --- | --- |

6.15.7.

Citas prasības

Atstarotāja apgaismojošajai virsmai drīkst būt kopīgas daļas ar jebkura cita aizmugurē esoša luktura redzamo virsmu.

| 6.16. | Priekšējais atstarotājs, kam nav trīsstūra formas (ANO Noteikumi Nr. 3 vai 150) |
| --- | --- |

6.16.

Priekšējais atstarotājs, kam nav trīsstūra formas (ANO Noteikumi Nr. 3 vai 150)

| 6.16.1. | Esība
  Obligāti piekabēm.
  Obligāti mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kam visi uz priekšu vērstie lukturi ar atstarotājiem ir ieslēpjami.
  Citiem mehāniskajiem transportlīdzekļiem nav obligāti. |
| --- | --- |

6.16.1.

Esība

Obligāti piekabēm.

Obligāti mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kam visi uz priekšu vērstie lukturi ar atstarotājiem ir ieslēpjami.

Citiem mehāniskajiem transportlīdzekļiem nav obligāti.

| 6.16.2. | Skaits
  Divi, kuru veiktspējai jāatbilst ANO Noteikumu Nr. 3 vai 150 prasībām attiecībā uz IA vai IB klases atstarotājiem. Ir atļautas papildu atstarojošas ierīces un materiāli (tostarp divi atstarotāji, kas neatbilst 6.16.4. punktam) ar nosacījumu, ka tie nevājina obligāto apgaismes ierīču un gaismas signālierīču efektivitāti. |
| --- | --- |

6.16.2.

Skaits

Divi, kuru veiktspējai jāatbilst ANO Noteikumu Nr. 3 vai 150 prasībām attiecībā uz IA vai IB klases atstarotājiem. Ir atļautas papildu atstarojošas ierīces un materiāli (tostarp divi atstarotāji, kas neatbilst 6.16.4. punktam) ar nosacījumu, ka tie nevājina obligāto apgaismes ierīču un gaismas signālierīču efektivitāti.

| 6.16.3. | Izkārtojums
  Īpašu prasību nav. |
| --- | --- |

6.16.3.

Izkārtojums

Īpašu prasību nav.

| 6.16.4. | Novietojums |
| --- | --- |

6.16.4.

Novietojums

| 6.16.4.1. | Platumā: tas apgaismojošās virsmas punkts, kas atrodas vistālāk no transportlīdzekļa vidējās garenplaknes, nedrīkst būt tālāk kā 400 mm no transportlīdzekļa galējās ārmalas.
  Piekabēm apgaismojošās virsmas punkts, kas atrodas vistālāk no transportlīdzekļa vidējās garenplaknes, nedrīkst būt tālāk kā 150 mm no transportlīdzekļa galējās ārmalas.
  Attālums starp abu redzamo virsmu iekšējām malām atskaites asu virzienā:
  M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem: īpašu prasību nav;
  visu pārējo kategoriju transportlīdzekļiem: ne mazāks kā 600 mm. Šo attālumu drīkst samazināt līdz 400 mm, ja transportlīdzekļa gabarītplatums ir mazāks nekā 1 300 mm. |
| --- | --- |

6.16.4.1.

Platumā: tas apgaismojošās virsmas punkts, kas atrodas vistālāk no transportlīdzekļa vidējās garenplaknes, nedrīkst būt tālāk kā 400 mm no transportlīdzekļa galējās ārmalas.

Piekabēm apgaismojošās virsmas punkts, kas atrodas vistālāk no transportlīdzekļa vidējās garenplaknes, nedrīkst būt tālāk kā 150 mm no transportlīdzekļa galējās ārmalas.

Attālums starp abu redzamo virsmu iekšējām malām atskaites asu virzienā:

M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem: īpašu prasību nav;

1

1

visu pārējo kategoriju transportlīdzekļiem: ne mazāks kā 600 mm. Šo attālumu drīkst samazināt līdz 400 mm, ja transportlīdzekļa gabarītplatums ir mazāks nekā 1 300 mm.

| 6.16.4.2. | Augstumā: ne zemāk kā 250 mm un ne augstāk kā 900 mm virs zemes (1 500 mm, ja virsbūves formas dēļ nav iespējams iekļauties 900 mm). |
| --- | --- |

6.16.4.2.

Augstumā: ne zemāk kā 250 mm un ne augstāk kā 900 mm virs zemes (1 500 mm, ja virsbūves formas dēļ nav iespējams iekļauties 900 mm).

| 6.16.4.3. | Garumā: transportlīdzekļa priekšā. |
| --- | --- |

6.16.4.3.

Garumā: transportlīdzekļa priekšā.

| 6.16.5. | Ģeometriskā redzamība
  Horizontālais leņķis: 30 ° uz iekšu un uz āru. Piekabēm uz iekšu vērsto leņķi drīkst samazināt līdz 10°. Ja piekabes konstrukcijas dēļ ar obligātajiem atstarotājiem šo leņķi nevar nodrošināt, uzstāda papildu atstarotājus, uz kuriem neattiecas platuma ierobežojumi (6.16.4.1. punkts) un kuri kopā ar obligātajiem atstarotājiem nodrošina vajadzīgo redzamības leņķi.
  Vertikālais leņķis: 10 ° virs un zem horizontāles. Tomēr, ja atstarotājs ir uzstādīts zemāk nekā 750 mm (mērot saskaņā ar 5.8.1. punkta noteikumiem), lejupvērsto 10° leņķi drīkst samazināt līdz 5°. |
| --- | --- |

6.16.5.

Ģeometriskā redzamība

Horizontālais leņķis: 30 ° uz iekšu un uz āru. Piekabēm uz iekšu vērsto leņķi drīkst samazināt līdz 10°. Ja piekabes konstrukcijas dēļ ar obligātajiem atstarotājiem šo leņķi nevar nodrošināt, uzstāda papildu atstarotājus, uz kuriem neattiecas platuma ierobežojumi (6.16.4.1. punkts) un kuri kopā ar obligātajiem atstarotājiem nodrošina vajadzīgo redzamības leņķi.

Vertikālais leņķis: 10 ° virs un zem horizontāles. Tomēr, ja atstarotājs ir uzstādīts zemāk nekā 750 mm (mērot saskaņā ar 5.8.1. punkta noteikumiem), lejupvērsto 10° leņķi drīkst samazināt līdz 5°.

| 6.16.6. | Orientācija
  Virzienā uz priekšu. |
| --- | --- |

6.16.6.

Orientācija

Virzienā uz priekšu.

| 6.16.7. | Citas prasības
  Atstarotāja apgaismojošajai virsmai drīkst būt kopīgas daļas ar jebkura cita priekšā esoša luktura redzamo virsmu. |
| --- | --- |

6.16.7.

Citas prasības

Atstarotāja apgaismojošajai virsmai drīkst būt kopīgas daļas ar jebkura cita priekšā esoša luktura redzamo virsmu.

| 6.17. | Sānu atstarotājs, kam nav trīsstūra formas (ANO Noteikumi Nr. 3 vai 150) |
| --- | --- |

6.17.

Sānu atstarotājs, kam nav trīsstūra formas (ANO Noteikumi Nr. 3 vai 150)

| 6.17.1. | Esība
  Obligāti: visiem mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kuru garums pārsniedz 6 m;
  visām piekabēm.
  Neobligāti: mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kuru garums nepārsniedz 6 m. |
| --- | --- |

6.17.1.

Esība

Obligāti: visiem mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kuru garums pārsniedz 6 m;

visām piekabēm.

Neobligāti: mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kuru garums nepārsniedz 6 m.

| 6.17.2. | Skaits
  Tāds, lai tiktu izpildītas prasības par novietojumu garenvirzienā. Šo ierīču veiktspējai jāatbilst ANO Noteikumu Nr. 3 vai 150 prasībām attiecībā uz IA vai IB klases atstarotājiem. Ir atļautas papildu atstarojošas ierīces un materiāli (tostarp divi atstarotāji, kas neatbilst 6.17.4. punktam) ar nosacījumu, ka tie nevājina obligāto apgaismes ierīču un gaismas signālierīču efektivitāti. |
| --- | --- |

6.17.2.

Skaits

Tāds, lai tiktu izpildītas prasības par novietojumu garenvirzienā. Šo ierīču veiktspējai jāatbilst ANO Noteikumu Nr. 3 vai 150 prasībām attiecībā uz IA vai IB klases atstarotājiem. Ir atļautas papildu atstarojošas ierīces un materiāli (tostarp divi atstarotāji, kas neatbilst 6.17.4. punktam) ar nosacījumu, ka tie nevājina obligāto apgaismes ierīču un gaismas signālierīču efektivitāti.

| 6.17.3. | Izkārtojums
  Īpašu prasību nav. |
| --- | --- |

6.17.3.

Izkārtojums

Īpašu prasību nav.

| 6.17.4. | Novietojums |
| --- | --- |

6.17.4.

Novietojums

| 6.17.4.1. | Platumā: īpašu prasību nav. |
| --- | --- |

6.17.4.1.

Platumā: īpašu prasību nav.

| 6.17.4.2. | Augstumā: ne zemāk kā 250 mm un ne augstāk kā 900 mm virs zemes (ne vairāk kā 1 200 mm, ja grupēts kopā ar jebkuru(-iem) lukturi(-iem), 1 500 mm, ja virsbūves formas dēļ nav iespējams iekļauties attiecīgi 900 mm vai 1 200 mm vai ja ierīce nav obligāta saskaņā ar 6.17.1. punktu). |
| --- | --- |

6.17.4.2.

Augstumā: ne zemāk kā 250 mm un ne augstāk kā 900 mm virs zemes (ne vairāk kā 1 200 mm, ja grupēts kopā ar jebkuru(-iem) lukturi(-iem), 1 500 mm, ja virsbūves formas dēļ nav iespējams iekļauties attiecīgi 900 mm vai 1 200 mm vai ja ierīce nav obligāta saskaņā ar 6.17.1. punktu).

| 6.17.4.3. | Garumā: vismaz vienu sānu atstarotāju uzstāda transportlīdzekļa vidējā trešdaļā, vistālāk priekšā esošajam sānu atstarotājam atrodoties ne tālāk kā 3 m no transportlīdzekļa priekšas;
  attālums starp diviem blakusesošiem sānu atstarotājiem nedrīkst pārsniegt 3 m. Tomēr tas neattiecas uz M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem.
  Ja transportlīdzekļa uzbūves, konstrukcijas vai ekspluatācijas dēļ šādu prasību nav iespējams izpildīt, šo attālumu drīkst palielināt līdz 4 m. Attālums starp vistālāk aizmugurē esošo sānu atstarotāju un transportlīdzekļa aizmuguri nedrīkst pārsniegt 1 m. Tomēr ir pietiekami, ja transportlīdzekļiem, kuru garums nepārsniedz 6 m, ir uzstādīts viens sānu atstarotājs transportlīdzekļa garuma pirmajā trešdaļā un/vai viens – pēdējā trešdaļā.
  Attiecībā uz M1 kategorijas transportlīdzekļiem, kuru garums pārsniedz 6 m, bet nepārsniedz 7 m, ir pietiekami, ja viens sānu atstarotājs ir uzstādīts ne tālāk kā 3 m no priekšas, un viens – transportlīdzekļa garuma pēdējā trešdaļā. |
| --- | --- |

6.17.4.3.

Garumā: vismaz vienu sānu atstarotāju uzstāda transportlīdzekļa vidējā trešdaļā, vistālāk priekšā esošajam sānu atstarotājam atrodoties ne tālāk kā 3 m no transportlīdzekļa priekšas;

attālums starp diviem blakusesošiem sānu atstarotājiem nedrīkst pārsniegt 3 m. Tomēr tas neattiecas uz M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem.

1

1

Ja transportlīdzekļa uzbūves, konstrukcijas vai ekspluatācijas dēļ šādu prasību nav iespējams izpildīt, šo attālumu drīkst palielināt līdz 4 m. Attālums starp vistālāk aizmugurē esošo sānu atstarotāju un transportlīdzekļa aizmuguri nedrīkst pārsniegt 1 m. Tomēr ir pietiekami, ja transportlīdzekļiem, kuru garums nepārsniedz 6 m, ir uzstādīts viens sānu atstarotājs transportlīdzekļa garuma pirmajā trešdaļā un/vai viens – pēdējā trešdaļā.

Attiecībā uz M1 kategorijas transportlīdzekļiem, kuru garums pārsniedz 6 m, bet nepārsniedz 7 m, ir pietiekami, ja viens sānu atstarotājs ir uzstādīts ne tālāk kā 3 m no priekšas, un viens – transportlīdzekļa garuma pēdējā trešdaļā.

1

| 6.17.5. | Ģeometriskā redzamība
  Horizontālais leņķis: 45° uz priekšu un uz aizmuguri.
  Vertikālais leņķis: 10° virs un zem horizontāles. Tomēr, ja atstarotājs ir uzstādīts zemāk nekā 750 mm (mērot saskaņā ar 5.8.1. punkta noteikumiem), lejupvērsto 10° leņķi drīkst samazināt līdz 5°. |
| --- | --- |

6.17.5.

Ģeometriskā redzamība

Horizontālais leņķis: 45° uz priekšu un uz aizmuguri.

Vertikālais leņķis: 10° virs un zem horizontāles. Tomēr, ja atstarotājs ir uzstādīts zemāk nekā 750 mm (mērot saskaņā ar 5.8.1. punkta noteikumiem), lejupvērsto 10° leņķi drīkst samazināt līdz 5°.

| 6.17.6. | Orientācija
  Virzienā uz sāniem. |
| --- | --- |

6.17.6.

Orientācija

Virzienā uz sāniem.

| 6.17.7. | Citas prasības
  Sānu atstarotāja apgaismojošajai virsmai drīkst būt kopīgas daļas ar jebkura cita sānu luktura redzamo virsmu. |
| --- | --- |

6.17.7.

Citas prasības

Sānu atstarotāja apgaismojošajai virsmai drīkst būt kopīgas daļas ar jebkura cita sānu luktura redzamo virsmu.

| 6.18. | Sānu gabarītlukturis (ANO Noteikumi Nr. 91 vai 148) |
| --- | --- |

6.18.

Sānu gabarītlukturis (ANO Noteikumi Nr. 91 vai 148)

| 6.18.1. | Esība
  Obligāti: visiem transportlīdzekļiem, kuru garums pārsniedz 6 m, izņemot šasijas ar kabīni.
  Visu kategoriju transportlīdzekļiem izmanto SM1 tipa sānu gabarītlukturus; tomēr M1 kategorijas transportlīdzekļos drīkst izmantot SM2 tipa sānu gabarītlukturus.
  Turklāt M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļos, kuru garums ir mazāks nekā 6 m, sānu gabarītlukturus izmanto, ja tie papildina 6.9.5.2. punkta prasībām atbilstošos priekšējos gabarītlukturus un 6.10.5.2. punkta prasībām atbilstošos aizmugurējos gabarītlukturus ar samazinātu ģeometrisko redzamību.
  Neobligāti: visiem pārējiem transportlīdzekļiem.
  Drīkst izmantot SM1 vai SM2 tipa sānu gabarītlukturus. |
| --- | --- |

6.18.1.

Esība

Obligāti: visiem transportlīdzekļiem, kuru garums pārsniedz 6 m, izņemot šasijas ar kabīni.

Visu kategoriju transportlīdzekļiem izmanto SM1 tipa sānu gabarītlukturus; tomēr M1 kategorijas transportlīdzekļos drīkst izmantot SM2 tipa sānu gabarītlukturus.

1

Turklāt M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļos, kuru garums ir mazāks nekā 6 m, sānu gabarītlukturus izmanto, ja tie papildina 6.9.5.2. punkta prasībām atbilstošos priekšējos gabarītlukturus un 6.10.5.2. punkta prasībām atbilstošos aizmugurējos gabarītlukturus ar samazinātu ģeometrisko redzamību.

1

1

Neobligāti: visiem pārējiem transportlīdzekļiem.

Drīkst izmantot SM1 vai SM2 tipa sānu gabarītlukturus.

| 6.18.2. | Minimālais skaits vienā pusē
  Tāds, ka ir ievēroti noteikumi par novietojumu garenvirzienā. |
| --- | --- |

6.18.2.

Minimālais skaits vienā pusē

Tāds, ka ir ievēroti noteikumi par novietojumu garenvirzienā.

| 6.18.3. | Izkārtojums
  individuālu specifikāciju nav. |
| --- | --- |

6.18.3.

Izkārtojums

individuālu specifikāciju nav.

| 6.18.4. | Novietojums |
| --- | --- |

6.18.4.

Novietojums

| 6.18.4.1. | Platumā: individuālu specifikāciju nav. |
| --- | --- |

6.18.4.1.

Platumā: individuālu specifikāciju nav.

| 6.18.4.2. | Augstumā: ne zemāk kā 250 mm un ne augstāk kā 1 500 mm virs zemes (2 100 mm, ja virsbūves formas dēļ nav iespējams iekļauties 1 500 mm). |
| --- | --- |

6.18.4.2.

Augstumā: ne zemāk kā 250 mm un ne augstāk kā 1 500 mm virs zemes (2 100 mm, ja virsbūves formas dēļ nav iespējams iekļauties 1 500 mm).

| 6.18.4.3. | Garumā: vismaz vienu sānu gabarītlukturi uzstāda transportlīdzekļa vidējā trešdaļā, vistālāk priekšā esošajam priekšējam sānu gabarītlukturim atrodoties ne tālāk kā 3 m no transportlīdzekļa priekšas. Attālums starp diviem blakusesošiem sānu gabarītlukturiem nedrīkst pārsniegt 3 m. Ja transportlīdzekļa struktūras, konstrukcijas vai ekspluatācijas dēļ šādu prasību nav iespējams izpildīt, šo attālumu drīkst palielināt līdz 4 m.
  Attālums starp vistālāk aizmugurē esošo sānu gabarītlukturi un transportlīdzekļa aizmuguri nedrīkst pārsniegt 1 m.
  Tomēr ir pietiekami, ja transportlīdzekļiem, kuru garums nepārsniedz 6 m, un šasijām ar kabīni ir viens sānu gabarītlukturis, kas uzstādīts transportlīdzekļa garuma pirmajā trešdaļā un/vai pēdējā trešdaļā. M1 kategorijas transportlīdzekļiem, kuru garums pārsniedz 6 m, bet nepārsniedz 7 m, ir pietiekami, ja viens sānu gabarītlukturis ir uzstādīts ne tālāk kā 3 m no priekšas, un viens – transportlīdzekļa garuma pēdējā trešdaļā. |
| --- | --- |

6.18.4.3.

Garumā: vismaz vienu sānu gabarītlukturi uzstāda transportlīdzekļa vidējā trešdaļā, vistālāk priekšā esošajam priekšējam sānu gabarītlukturim atrodoties ne tālāk kā 3 m no transportlīdzekļa priekšas. Attālums starp diviem blakusesošiem sānu gabarītlukturiem nedrīkst pārsniegt 3 m. Ja transportlīdzekļa struktūras, konstrukcijas vai ekspluatācijas dēļ šādu prasību nav iespējams izpildīt, šo attālumu drīkst palielināt līdz 4 m.

Attālums starp vistālāk aizmugurē esošo sānu gabarītlukturi un transportlīdzekļa aizmuguri nedrīkst pārsniegt 1 m.

Tomēr ir pietiekami, ja transportlīdzekļiem, kuru garums nepārsniedz 6 m, un šasijām ar kabīni ir viens sānu gabarītlukturis, kas uzstādīts transportlīdzekļa garuma pirmajā trešdaļā un/vai pēdējā trešdaļā. M1 kategorijas transportlīdzekļiem, kuru garums pārsniedz 6 m, bet nepārsniedz 7 m, ir pietiekami, ja viens sānu gabarītlukturis ir uzstādīts ne tālāk kā 3 m no priekšas, un viens – transportlīdzekļa garuma pēdējā trešdaļā.

1

| 6.18.5. | Ģeometriskā redzamība
  Horizontālais leņķis: 45° uz priekšu un uz aizmuguri; tomēr transportlīdzekļiem, kuriem sānu gabarītlukturu uzstādīšana ir neobligāta, šo vērtību drīkst samazināt līdz 30°.
  Ja transportlīdzeklis ir aprīkots ar sānu gabarītlukturiem, lai tie papildinātu 6.5.5.2. punktam atbilstošos priekšējos un aizmugurējos virzienrādītāja lukturus un/vai 6.9.5.2. un 6.10.5.2. punktam atbilstošos gabarītlukturus ar samazinātu ģeometrisko redzamību, leņķiem jābūt 45° uz transportlīdzekļa priekšu un aizmuguri un 30o virzienā uz transportlīdzekļa centru (skatīt attēlu 6.5.5.2. punktā).
  Vertikālais leņķis: 10° virs un zem horizontāles. Tomēr, ja lukturis ir uzstādīts zemāk nekā 750 mm (mērot saskaņā ar 5.8.1. punkta noteikumiem), lejupvērsto 10 ° leņķi drīkst samazināt līdz 5°. |
| --- | --- |

6.18.5.

Ģeometriskā redzamība

Horizontālais leņķis: 45° uz priekšu un uz aizmuguri; tomēr transportlīdzekļiem, kuriem sānu gabarītlukturu uzstādīšana ir neobligāta, šo vērtību drīkst samazināt līdz 30°.

Ja transportlīdzeklis ir aprīkots ar sānu gabarītlukturiem, lai tie papildinātu 6.5.5.2. punktam atbilstošos priekšējos un aizmugurējos virzienrādītāja lukturus un/vai 6.9.5.2. un 6.10.5.2. punktam atbilstošos gabarītlukturus ar samazinātu ģeometrisko redzamību, leņķiem jābūt 45° uz transportlīdzekļa priekšu un aizmuguri un 30o virzienā uz transportlīdzekļa centru (skatīt attēlu 6.5.5.2. punktā).

o

Vertikālais leņķis: 10° virs un zem horizontāles. Tomēr, ja lukturis ir uzstādīts zemāk nekā 750 mm (mērot saskaņā ar 5.8.1. punkta noteikumiem), lejupvērsto 10 ° leņķi drīkst samazināt līdz 5°.

| 6.18.6. | Orientācija
  Virzienā uz sāniem. |
| --- | --- |

6.18.6.

Orientācija

Virzienā uz sāniem.

| 6.18.7. | Elektriskie slēgumi
  M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem, kuru garums nepārsniedz 6 m, dzintarkrāsas sānu gabarītlukturu elektriskais slēgums drīkst būt tāds, ka tie mirgo sinhroni ar virzienrādītāju lukturiem tajā pašā transportlīdzekļa pusē.
  M2, M3, N2, N3, O3 un O4 kategorijas transportlīdzekļiem obligātie dzintarkrāsas sānu gabarītlukturi drīkst mirgot vienlaikus ar virzienrādītāju lukturiem tajā pašā transportlīdzekļa pusē. Tomēr, ja transportlīdzekļa sānos saskaņā ar 6.5.3.1. punktu ir uzstādīti 5. kategorijas virzienrādītāju lukturi, šie dzintarkrāsas sānu gabarītlukturi nedrīkst mirgot. |
| --- | --- |

6.18.7.

Elektriskie slēgumi

M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem, kuru garums nepārsniedz 6 m, dzintarkrāsas sānu gabarītlukturu elektriskais slēgums drīkst būt tāds, ka tie mirgo sinhroni ar virzienrādītāju lukturiem tajā pašā transportlīdzekļa pusē.

1

1

M2, M3, N2, N3, O3 un O4 kategorijas transportlīdzekļiem obligātie dzintarkrāsas sānu gabarītlukturi drīkst mirgot vienlaikus ar virzienrādītāju lukturiem tajā pašā transportlīdzekļa pusē. Tomēr, ja transportlīdzekļa sānos saskaņā ar 6.5.3.1. punktu ir uzstādīti 5. kategorijas virzienrādītāju lukturi, šie dzintarkrāsas sānu gabarītlukturi nedrīkst mirgot.

2

3

2

3

3

4

| 6.18.8. | Signalizators
  Signalizators neobligāts. Ja tas ir, tā funkciju veic signalizators, kas prasīts priekšējiem un aizmugurējiem gabarītlukturiem. |
| --- | --- |

6.18.8.

Signalizators

Signalizators neobligāts. Ja tas ir, tā funkciju veic signalizators, kas prasīts priekšējiem un aizmugurējiem gabarītlukturiem.

| 6.18.9. | Citas prasības
  Ja vistālāk aizmugurē esošais sānu gabarītlukturis ir kombinēts ar aizmugurējo gabarītlukturi, kas ir savstarpēji savietots ar aizmugurējo miglas lukturi vai bremžu lukturi, sānu gabarītluktura fotometriskie parametri drīkst izmainīties laikā, kad ieslēgts aizmugurējais miglas lukturis vai bremžu lukturis.
  Ja aizmugurējie sānu gabarītlukturi mirgo kopā ar aizmugurējiem virzienrādītāju lukturiem, tiem ir jābūt dzintarkrāsas. |
| --- | --- |

6.18.9.

Citas prasības

Ja vistālāk aizmugurē esošais sānu gabarītlukturis ir kombinēts ar aizmugurējo gabarītlukturi, kas ir savstarpēji savietots ar aizmugurējo miglas lukturi vai bremžu lukturi, sānu gabarītluktura fotometriskie parametri drīkst izmainīties laikā, kad ieslēgts aizmugurējais miglas lukturis vai bremžu lukturis.

Ja aizmugurējie sānu gabarītlukturi mirgo kopā ar aizmugurējiem virzienrādītāju lukturiem, tiem ir jābūt dzintarkrāsas.

| 6.19. | Dienas gaitas lukturis (ANO Noteikumi Nr. 87 vai 148) |
| --- | --- |

6.19.

Dienas gaitas lukturis (ANO Noteikumi Nr. 87 vai 148)

| 6.19.1. | Esība
  Obligāti mehāniskajiem transportlīdzekļiem. Aizliegti piekabēm. |
| --- | --- |

6.19.1.

Esība

Obligāti mehāniskajiem transportlīdzekļiem. Aizliegti piekabēm.

| 6.19.2. | Skaits
  Divi. |
| --- | --- |

6.19.2.

Skaits

Divi.

| 6.19.3. | Izkārtojums
  Īpašu prasību nav. |
| --- | --- |

6.19.3.

Izkārtojums

Īpašu prasību nav.

| 6.19.4. | Novietojums |
| --- | --- |

6.19.4.

Novietojums

| 6.19.4.1. | Platumā: attālums starp redzamās virsmas iekšējām malām atskaites asu virzienā nedrīkst būt mazāks kā 600 mm.
  Šo attālumu drīkst samazināt līdz 400 mm, ja transportlīdzekļa gabarītplatums ir mazāks nekā 1 300 mm. |
| --- | --- |

6.19.4.1.

Platumā: attālums starp redzamās virsmas iekšējām malām atskaites asu virzienā nedrīkst būt mazāks kā 600 mm.

Šo attālumu drīkst samazināt līdz 400 mm, ja transportlīdzekļa gabarītplatums ir mazāks nekā 1 300 mm.

| 6.19.4.2. | Augstumā: ne zemāk kā 250 mm un ne augstāk kā 1 500 mm virs zemes. |
| --- | --- |

6.19.4.2.

Augstumā: ne zemāk kā 250 mm un ne augstāk kā 1 500 mm virs zemes.

| 6.19.4.3. | Garumā: transportlīdzekļa priekšā. Šo prasību uzskata par izpildītu, ja izstarotā gaisma ne tieši, ne netieši nerada diskomfortu vadītājam kā atspulgs no netiešas redzamības ierīcēm un/vai citām transportlīdzekļa gaismu atstarojošām virsmām. |
| --- | --- |

6.19.4.3.

Garumā: transportlīdzekļa priekšā. Šo prasību uzskata par izpildītu, ja izstarotā gaisma ne tieši, ne netieši nerada diskomfortu vadītājam kā atspulgs no netiešas redzamības ierīcēm un/vai citām transportlīdzekļa gaismu atstarojošām virsmām.

| 6.19.5. | Ģeometriskā redzamība
  Horizontāli: 20° uz āru un 20° uz iekšu.
  Vertikāli: 10° uz augšu un 10° uz leju. |
| --- | --- |

6.19.5.

Ģeometriskā redzamība

Horizontāli: 20° uz āru un 20° uz iekšu.

Vertikāli: 10° uz augšu un 10° uz leju.

| 6.19.6. | Orientācija
  Virzienā uz priekšu. |
| --- | --- |

6.19.6.

Orientācija

Virzienā uz priekšu.

| 6.19.7. | Elektriskie slēgumi |
| --- | --- |

6.19.7.

Elektriskie slēgumi

| 6.19.7.1. | Dienas gaitas lukturiem jāieslēdzas automātiski, kad ierīce, ar ko iedarbina un/vai apstādina spēkiekārtas sistēmu, ir stāvoklī, kurā ir iespējama spēkiekārtas sistēmas darbība. Tomēr dienas gaitas lukturi drīkst palikt izslēgti, kamēr pastāv šādi apstākļi: |
| --- | --- |

6.19.7.1.

Dienas gaitas lukturiem jāieslēdzas automātiski, kad ierīce, ar ko iedarbina un/vai apstādina spēkiekārtas sistēmu, ir stāvoklī, kurā ir iespējama spēkiekārtas sistēmas darbība. Tomēr dienas gaitas lukturi drīkst palikt izslēgti, kamēr pastāv šādi apstākļi:

| 6.19.7.1.1. | automātiskās pārnesumkārbas vadības ierīce atrodas stāvēšanas pozīcijā, vai |
| --- | --- |

6.19.7.1.1.

automātiskās pārnesumkārbas vadības ierīce atrodas stāvēšanas pozīcijā, vai

| 6.19.7.1.2. | ir iedarbināta stāvbremze, vai |
| --- | --- |

6.19.7.1.2.

ir iedarbināta stāvbremze, vai

| 6.19.7.1.3. | pirms transportlīdzeklis pirmo reizi uzsāk kustību pēc ierīces, kas iedarbina un/vai izslēdz spēkiekārtas sistēmu, katras manuālas aktivēšanas. |
| --- | --- |

6.19.7.1.3.

pirms transportlīdzeklis pirmo reizi uzsāk kustību pēc ierīces, kas iedarbina un/vai izslēdz spēkiekārtas sistēmu, katras manuālas aktivēšanas.

| 6.19.7.2. | Dienas gaitas lukturus drīkst izslēgt manuāli ar nosacījumu, ka tie ieslēdzas automātiski, kad transportlīdzekļa ātrums pārsniedz 15 km/h vai kad transportlīdzeklis ir nobraucis vairāk nekā 100 m, un tie paliek ieslēgti, līdz tie atkal tiek apzināti izslēgti. |
| --- | --- |

6.19.7.2.

Dienas gaitas lukturus drīkst izslēgt manuāli ar nosacījumu, ka tie ieslēdzas automātiski, kad transportlīdzekļa ātrums pārsniedz 15 km/h vai kad transportlīdzeklis ir nobraucis vairāk nekā 100 m, un tie paliek ieslēgti, līdz tie atkal tiek apzināti izslēgti.

| 6.19.7.3. | Dienas gaitas lukturiem automātiski jāizslēdzas, kad ierīce, kas iedarbina un/vai apstādina spēkiekārtas sistēmu, tiek pārslēgta stāvoklī, kurā spēkiekārtas sistēmas darbība nav iespējama, vai kad ieslēdz priekšējos miglas lukturus vai galvenos lukturus, izņemot gadījumus, kad galvenos lukturus izmanto gaismas brīdinājuma signāliem, tos ieslēdzot un izslēdzot ar īsiem intervāliem. |
| --- | --- |

6.19.7.3.

Dienas gaitas lukturiem automātiski jāizslēdzas, kad ierīce, kas iedarbina un/vai apstādina spēkiekārtas sistēmu, tiek pārslēgta stāvoklī, kurā spēkiekārtas sistēmas darbība nav iespējama, vai kad ieslēdz priekšējos miglas lukturus vai galvenos lukturus, izņemot gadījumus, kad galvenos lukturus izmanto gaismas brīdinājuma signāliem, tos ieslēdzot un izslēdzot ar īsiem intervāliem.

| 6.19.7.4. | Lukturi, kas minēti 5.11. punktā, var tikt ieslēgti, kad ir ieslēgti dienas gaitas lukturi. Ja ir izraudzīta šāda iespēja, jāieslēdzas vismaz aizmugurējiem gabarītlukturiem. |
| --- | --- |

6.19.7.4.

Lukturi, kas minēti 5.11. punktā, var tikt ieslēgti, kad ir ieslēgti dienas gaitas lukturi. Ja ir izraudzīta šāda iespēja, jāieslēdzas vismaz aizmugurējiem gabarītlukturiem.

| 6.19.7.5. | Ja attālums starp priekšējo virzienrādītāja lukturi un dienas gaitas lukturi ir 40 mm vai mazāks, dienas gaitas luktura elektriskie slēgumi attiecīgajā transportlīdzekļa pusē drīkst būt tādi, ka vai nu:






  a) | tas ir izslēgts, vai |
| --- | --- | --- |

6.19.7.5.

Ja attālums starp priekšējo virzienrādītāja lukturi un dienas gaitas lukturi ir 40 mm vai mazāks, dienas gaitas luktura elektriskie slēgumi attiecīgajā transportlīdzekļa pusē drīkst būt tādi, ka vai nu:

a)

tas ir izslēgts, vai

| b) | tā gaismas stiprums tiek samazināts visā priekšējā virzienrādītāja luktura aktivācijas laikposmā (gan cikla ieslēgtā, gan izslēgtā fāzē). |
| --- | --- |

b)

tā gaismas stiprums tiek samazināts visā priekšējā virzienrādītāja luktura aktivācijas laikposmā (gan cikla ieslēgtā, gan izslēgtā fāzē).

| 6.19.7.6. | Ja virzienrādītāja lukturis ir savstarpēji savietots ar dienas gaitas lukturi, dienas gaitas luktura elektriskajiem slēgumiem attiecīgajā transportlīdzekļa pusē ir jābūt tādiem, ka dienas gaitas lukturis ir izslēgts visā virzienrādītāja luktura aktivācijas laikposmā (gan cikla ieslēgtā, gan izslēgtā fāzē). |
| --- | --- |

6.19.7.6.

Ja virzienrādītāja lukturis ir savstarpēji savietots ar dienas gaitas lukturi, dienas gaitas luktura elektriskajiem slēgumiem attiecīgajā transportlīdzekļa pusē ir jābūt tādiem, ka dienas gaitas lukturis ir izslēgts visā virzienrādītāja luktura aktivācijas laikposmā (gan cikla ieslēgtā, gan izslēgtā fāzē).

| 6.19.8. | Signalizators
  Noslēgta kontūra signalizators nav obligāts, tomēr par atteici ziņojošs signalizators ir obligāts, ja tas prasīts sastāvdaļas noteikumos. |
| --- | --- |

6.19.8.

Signalizators

Noslēgta kontūra signalizators nav obligāts, tomēr par atteici ziņojošs signalizators ir obligāts, ja tas prasīts sastāvdaļas noteikumos.

| 6.19.9. | Citi priekšraksti
  Priekšrakstu nav. |
| --- | --- |

6.19.9.

Citi priekšraksti

Priekšrakstu nav.

| 6.20. | Pagriešanās gaismas lukturis (ANO Noteikumi Nr. 119 vai 149) |
| --- | --- |

6.20.

Pagriešanās gaismas lukturis (ANO Noteikumi Nr. 119 vai 149)

| 6.20.1. | Esība
  Mehāniskajiem transportlīdzekļiem nav obligāti. |
| --- | --- |

6.20.1.

Esība

Mehāniskajiem transportlīdzekļiem nav obligāti.

| 6.20.2. | Skaits
  Divi. |
| --- | --- |

6.20.2.

Skaits

Divi.

| 6.20.3. | Izkārtojums
  Īpašu prasību nav. |
| --- | --- |

6.20.3.

Izkārtojums

Īpašu prasību nav.

| 6.20.4. | Novietojums |
| --- | --- |

6.20.4.

Novietojums

| 6.20.4.1. | Platumā: vienam pagriešanās gaismas lukturim jābūt transportlīdzekļa vidējās garenplaknes katrā pusē. |
| --- | --- |

6.20.4.1.

Platumā: vienam pagriešanās gaismas lukturim jābūt transportlīdzekļa vidējās garenplaknes katrā pusē.

| 6.20.4.2. | Garumā: ne tālāk kā 1 000 mm no priekšas. |
| --- | --- |

6.20.4.2.

Garumā: ne tālāk kā 1 000 mm no priekšas.

| 6.20.4.3. | Augstumā: minimums: ne zemāk kā 250 mm virs zemes;
  maksimums: ne vairāk kā 900 mm virs zemes.
  Tomēr neviens redzamās virsmas punkts atskaites ass virzienā nedrīkst atrasties augstāk par tuvās gaismas luktura redzamās virsmas augstāko punktu atskaites ass virzienā. |
| --- | --- |

6.20.4.3.

Augstumā: minimums: ne zemāk kā 250 mm virs zemes;

maksimums: ne vairāk kā 900 mm virs zemes.

Tomēr neviens redzamās virsmas punkts atskaites ass virzienā nedrīkst atrasties augstāk par tuvās gaismas luktura redzamās virsmas augstāko punktu atskaites ass virzienā.

| 6.20.5. | Ģeometriskā redzamība
  To nosaka leņķis α un β, kā noteikts 2.10.7. punktā: | α = 10° uz augšu un uz leju, |
| --- | --- | --- |

6.20.5.

Ģeometriskā redzamība

To nosaka leņķis α un β, kā noteikts 2.10.7. punktā:

α = 10° uz augšu un uz leju,

| | β = 30° līdz 60° uz āru. |
| --- | --- |

β = 30° līdz 60° uz āru.

| 6.20.6. | Orientācija
  Tāda, ka lukturi atbilst ģeometriskās redzamības prasībām. |
| --- | --- |

6.20.6.

Orientācija

Tāda, ka lukturi atbilst ģeometriskās redzamības prasībām.

| 6.20.7. | Elektriskie slēgumi
  Pagriešanās gaismas lukturiem ir jābūt saslēgtiem tā, ka tos nevar ieslēgt, ja tajā pašā laikā nav ieslēgti tālās gaismas lukturi vai tuvās gaismas lukturi. |
| --- | --- |

6.20.7.

Elektriskie slēgumi

Pagriešanās gaismas lukturiem ir jābūt saslēgtiem tā, ka tos nevar ieslēgt, ja tajā pašā laikā nav ieslēgti tālās gaismas lukturi vai tuvās gaismas lukturi.

| 6.20.7.1. | Pagriešanās gaismas lukturis transportlīdzekļa vienā pusē drīkst automātiski ieslēgties tikai tad, ja ir ieslēgti virzienrādītāji tajā pašā transportlīdzekļa pusē un/vai ja stūrēšanas leņķis no taisnvirziena pozīcijas izmainās uz to pašu transportlīdzekļa pusi.
  Pagriešanās gaismas lukturim automātiski jāizslēdzas, kad izslēdz virzienrādītāju un/vai stūrēšanas leņķis atgriežas taisnvirziena pozīcijā. |
| --- | --- |

6.20.7.1.

Pagriešanās gaismas lukturis transportlīdzekļa vienā pusē drīkst automātiski ieslēgties tikai tad, ja ir ieslēgti virzienrādītāji tajā pašā transportlīdzekļa pusē un/vai ja stūrēšanas leņķis no taisnvirziena pozīcijas izmainās uz to pašu transportlīdzekļa pusi.

Pagriešanās gaismas lukturim automātiski jāizslēdzas, kad izslēdz virzienrādītāju un/vai stūrēšanas leņķis atgriežas taisnvirziena pozīcijā.

| 6.20.7.2. | Ieslēdzot atpakaļgaitas lukturi, vienlaikus drīkst ieslēgties abi pagriešanās gaismas lukturi neatkarīgi no stūres rata stāvokļa vai virzienrādītāja darbības.
  Šādi ieslēgtiem abiem pagriešanās gaismas lukturiem ir jāizslēdzas vai nu:






  a) | kad izslēdzas atpakaļgaitas lukturis,
  vai |
| --- | --- | --- |

6.20.7.2.

Ieslēdzot atpakaļgaitas lukturi, vienlaikus drīkst ieslēgties abi pagriešanās gaismas lukturi neatkarīgi no stūres rata stāvokļa vai virzienrādītāja darbības.

Šādi ieslēgtiem abiem pagriešanās gaismas lukturiem ir jāizslēdzas vai nu:

a)

kad izslēdzas atpakaļgaitas lukturis,

vai

| b) | kad transportlīdzekļa ātrums kustībā uz priekšu pārsniedz 15 km/h. |
| --- | --- |

b)

kad transportlīdzekļa ātrums kustībā uz priekšu pārsniedz 15 km/h.

| 6.20.8. | Signalizators
  Nav. |
| --- | --- |

6.20.8.

Signalizators

Nav.

| 6.20.9. | Citas prasības
  Pagriešanās gaismas lukturi nedrīkst ieslēgties, ja transportlīdzekļa ātrums ir lielāks nekā 40 km/h. |
| --- | --- |

6.20.9.

Citas prasības

Pagriešanās gaismas lukturi nedrīkst ieslēgties, ja transportlīdzekļa ātrums ir lielāks nekā 40 km/h.

| 6.21. | Pamanāmības marķējumi (ANO Noteikumi Nr. 104 vai 150) |
| --- | --- |

6.21.

Pamanāmības marķējumi (ANO Noteikumi Nr. 104 vai 150)

| 6.21.1. | Esība |
| --- | --- |

6.21.1.

Esība

| 6.21.1.1. | Aizliegti: M1 un O1 kategorijas transportlīdzekļiem. |
| --- | --- |

6.21.1.1.

Aizliegti: M1

1

| 6.21.1.2. | Obligāti: |
| --- | --- |

6.21.1.2.

Obligāti:

| 6.21.1.2.1. | aizmugurē:
  pilns kontūru marķējums šādu kategoriju transportlīdzekļiem, kuru platums pārsniedz 2 100 mm:






  a) | N2 kategorijas transportlīdzekļiem, kuru maksimālā masa pārsniedz 7,5 tonnas, un N3 kategorijas transportlīdzekļiem (izņemot šasijas ar kabīni, nepabeigtus transportlīdzekļus un puspiekabju vilcējus); |
| --- | --- | --- |

6.21.1.2.1.

aizmugurē:

pilns kontūru marķējums šādu kategoriju transportlīdzekļiem, kuru platums pārsniedz 2 100 mm:

a)

N2 kategorijas transportlīdzekļiem, kuru maksimālā masa pārsniedz 7,5 tonnas, un N3 kategorijas transportlīdzekļiem (izņemot šasijas ar kabīni, nepabeigtus transportlīdzekļus un puspiekabju vilcējus);

2

3

| b) | O3 un O4 kategorijas transportlīdzekļiem (izņemot nepabeigtus transportlīdzekļus). |
| --- | --- |

b)

O3 un O4 kategorijas transportlīdzekļiem (izņemot nepabeigtus transportlīdzekļus).

3

4

| 6.21.1.2.2. | sānos: |
| --- | --- |

6.21.1.2.2.

sānos:

| 6.21.1.2.2.1. | daļējs kontūru marķējums šādu kategoriju transportlīdzekļiem, kuru garums pārsniedz 6 000 mm (ieskaitot piekabju jūgstieni):






  a) | N2 kategorijas transportlīdzekļiem, kuru maksimālā masa pārsniedz 7,5 tonnas, un N3 kategorijas transportlīdzekļiem (izņemot šasijas ar kabīni, nepabeigtus transportlīdzekļus un puspiekabju vilcējus); |
| --- | --- | --- |

6.21.1.2.2.1.

daļējs kontūru marķējums šādu kategoriju transportlīdzekļiem, kuru garums pārsniedz 6 000 mm (ieskaitot piekabju jūgstieni):

a)

N2 kategorijas transportlīdzekļiem, kuru maksimālā masa pārsniedz 7,5 tonnas, un N3 kategorijas transportlīdzekļiem (izņemot šasijas ar kabīni, nepabeigtus transportlīdzekļus un puspiekabju vilcējus);

2

3

| b) | O3 un O4 kategorijas transportlīdzekļiem (izņemot nepabeigtus transportlīdzekļus). |
| --- | --- |

b)

O3 un O4 kategorijas transportlīdzekļiem (izņemot nepabeigtus transportlīdzekļus).

3

4

| 6.21.1.2.3. | Obligātā kontūru marķējuma vietā drīkst uzstādīt līnijas marķējumu, ja transportlīdzekļa forma, struktūra, konstrukcija vai ekspluatācijas prasības neļauj uzstādīt obligāto kontūru marķējumu. |
| --- | --- |

6.21.1.2.3.

Obligātā kontūru marķējuma vietā drīkst uzstādīt līnijas marķējumu, ja transportlīdzekļa forma, struktūra, konstrukcija vai ekspluatācijas prasības neļauj uzstādīt obligāto kontūru marķējumu.

| 6.21.1.2.4. | Ja virsbūves ārējās virsmas daļēji veido elastīgs materiāls, šo līnijas marķējumu uzstāda uz transportlīdzekļa stingrās(-ajām) daļas(-ām). Pamanāmības marķējumu pārējo daļu drīkst uzstādīt uz elastīgā materiāla. Ja virsbūves ārējās virsmas pilnībā veido elastīgs materiāls, līnijas marķējumu drīkst uzstādīt uz elastīgā materiāla. |
| --- | --- |

6.21.1.2.4.

Ja virsbūves ārējās virsmas daļēji veido elastīgs materiāls, šo līnijas marķējumu uzstāda uz transportlīdzekļa stingrās(-ajām) daļas(-ām). Pamanāmības marķējumu pārējo daļu drīkst uzstādīt uz elastīgā materiāla. Ja virsbūves ārējās virsmas pilnībā veido elastīgs materiāls, līnijas marķējumu drīkst uzstādīt uz elastīgā materiāla.

| 6.21.1.2.5. | Ja ražotājs pēc tehniskā dienesta veiktas verifikācijas var pierādīt tipa apstiprinātājai iestādei, ka tādu ekspluatācijas prasību dēļ, kas prasa transportlīdzekļa īpašu formu, struktūru vai konstrukciju, ir neiespējami izpildīt 6.21.2.–6.21.7.5. punktā noteiktās prasības, ir pieņemama dažu no šīm prasībām daļēja izpilde. Tas ir atkarīgs no izpildīto, kad tas iespējams, prasību kopuma un transportlīdzekļa struktūrai uzliktā, prasībām daļēji atbilstošā pamanāmības marķējuma maksimuma. Tas var ietvert tādu papildu skavu vai plākšņu uzstādīšanu, kas satur ANO Noteikumiem Nr. 104 vai 150 atbilstošu materiālu, ja ir pieejama struktūra, kas nodrošina skaidru un vienotu norādi, kas saderīga ar pamanāmības mērķi.
  Ja prasību daļēju ievērošanu uzskata par pieņemamu, daļu no prasītā pamanāmības marķējuma drīkst aizstāt tādas atstarojošās ierīces kā IVA klases atstarotāji, kas atbilst ANO Noteikumiem Nr. 3 vai 150, vai atstarojošu materiālu saturošas skavas, kas atbilst ANO Noteikumu Nr. 104 vai 150 fotometriskajām prasībām C klasei. Šādā gadījumā vismaz vienu šādu atstarojošo ierīci uzstāda uz katriem 1 500 mm.
  Nepieciešamo informāciju norāda paziņojuma veidlapā. |
| --- | --- |

6.21.1.2.5.

Ja ražotājs pēc tehniskā dienesta veiktas verifikācijas var pierādīt tipa apstiprinātājai iestādei, ka tādu ekspluatācijas prasību dēļ, kas prasa transportlīdzekļa īpašu formu, struktūru vai konstrukciju, ir neiespējami izpildīt 6.21.2.–6.21.7.5. punktā noteiktās prasības, ir pieņemama dažu no šīm prasībām daļēja izpilde. Tas ir atkarīgs no izpildīto, kad tas iespējams, prasību kopuma un transportlīdzekļa struktūrai uzliktā, prasībām daļēji atbilstošā pamanāmības marķējuma maksimuma. Tas var ietvert tādu papildu skavu vai plākšņu uzstādīšanu, kas satur ANO Noteikumiem Nr. 104 vai 150 atbilstošu materiālu, ja ir pieejama struktūra, kas nodrošina skaidru un vienotu norādi, kas saderīga ar pamanāmības mērķi.

Ja prasību daļēju ievērošanu uzskata par pieņemamu, daļu no prasītā pamanāmības marķējuma drīkst aizstāt tādas atstarojošās ierīces kā IVA klases atstarotāji, kas atbilst ANO Noteikumiem Nr. 3 vai 150, vai atstarojošu materiālu saturošas skavas, kas atbilst ANO Noteikumu Nr. 104 vai 150 fotometriskajām prasībām C klasei. Šādā gadījumā vismaz vienu šādu atstarojošo ierīci uzstāda uz katriem 1 500 mm.

Nepieciešamo informāciju norāda paziņojuma veidlapā.

| 6.21.1.3. | Neobligāti: |
| --- | --- |

6.21.1.3.

Neobligāti:

| 6.21.1.3.1. | aizmugurē un sānos:
  visu pārējo kategoriju transportlīdzekļiem, kas nav norādīti 6.21.1.1. un 6.21.1.2. punktā, tostarp uz puspiekabju vilcēju kabīnēm un šasiju ar kabīni kabīnēm.
  Obligāto līnijas marķējumu vietā drīkst uzstādīt daļēju vai pilnu kontūru marķējumu, un pilnu kontūru marķējumu drīkst uzstādīt obligātā daļējā kontūru marķējuma vietā. |
| --- | --- |

6.21.1.3.1.

aizmugurē un sānos:

visu pārējo kategoriju transportlīdzekļiem, kas nav norādīti 6.21.1.1. un 6.21.1.2. punktā, tostarp uz puspiekabju vilcēju kabīnēm un šasiju ar kabīni kabīnēm.

Obligāto līnijas marķējumu vietā drīkst uzstādīt daļēju vai pilnu kontūru marķējumu, un pilnu kontūru marķējumu drīkst uzstādīt obligātā daļējā kontūru marķējuma vietā.

| 6.21.1.3.2. | priekšā:
  līnijas marķējums O2, O3 un O4 kategorijas transportlīdzekļiem.
  Priekšā nedrīkst uzstādīt daļēju vai pilnu kontūru marķējumu. |
| --- | --- |

6.21.1.3.2.

priekšā:

līnijas marķējums O2, O3 un O4 kategorijas transportlīdzekļiem.

2

3

4

Priekšā nedrīkst uzstādīt daļēju vai pilnu kontūru marķējumu.

| 6.21.2. | Skaits
  Atkarībā no esības. |
| --- | --- |

6.21.2.

Skaits

Atkarībā no esības.

| 6.21.3. | Izkārtojums
  Pamanāmības marķējumam jāatrodas iespējami tuvu horizontālei un vertikālei, ievērojot transportlīdzekļa formu, uzbūvi, konstrukciju un ekspluatācijas prasības; ja tas nav iespējams, daļējiem vai pilniem kontūru marķējumiem, ja tādi ir uzstādīti, iespējami tuvu jāatveido transportlīdzekļa ārējās formas kontūra.
  Turklāt pamanāmības marķējumus izvieto pēc iespējas vienmērīgāk pa visu transportlīdzekļa horizontālo garumu tā, ka var identificēt transportlīdzekļa kopējo garumu un/vai platumu. |
| --- | --- |

6.21.3.

Izkārtojums

Pamanāmības marķējumam jāatrodas iespējami tuvu horizontālei un vertikālei, ievērojot transportlīdzekļa formu, uzbūvi, konstrukciju un ekspluatācijas prasības; ja tas nav iespējams, daļējiem vai pilniem kontūru marķējumiem, ja tādi ir uzstādīti, iespējami tuvu jāatveido transportlīdzekļa ārējās formas kontūra.

Turklāt pamanāmības marķējumus izvieto pēc iespējas vienmērīgāk pa visu transportlīdzekļa horizontālo garumu tā, ka var identificēt transportlīdzekļa kopējo garumu un/vai platumu.

| 6.21.4. | Novietojums |
| --- | --- |

6.21.4.

Novietojums

| 6.21.4.1. | Platumā |
| --- | --- |

6.21.4.1.

Platumā

| 6.21.4.1.1. | Pamanāmības marķējumam jāatrodas iespējami tuvu transportlīdzekļa malai. |
| --- | --- |

6.21.4.1.1.

Pamanāmības marķējumam jāatrodas iespējami tuvu transportlīdzekļa malai.

| 6.21.4.1.2. | Transportlīdzeklim uzstādītā pamanāmības marķējuma elementu kumulatīvajam garumam pa horizontāli, izņemot atsevišķu elementu horizontālus pārklājumus, ir jābūt vienādam ar vismaz 70 procentiem no transportlīdzekļa gabarītplatuma. |
| --- | --- |

6.21.4.1.2.

Transportlīdzeklim uzstādītā pamanāmības marķējuma elementu kumulatīvajam garumam pa horizontāli, izņemot atsevišķu elementu horizontālus pārklājumus, ir jābūt vienādam ar vismaz 70 procentiem no transportlīdzekļa gabarītplatuma.

| 6.21.4.2. | Garumā |
| --- | --- |

6.21.4.2.

Garumā

| 6.21.4.2.1. | Pamanāmības marķējumam jāatrodas iespējami tuvu transportlīdzekļa galiem un jāiesniedzas 600 mm no transportlīdzekļa katra gala: |
| --- | --- |

6.21.4.2.1.

Pamanāmības marķējumam jāatrodas iespējami tuvu transportlīdzekļa galiem un jāiesniedzas 600 mm no transportlīdzekļa katra gala:

| 6.21.4.2.1.1. | mehāniskajiem transportlīdzekļiem – katrā transportlīdzekļa galā, vai puspiekabju vilcējiem – katrā kabīnes galā.
  Tomēr ir atļauts alternatīvs marķēšanas režīms 2 400 mm robežās no mehāniskā transportlīdzekļa priekšgala, ja ir uzstādīti vairāki ANO Noteikumiem Nr. 3 vai 150 atbilstoši IVA klases vai ANO Noteikumiem Nr. 104 vai 150 atbilstoši C klases atstarotāji, kurus papildina šāds prasītais pamanāmības marķējums šādā veidā:






  a) | atstarotāja izmēra minimums – 25 cm2; |
| --- | --- | --- |

6.21.4.2.1.1.

mehāniskajiem transportlīdzekļiem – katrā transportlīdzekļa galā, vai puspiekabju vilcējiem – katrā kabīnes galā.

Tomēr ir atļauts alternatīvs marķēšanas režīms 2 400 mm robežās no mehāniskā transportlīdzekļa priekšgala, ja ir uzstādīti vairāki ANO Noteikumiem Nr. 3 vai 150 atbilstoši IVA klases vai ANO Noteikumiem Nr. 104 vai 150 atbilstoši C klases atstarotāji, kurus papildina šāds prasītais pamanāmības marķējums šādā veidā:

a)

atstarotāja izmēra minimums – 25 cm2;

2

| b) | viens atstarotājs uzstādīts ne tālāk kā 600 mm no transportlīdzekļa priekšgala; |
| --- | --- |

b)

viens atstarotājs uzstādīts ne tālāk kā 600 mm no transportlīdzekļa priekšgala;

| c) | attālums starp papildu atstarotājiem nav lielāks kā 600 mm; |
| --- | --- |

c)

attālums starp papildu atstarotājiem nav lielāks kā 600 mm;

| d) | attālums starp pēdējo atstarotāju un pamanāmības marķējuma sākumu nedrīkst pārsniegt 600 mm; |
| --- | --- |

d)

attālums starp pēdējo atstarotāju un pamanāmības marķējuma sākumu nedrīkst pārsniegt 600 mm;

| 6.21.4.2.1.2. | piekabēm – katrā transportlīdzekļa galā (izņemot jūgstieni). |
| --- | --- |

6.21.4.2.1.2.

piekabēm – katrā transportlīdzekļa galā (izņemot jūgstieni).

| 6.21.4.2.2. | Transportlīdzeklim uzstādītā pamanāmības marķējuma elementu kumulatīvajam garumam pa horizontāli, izņemot atsevišķu elementu horizontālus pārklājumus, ir jābūt vienādam ar vismaz 70 procentiem no: |
| --- | --- |

6.21.4.2.2.

Transportlīdzeklim uzstādītā pamanāmības marķējuma elementu kumulatīvajam garumam pa horizontāli, izņemot atsevišķu elementu horizontālus pārklājumus, ir jābūt vienādam ar vismaz 70 procentiem no:

| 6.21.4.2.2.1. | mehāniskajiem transportlīdzekļiem – transportlīdzekļa garuma vai puspiekabju vilcēju gadījumā – kabīnes garuma, ja tāda uzstādīta; tomēr, izmantojot alternatīvo marķēšanas režīmu saskaņā ar 6.21.4.2.1.1. punktu, no attāluma, kas sākas 2 400 mm robežās no transportlīdzekļa priekšgala uz tā aizmuguri.





  A ir attālums starp priekšējo pamanāmības marķējumu un transportlīdzekļa priekšgalu. A maksimālā vērtība ir 2 400 mm (sk. 6.21.4.2.1.1. punktu); |
| --- | --- |

6.21.4.2.2.1.

mehāniskajiem transportlīdzekļiem – transportlīdzekļa garuma vai puspiekabju vilcēju gadījumā – kabīnes garuma, ja tāda uzstādīta; tomēr, izmantojot alternatīvo marķēšanas režīmu saskaņā ar 6.21.4.2.1.1. punktu, no attāluma, kas sākas 2 400 mm robežās no transportlīdzekļa priekšgala uz tā aizmuguri.

Image 5

A ir attālums starp priekšējo pamanāmības marķējumu un transportlīdzekļa priekšgalu. A maksimālā vērtība ir 2 400 mm (sk. 6.21.4.2.1.1. punktu);

| 6.21.4.2.2.2. | piekabēm – no transportlīdzekļa gabarītgaruma (neskaitot jūgstieni). |
| --- | --- |

6.21.4.2.2.2.

piekabēm – no transportlīdzekļa gabarītgaruma (neskaitot jūgstieni).

Image 6

| 6.21.4.3. | Augstumā |
| --- | --- |

6.21.4.3.

Augstumā

| 6.21.4.3.1. | Līnijas marķējumi un kontūru marķējumu apakšējais(-ie) elements(-i):
  iespējami zemu šādā diapazonā: | minimums: ne mazāk kā 250 mm virs zemes; |
| --- | --- | --- |

6.21.4.3.1.

Līnijas marķējumi un kontūru marķējumu apakšējais(-ie) elements(-i):

iespējami zemu šādā diapazonā:

minimums: ne mazāk kā 250 mm virs zemes;

| | maksimums: ne vairāk kā 1 500 mm virs zemes. |
| --- | --- |

maksimums: ne vairāk kā 1 500 mm virs zemes.

Tomēr gadījumos, kad transportlīdzekļa formas, struktūras, konstrukcijas vai ekspluatācijas īpatnību dēļ nav iespējams ievērot 1 500 mm augstuma maksimālo vērtību vai, ja nepieciešams, izpildīt 6.21.4.1.2. un 6.21.4.2.2. punkta prasības, vai līnijas marķējuma vai kontūru marķējuma apakšējā(-o) elementa(-u) horizontālo novietojumu, maksimālais pieļaujamais montēšanas augstums drīkst būt 2 500 mm.

Pamanāmības marķējuma uzstādīšanai augstāk nekā 1 500 mm nepieciešamo pamatojumu norāda paziņojuma veidlapā.

| 6.21.4.3.2. | Kontūru marķējumu augšējais(-ie) elements(-i):
  iespējami augstu, bet 400 mm robežās no transportlīdzekļa pašas augšas. |
| --- | --- |

6.21.4.3.2.

Kontūru marķējumu augšējais(-ie) elements(-i):

iespējami augstu, bet 400 mm robežās no transportlīdzekļa pašas augšas.

| 6.21.5. | Redzamība
  Pamanāmības marķējumu uzskata par redzamu, ja vismaz 70 procenti no uzstādīto pamanāmības marķējumu apgaismojošās virsmas ir redzama vērotājam, kas atrodas jebkurā tādas telpas punktā, ko ierobežo šādas novērošanas plaknes: |
| --- | --- |

6.21.5.

Redzamība

Pamanāmības marķējumu uzskata par redzamu, ja vismaz 70 procenti no uzstādīto pamanāmības marķējumu apgaismojošās virsmas ir redzama vērotājam, kas atrodas jebkurā tādas telpas punktā, ko ierobežo šādas novērošanas plaknes:

| 6.21.5.1. | aizmugurējo un priekšējo pamanāmības marķējumu (sk. 11. pielikuma 1.a un 1.b attēlu) novērošanas plakne ir perpendikulāra transportlīdzekļa garenasij, atrodas 25 m attālumā no transportlīdzekļa paša gala, un to ierobežo: |
| --- | --- |

6.21.5.1.

aizmugurējo un priekšējo pamanāmības marķējumu (sk. 11. pielikuma 1.a un 1.b attēlu) novērošanas plakne ir perpendikulāra transportlīdzekļa garenasij, atrodas 25 m attālumā no transportlīdzekļa paša gala, un to ierobežo:

| 6.21.5.1.1. | augstumā – divas horizontālas plaknes, kas atrodas attiecīgi 1 m un 3,0 m virs zemes; |
| --- | --- |

6.21.5.1.1.

augstumā – divas horizontālas plaknes, kas atrodas attiecīgi 1 m un 3,0 m virs zemes;

| 6.21.5.1.2. | platumā – divas vertikālas plaknes, kas veido 4° leņķi uz āru no transportlīdzekļa vidējās garenplaknes un šķērso transportlīdzekļa gabarītplatumu norobežojošo, vidējai garenplaknei paralēlo vertikālo plakņu un transportlīdzekļa galu norobežojošās, transportlīdzekļa gareniskajai asij perpendikulārās plaknes krustpunktu. |
| --- | --- |

6.21.5.1.2.

platumā – divas vertikālas plaknes, kas veido 4° leņķi uz āru no transportlīdzekļa vidējās garenplaknes un šķērso transportlīdzekļa gabarītplatumu norobežojošo, vidējai garenplaknei paralēlo vertikālo plakņu un transportlīdzekļa galu norobežojošās, transportlīdzekļa gareniskajai asij perpendikulārās plaknes krustpunktu.

| 6.21.5.2. | Sānu pamanāmības marķējumu (sk. 11. pielikuma 2. att.) novērošanas plakne ir paralēla transportlīdzekļa vidējai garenplaknei, atrodas 25 m attālumā no transportlīdzekļa galējās ārmalas, un to ierobežo: |
| --- | --- |

6.21.5.2.

Sānu pamanāmības marķējumu (sk. 11. pielikuma 2. att.) novērošanas plakne ir paralēla transportlīdzekļa vidējai garenplaknei, atrodas 25 m attālumā no transportlīdzekļa galējās ārmalas, un to ierobežo:

| 6.21.5.2.1. | augstumā – divas horizontālas plaknes, kas atrodas attiecīgi 1,0 m un 1,5 m virs zemes; |
| --- | --- |

6.21.5.2.1.

augstumā – divas horizontālas plaknes, kas atrodas attiecīgi 1,0 m un 1,5 m virs zemes;

| 6.21.5.2.2. | platumā – divas vertikālas plaknes, kas veido 4° leņķi uz āru no transportlīdzekļa gareniskajai asij perpendikulāras plaknes un šķērso transportlīdzekļa gareniskajai asij perpendikulāro, transportlīdzekļa gabarītgarumu norobežojošo vertikālo plakņu un transportlīdzekļa galējās ārmalas krustpunktu. |
| --- | --- |

6.21.5.2.2.

platumā – divas vertikālas plaknes, kas veido 4° leņķi uz āru no transportlīdzekļa gareniskajai asij perpendikulāras plaknes un šķērso transportlīdzekļa gareniskajai asij perpendikulāro, transportlīdzekļa gabarītgarumu norobežojošo vertikālo plakņu un transportlīdzekļa galējās ārmalas krustpunktu.

| 6.21.6. | Orientācija |
| --- | --- |

6.21.6.

Orientācija

| 6.21.6.1. | Uz sāniem:
  pēc iespējas paralēli transportlīdzekļa vidējai garenplaknei, saderīgi ar transportlīdzekļa formu, struktūru, konstrukciju un ekspluatācijas prasībām; ja tas nav iespējams, tam iespējami tuvu jāatveido transportlīdzekļa ārējās formas kontūra. |
| --- | --- |

6.21.6.1.

Uz sāniem:

pēc iespējas paralēli transportlīdzekļa vidējai garenplaknei, saderīgi ar transportlīdzekļa formu, struktūru, konstrukciju un ekspluatācijas prasībām; ja tas nav iespējams, tam iespējami tuvu jāatveido transportlīdzekļa ārējās formas kontūra.

| 6.21.6.2. | Uz aizmuguri un uz priekšu:
  pēc iespējas paralēli transportlīdzekļa šķērsplaknei, saderīgi ar transportlīdzekļa formu, struktūru, konstrukciju un ekspluatācijas prasībām; ja tas nav iespējams, tam iespējami tuvu jāatveido transportlīdzekļa ārējās formas kontūra. |
| --- | --- |

6.21.6.2.

Uz aizmuguri un uz priekšu:

pēc iespējas paralēli transportlīdzekļa šķērsplaknei, saderīgi ar transportlīdzekļa formu, struktūru, konstrukciju un ekspluatācijas prasībām; ja tas nav iespējams, tam iespējami tuvu jāatveido transportlīdzekļa ārējās formas kontūra.

| 6.21.7. | Citas prasības |
| --- | --- |

6.21.7.

Citas prasības

| 6.21.7.1. | Pamanāmības marķējumus uzskata par nepārtrauktiem, ja attālums starp blakusesošiem elementiem ir iespējami mazs un nepārsniedz 50 procentus no visīsākā blakusesošā elementa garuma. Tomēr, ja ražotājs var pierādīt tipa apstiprinātājai iestādei, ka ir neiespējami ievērot 50 procentu vērtību, attālums starp blakusesošiem elementiem drīkst būt lielāks nekā 50 procenti no visīsākā blakusesošā elementa, un tam ir jābūt iespējami mazam, un tas nedrīkst pārsniegt 1 000 mm. |
| --- | --- |

6.21.7.1.

Pamanāmības marķējumus uzskata par nepārtrauktiem, ja attālums starp blakusesošiem elementiem ir iespējami mazs un nepārsniedz 50 procentus no visīsākā blakusesošā elementa garuma. Tomēr, ja ražotājs var pierādīt tipa apstiprinātājai iestādei, ka ir neiespējami ievērot 50 procentu vērtību, attālums starp blakusesošiem elementiem drīkst būt lielāks nekā 50 procenti no visīsākā blakusesošā elementa, un tam ir jābūt iespējami mazam, un tas nedrīkst pārsniegt 1 000 mm.

| 6.21.7.2. | Daļēja kontūru marķējuma gadījumā katram augšējam stūrim jābūt iezīmētam ar divām līnijām, leņķis starp kurām ir 90°, un katrai no tām ir jābūt vismaz 250 mm garai. ja tas nav iespējams, tam iespējami tuvu jāatveido transportlīdzekļa ārējās formas kontūra. |
| --- | --- |

6.21.7.2.

Daļēja kontūru marķējuma gadījumā katram augšējam stūrim jābūt iezīmētam ar divām līnijām, leņķis starp kurām ir 90°, un katrai no tām ir jābūt vismaz 250 mm garai. ja tas nav iespējams, tam iespējami tuvu jāatveido transportlīdzekļa ārējās formas kontūra.

| 6.21.7.3. | Attālumam starp transportlīdzekļa aizmugurē uzstādīto pamanāmības marķējumu un katru obligāto bremžu lukturi vajadzētu būt lielākam nekā 200 mm. |
| --- | --- |

6.21.7.3.

Attālumam starp transportlīdzekļa aizmugurē uzstādīto pamanāmības marķējumu un katru obligāto bremžu lukturi vajadzētu būt lielākam nekā 200 mm.

| 6.21.7.4. | Ja ir uzstādītas aizmugurējās pazīšanas zīmes, kas atbilst vai nu ANO Noteikumu Nr. 70, vai ANO Noteikumu Nr. 150 01. sērijas grozījumiem, tās pēc ražotāja ieskatiem drīkst uzskatīt par aizmugurējā pamanāmības marķējuma daļu pamanāmības marķējuma garuma un tā attāluma līdz transportlīdzekļa sāniem aprēķina vajadzībām. |
| --- | --- |

6.21.7.4.

Ja ir uzstādītas aizmugurējās pazīšanas zīmes, kas atbilst vai nu ANO Noteikumu Nr. 70, vai ANO Noteikumu Nr. 150 01. sērijas grozījumiem, tās pēc ražotāja ieskatiem drīkst uzskatīt par aizmugurējā pamanāmības marķējuma daļu pamanāmības marķējuma garuma un tā attāluma līdz transportlīdzekļa sāniem aprēķina vajadzībām.

| 6.21.7.5. | Vietām uz transportlīdzekļa, kas paredzētas pamanāmības marķējuma uzstādīšanai, jābūt tādām, kur var uzstādīt vismaz 60 mm platus marķējumus. |
| --- | --- |

6.21.7.5.

Vietām uz transportlīdzekļa, kas paredzētas pamanāmības marķējuma uzstādīšanai, jābūt tādām, kur var uzstādīt vismaz 60 mm platus marķējumus.

| 6.22. | Adaptīvā priekšējā apgaismojuma sistēma (AFS) (ANO Noteikumi Nr. 123 vai 149)
  Ja turpmāk nav noteikts citādi, attiecīgajai AFS daļai piemēro šo noteikumu prasības tālās gaismas lukturiem (6.1. punkts) un tuvās gaismas lukturiem (6.2. punkts). |
| --- | --- |

6.22.

Adaptīvā priekšējā apgaismojuma sistēma (AFS

Ja turpmāk nav noteikts citādi, attiecīgajai AFS daļai piemēro šo noteikumu prasības tālās gaismas lukturiem (6.1. punkts) un tuvās gaismas lukturiem (6.2. punkts).

AFS

| 6.22.1. | Esība
  Mehāniskajiem transportlīdzekļiem nav obligāta. Aizliegta piekabēm. |
| --- | --- |

6.22.1.

Esība

Mehāniskajiem transportlīdzekļiem nav obligāta. Aizliegta piekabēm.

| 6.22.2. | Skaits
  Viena. |
| --- | --- |

6.22.2.

Skaits

Viena.

| 6.22.3. | Izkārtojums
  Īpašu prasību nav. |
| --- | --- |

6.22.3.

Izkārtojums

Īpašu prasību nav.

| 6.22.4. | Novietojums
  Pirms turpmākas testēšanas procedūrām AFS iestata neitrālā stāvoklī. |
| --- | --- |

6.22.4.

Novietojums

Pirms turpmākas testēšanas procedūrām AFS iestata neitrālā stāvoklī.

AFS

| 6.22.4.1. | Platumā un augstumā:
  prasības, kas attiecībā uz konkrēto apgaismes funkciju vai režīmu noteiktas 6.22.4.1.1.–6.22.4.1.4. punktā, jāizpilda ar apgaismes vienībām, kurām vienlaicīgi pievada elektrisko strāvu minētajai apgaismes funkcijai vai funkcijas režīmam, saskaņā ar pieteikuma iesniedzēja aprakstu.
  Visi izmēri attiecas uz redzamās(-o) virsmas(-u) tuvāko malu, ko novēro apgaismes vienības(-u) atskaites ass virzienā. |
| --- | --- |

6.22.4.1.

Platumā un augstumā:

prasības, kas attiecībā uz konkrēto apgaismes funkciju vai režīmu noteiktas 6.22.4.1.1.–6.22.4.1.4. punktā, jāizpilda ar apgaismes vienībām, kurām vienlaicīgi pievada elektrisko strāvu minētajai apgaismes funkcijai vai funkcijas režīmam, saskaņā ar pieteikuma iesniedzēja aprakstu.

Visi izmēri attiecas uz redzamās(-o) virsmas(-u) tuvāko malu, ko novēro apgaismes vienības(-u) atskaites ass virzienā.

| 6.22.4.1.1. | Divām simetriski izvietotām apgaismes vienībām jāatrodas augstumā, kas atbilst attiecīgi 6.1.4. un 6.2.4. punkta prasībām, ar “divām simetriski izvietotām apgaismes vienībām” saprotot divas apgaismes vienības, pa vienai katrā transportlīdzekļa pusē, kas novietotas tā, ka to redzamo virsmu (ģeometriskie) smaguma centri ir vienādā augstumā un vienādā attālumā no transportlīdzekļa vidējās garenplaknes ar pielaidi 50 mm katrai; tomēr to gaismu izstarojošās virsmas, apgaismojošās virsmas un izstarotā gaisma drīkst atšķirties. |
| --- | --- |

6.22.4.1.1.

Divām simetriski izvietotām apgaismes vienībām jāatrodas augstumā, kas atbilst attiecīgi 6.1.4. un 6.2.4. punkta prasībām, ar “divām simetriski izvietotām apgaismes vienībām” saprotot divas apgaismes vienības, pa vienai katrā transportlīdzekļa pusē, kas novietotas tā, ka to redzamo virsmu (ģeometriskie) smaguma centri ir vienādā augstumā un vienādā attālumā no transportlīdzekļa vidējās garenplaknes ar pielaidi 50 mm katrai; tomēr to gaismu izstarojošās virsmas, apgaismojošās virsmas un izstarotā gaisma drīkst atšķirties.

| 6.22.4.1.2. | Papildu apgaismes vienībām, ja tādas ir, abās transportlīdzekļa pusēs jāatrodas attālumā, kas nepārsniedz 140 mm (14) horizontālā virzienā (attēlā – E) un 400 mm vertikālā virzienā virs vai zem tuvākās apgaismes ierīces (attēlā – D). |
| --- | --- |

6.22.4.1.2.

Papildu apgaismes vienībām, ja tādas ir, abās transportlīdzekļa pusēs jāatrodas attālumā, kas nepārsniedz 140 mm (14

| 6.22.4.1.3. | Neviena no 6.22.4.1.2. punktā aprakstītajām papildu apgaismes vienībām nedrīkst atrasties nedz zemāk kā 250 mm virs zemes (attēlā – F), nedz augstāk virs zemes, kā noteikts šo noteikumu 6.2.4.2. punktā (attēlā – G). |
| --- | --- |

6.22.4.1.3.

Neviena no 6.22.4.1.2. punktā aprakstītajām papildu apgaismes vienībām nedrīkst atrasties nedz zemāk kā 250 mm virs zemes (attēlā – F), nedz augstāk virs zemes, kā noteikts šo noteikumu 6.2.4.2. punktā (attēlā – G).

| 6.22.4.1.4. | Turklāt platumā:
  katram tuvās gaismas apgaismojuma režīmam: | vismaz vienas no katrā transportlīdzekļa pusē novietotajām apgaismes vienībām redzamās virsmas ārmalai jāatrodas ne vairāk kā 400 mm no transportlīdzekļa galējās ārmalas (attēlā – A); un |
| --- | --- | --- |

6.22.4.1.4.

Turklāt platumā:

katram tuvās gaismas apgaismojuma režīmam:

vismaz vienas no katrā transportlīdzekļa pusē novietotajām apgaismes vienībām redzamās virsmas ārmalai jāatrodas ne vairāk kā 400 mm no transportlīdzekļa galējās ārmalas (attēlā – A); un

| | attālums starp redzamo virsmu iekšējām malām atskaites asu virzienā nedrīkst būt mazāks kā 600 mm. Tomēr tas neattiecas uz M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem; visu pārējo kategoriju mehāniskajiem transportlīdzekļiem šo attālumu drīkst samazināt līdz 400 mm, ja transportlīdzekļa gabarītplatums nepārsniedz 1 300 mm. |
| --- | --- |

attālums starp redzamo virsmu iekšējām malām atskaites asu virzienā nedrīkst būt mazāks kā 600 mm. Tomēr tas neattiecas uz M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem; visu pārējo kategoriju mehāniskajiem transportlīdzekļiem šo attālumu drīkst samazināt līdz 400 mm, ja transportlīdzekļa gabarītplatums nepārsniedz 1 300 mm.

1

1

Image 7

Apgaismes vienības, kurām vienlaicīgi pievada elektrisko strāvu dotajam apgaismes režīmam:
  Image 8

| Nr. 3 un 9 | : | (divas simetriski izvietotas apgaismes vienības) |
| --- | --- | --- |
| Nr. 1 un 11 | : | (divas simetriski izvietotas apgaismes vienības) |
| Nr. 4 un 8 | : | (divas papildu apgaismes vienības) |

Nr. 3 un 9

:

(divas simetriski izvietotas apgaismes vienības)

Nr. 1 un 11

:

(divas simetriski izvietotas apgaismes vienības)

Nr. 4 un 8

:

(divas papildu apgaismes vienības)

Apgaismes vienības, kurām nepievada elektrisko strāvu dotajam apgaismes režīmam:
  Image 9

| Nr. 2 un 10 | : | (divas simetriski izvietotas apgaismes vienības) |
| --- | --- | --- |
| Nr. 5 | : | (papildu apgaismes vienība) |
| Nr. 6 un 7 | : | (divas simetriski izvietotas apgaismes vienības) |

Nr. 2 un 10

:

(divas simetriski izvietotas apgaismes vienības)

Nr. 5

:

(papildu apgaismes vienība)

Nr. 6 un 7

:

(divas simetriski izvietotas apgaismes vienības)

Horizontālie izmēri, mm:

| | A ≤ 400 |
| --- | --- |

A ≤ 400

| | B ≥ 600 vai ≥ 400, ja transportlīdzekļa gabarītplatums ir < 1 300 mm, tomēr nav prasības M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem |
| --- | --- |

B ≥ 600 vai ≥ 400, ja transportlīdzekļa gabarītplatums ir < 1 300 mm, tomēr nav prasības M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem

1

1

| | C ≤ 200 |
| --- | --- |

C ≤ 200

| | E ≤ 140 |
| --- | --- |

E ≤ 140

Vertikālie izmēri, mm:

| | D ≤ 400 |
| --- | --- |

D ≤ 400

| | F ≥ 250 |
| --- | --- |

F ≥ 250

| | G ≤ 1 200 |
| --- | --- |

G ≤ 1 200

| 6.22.4.2. | Garumā:
  Visas AFS apgaismes vienības uzstāda transportlīdzekļa priekšā. Šo prasību uzskata par izpildītu, ja izstarotā gaisma ne tieši, ne netieši nerada neērtības vadītājam kā atspulgs netiešas redzamības ierīcēs un/vai uz citām transportlīdzekļa gaismu atstarojošām virsmām. |
| --- | --- |

6.22.4.2.

Garumā:

Visas AFS apgaismes vienības uzstāda transportlīdzekļa priekšā. Šo prasību uzskata par izpildītu, ja izstarotā gaisma ne tieši, ne netieši nerada neērtības vadītājam kā atspulgs netiešas redzamības ierīcēs un/vai uz citām transportlīdzekļa gaismu atstarojošām virsmām.

AFS

| 6.22.5. | Ģeometriskā redzamība
  Abās transportlīdzekļa pusēs katrai nodrošinātajai apgaismes funkcijai un režīmam:
  ģeometriskās redzamības leņķi, kas saskaņā ar šo noteikumu 6.1.5. un 6.2.5. punktu noteikti attiecīgajām apgaismes funkcijām, ir jāizpilda vismaz vienai no apgaismes vienībām, kurām vienlaicīgi pievada elektrisko strāvu, lai izpildītu minēto funkciju un režīmu(-us) saskaņā ar pieteikuma iesniedzēja aprakstu. Lai izpildītu prasību attiecībā uz dažādiem leņķiem, drīkst izmantot atsevišķas apgaismes vienības. |
| --- | --- |

6.22.5.

Ģeometriskā redzamība

Abās transportlīdzekļa pusēs katrai nodrošinātajai apgaismes funkcijai un režīmam:

ģeometriskās redzamības leņķi, kas saskaņā ar šo noteikumu 6.1.5. un 6.2.5. punktu noteikti attiecīgajām apgaismes funkcijām, ir jāizpilda vismaz vienai no apgaismes vienībām, kurām vienlaicīgi pievada elektrisko strāvu, lai izpildītu minēto funkciju un režīmu(-us) saskaņā ar pieteikuma iesniedzēja aprakstu. Lai izpildītu prasību attiecībā uz dažādiem leņķiem, drīkst izmantot atsevišķas apgaismes vienības.

| 6.22.6. | Orientācija
  Virzienā uz priekšu.
  Pirms turpmākām testēšanas procedūrām AFS iestata neitrālā stāvoklī, izstarojot pamata tuvo gaismu. |
| --- | --- |

6.22.6.

Orientācija

Virzienā uz priekšu.

Pirms turpmākām testēšanas procedūrām AFS iestata neitrālā stāvoklī, izstarojot pamata tuvo gaismu.

AFS

| 6.22.6.1. | Vertikālā orientācija |
| --- | --- |

6.22.6.1.

Vertikālā orientācija

| 6.22.6.1.1. | Sākotnējo lejupvērsto pamata tuvās gaismas kūļa robežas noliekumu, kas jāiestata nenoslogotam transportlīdzeklim ar vienu personu vadītāja sēdeklī, transportlīdzekļa ražotājs ar 0,1 procenta precizitāti un skaidri salasāmi, un neizdzēšami ar šo noteikumu 7. pielikumā parādīto simbolu norāda uz katra transportlīdzekļa līdzās vai nu priekšējai apgaismes sistēmai, vai ražotāja plāksnītei.
  Ja ražotājs norādījis atšķirīgus sākotnējos lejupvērstos noliekumus dažādām apgaismes vienībām, kas nodrošina vai daļēji veido tuvās gaismas robežu, šīs lejupvērstā noliekuma vērtības transportlīdzekļa ražotājs ar 0,1 procenta precizitāti un skaidri salasāmi, un neizdzēšami norāda uz katra transportlīdzekļa līdzās vai nu attiecīgajām apgaismes vienībām, vai uz ražotāja plāksnītes tā, ka visas attiecīgās apgaismes vienības var viennozīmīgi identificēt. |
| --- | --- |

6.22.6.1.1.

Sākotnējo lejupvērsto pamata tuvās gaismas kūļa robežas noliekumu, kas jāiestata nenoslogotam transportlīdzeklim ar vienu personu vadītāja sēdeklī, transportlīdzekļa ražotājs ar 0,1 procenta precizitāti un skaidri salasāmi, un neizdzēšami ar šo noteikumu 7. pielikumā parādīto simbolu norāda uz katra transportlīdzekļa līdzās vai nu priekšējai apgaismes sistēmai, vai ražotāja plāksnītei.

Ja ražotājs norādījis atšķirīgus sākotnējos lejupvērstos noliekumus dažādām apgaismes vienībām, kas nodrošina vai daļēji veido tuvās gaismas robežu, šīs lejupvērstā noliekuma vērtības transportlīdzekļa ražotājs ar 0,1 procenta precizitāti un skaidri salasāmi, un neizdzēšami norāda uz katra transportlīdzekļa līdzās vai nu attiecīgajām apgaismes vienībām, vai uz ražotāja plāksnītes tā, ka visas attiecīgās apgaismes vienības var viennozīmīgi identificēt.

| 6.22.6.1.2. | Lejupvērstajam pamata tuvās gaismas kūļa ”robežas” horizontālās daļas noliekumam jāsaglabājas šo noteikumu 6.2.6.1.2. punktā norādītajās robežās visos šo noteikumu 5. pielikumā norādītajos transportlīdzekļa statiska slogojuma apstākļos; un sākotnējam vērsumam jāiekļaujas norādītajās vērtībās. |
| --- | --- |

6.22.6.1.2.

Lejupvērstajam pamata tuvās gaismas kūļa ”robežas” horizontālās daļas noliekumam jāsaglabājas šo noteikumu 6.2.6.1.2. punktā norādītajās robežās visos šo noteikumu 5. pielikumā norādītajos transportlīdzekļa statiska slogojuma apstākļos; un sākotnējam vērsumam jāiekļaujas norādītajās vērtībās.

| 6.22.6.1.2.1. | Ja tuvo gaismu veido vairāki gaismas kūļi no dažādām apgaismes vienībām, noteikumus saskaņā ar 6.22.6.1.2. punktu piemēro katrai minētā kūļa “robežai” (ja tāda ir), kas konstruēta, lai projicētos leņķiskajā zonā, kā norādīts 9.3. punktā paziņojuma veidlapā, kas atbilst paraugam ANO Noteikumu Nr. 123. 1. pielikumā, vai 9.3.3. punktā – ANO Noteikumu Nr. 149 1. pielikumā. |
| --- | --- |

6.22.6.1.2.1.

Ja tuvo gaismu veido vairāki gaismas kūļi no dažādām apgaismes vienībām, noteikumus saskaņā ar 6.22.6.1.2. punktu piemēro katrai minētā kūļa “robežai” (ja tāda ir), kas konstruēta, lai projicētos leņķiskajā zonā, kā norādīts 9.3. punktā paziņojuma veidlapā, kas atbilst paraugam ANO Noteikumu Nr. 123. 1. pielikumā, vai 9.3.3. punktā – ANO Noteikumu Nr. 149 1. pielikumā.

| 6.22.6.2. | Galveno lukturu līmeņošanas ierīce |
| --- | --- |

6.22.6.2.

Galveno lukturu līmeņošanas ierīce

| 6.22.6.2.1. | Ja galveno lukturu līmeņošanas ierīce ir nepieciešama, lai izpildītu 6.22.6.1.2. punkta prasības, ierīcei ir jābūt automātiskai. |
| --- | --- |

6.22.6.2.1.

Ja galveno lukturu līmeņošanas ierīce ir nepieciešama, lai izpildītu 6.22.6.1.2. punkta prasības, ierīcei ir jābūt automātiskai.

| 6.22.6.2.2. | Notiekot šīs ierīces atteicei, tuvā gaisma nedrīkst ieņemt pozīciju, kurā noliekums ir mazāks nekā tad, kad notika ierīces atteice. |
| --- | --- |

6.22.6.2.2.

Notiekot šīs ierīces atteicei, tuvā gaisma nedrīkst ieņemt pozīciju, kurā noliekums ir mazāks nekā tad, kad notika ierīces atteice.

| 6.22.6.3. | Horizontālā orientācija
  Katras apgaismes vienības robežas līnijas liekuma lūzumpunktam, ja tāds ir, to projicējot uz ekrāna, jāsakrīt ar vertikālo līniju, kas iet caur minētās apgaismes vienības atskaites asi. Ir pieļaujama 0,5 grādu pielaide uz to transportlīdzekļa pusi, kas ir satiksmes virziena puse. Pārējās apgaismes vienības regulē saskaņā ar pieteikuma iesniedzēja specifikāciju, kā noteikts saskaņā ar ANO Noteikumu Nr. 123 10. pielikumu vai ANO Noteikumu Nr. 149 14. pielikumu. |
| --- | --- |

6.22.6.3.

Horizontālā orientācija

Katras apgaismes vienības robežas līnijas liekuma lūzumpunktam, ja tāds ir, to projicējot uz ekrāna, jāsakrīt ar vertikālo līniju, kas iet caur minētās apgaismes vienības atskaites asi. Ir pieļaujama 0,5 grādu pielaide uz to transportlīdzekļa pusi, kas ir satiksmes virziena puse. Pārējās apgaismes vienības regulē saskaņā ar pieteikuma iesniedzēja specifikāciju, kā noteikts saskaņā ar ANO Noteikumu Nr. 123 10. pielikumu vai ANO Noteikumu Nr. 149 14. pielikumu.

| 6.22.6.4. | Mērīšanas procedūra
  Pēc gaismas kūļa orientācijas sākotnējās iestatīšanas visos transportlīdzekļa slogojuma apstākļos saskaņā ar specifikācijām šo noteikumu 6.2.6.3.1. un 6.2.6.3.2. punktā verificē tuvās gaismas vertikālo noliekumu vai, attiecīgos gadījumos, visu to dažādo apgaismes vienību vertikālo noliekumu, kuras nodrošina vai daļēji veido pamata tuvās gaismas robežu(-as) saskaņā ar 6.22.6.1.2.1. punktu. |
| --- | --- |

6.22.6.4.

Mērīšanas procedūra

Pēc gaismas kūļa orientācijas sākotnējās iestatīšanas visos transportlīdzekļa slogojuma apstākļos saskaņā ar specifikācijām šo noteikumu 6.2.6.3.1. un 6.2.6.3.2. punktā verificē tuvās gaismas vertikālo noliekumu vai, attiecīgos gadījumos, visu to dažādo apgaismes vienību vertikālo noliekumu, kuras nodrošina vai daļēji veido pamata tuvās gaismas robežu(-as) saskaņā ar 6.22.6.1.2.1. punktu.

| 6.22.7. | Elektriskie slēgumi |
| --- | --- |

6.22.7.

Elektriskie slēgumi

| 6.22.7.1. | Tālās gaismas apgaismojums (ja to nodrošina AFS) |
| --- | --- |

6.22.7.1.

Tālās gaismas apgaismojums (ja to nodrošina AFS

| 6.22.7.1.1. | Tālās gaismas apgaismes vienības drīkst ieslēgt vai nu vienlaicīgi, vai pa pāriem. Pārslēdzot tuvo gaismu uz tālo gaismu, jāieslēdz vismaz viens pāris tālās gaismas apgaismes vienību. Pārslēdzot tālo gaismu uz tuvo gaismu, vienlaicīgi jāizslēdz visas tālās gaismas apgaismes vienības. |
| --- | --- |

6.22.7.1.1.

Tālās gaismas apgaismes vienības drīkst ieslēgt vai nu vienlaicīgi, vai pa pāriem. Pārslēdzot tuvo gaismu uz tālo gaismu, jāieslēdz vismaz viens pāris tālās gaismas apgaismes vienību. Pārslēdzot tālo gaismu uz tuvo gaismu, vienlaicīgi jāizslēdz visas tālās gaismas apgaismes vienības.

| 6.22.7.1.2. | Ja tiek ievēroti 6.22.9.3. punkta noteikumi, tālā gaisma drīkst būt konstruēta kā adaptīva, vadības signālus radot sensorsistēmai, kas spēj konstatēt šādus apstākļus un reaģēt uz katru no tiem:






  a) | apkārtējais apgaismojums; |
| --- | --- | --- |

6.22.7.1.2.

Ja tiek ievēroti 6.22.9.3. punkta noteikumi, tālā gaisma drīkst būt konstruēta kā adaptīva, vadības signālus radot sensorsistēmai, kas spēj konstatēt šādus apstākļus un reaģēt uz katru no tiem:

a)

apkārtējais apgaismojums;

| b) | pretimbraucošo transportlīdzekļu priekšējo apgaismes ierīču un gaismas signālierīču izstarotā gaisma; |
| --- | --- |

b)

pretimbraucošo transportlīdzekļu priekšējo apgaismes ierīču un gaismas signālierīču izstarotā gaisma;

| c) | priekšā braucošo transportlīdzekļu aizmugurējo gaismas signālierīču izstarotā gaisma. |
| --- | --- |

c)

priekšā braucošo transportlīdzekļu aizmugurējo gaismas signālierīču izstarotā gaisma.

Ir atļautas sensoru papildfunkcijas veiktspējas uzlabošanai.

Šajā punktā “transportlīdzekļi” ir tādi L, M, N, O un T kategorijas transportlīdzekļi, kā arī velosipēdi, kas aprīkoti ar atstarotājiem, ar apgaismes ierīcēm un gaismas signālierīcēm, kuras ir ieslēgtas.

| 6.22.7.1.3. | Vienmēr jābūt iespējamai adaptīvu vai neadaptīvu tālās gaismas lukturu manuālai ieslēgšanai un izslēgšanai un automātiskās vadības manuālai deaktivēšanai.
  Turklāt tālās gaismas lukturu izslēgšanai un to automātiskās vadības deaktivēšanai jānotiek ar vienkāršu un tūlītēju manuālu darbību; apakšizvēlņu izmantošana nav atļauta. |
| --- | --- |

6.22.7.1.3.

Vienmēr jābūt iespējamai adaptīvu vai neadaptīvu tālās gaismas lukturu manuālai ieslēgšanai un izslēgšanai un automātiskās vadības manuālai deaktivēšanai.

Turklāt tālās gaismas lukturu izslēgšanai un to automātiskās vadības deaktivēšanai jānotiek ar vienkāršu un tūlītēju manuālu darbību; apakšizvēlņu izmantošana nav atļauta.

| 6.22.7.1.4. | Tuvā gaisma drīkst palikt ieslēgta vienlaicīgi ar tālo gaismu. |
| --- | --- |

6.22.7.1.4.

Tuvā gaisma drīkst palikt ieslēgta vienlaicīgi ar tālo gaismu.

| 6.22.7.1.5. | Ja ir uzstādītas četras ieslēpjamas apgaismes vienības, to paceltajam stāvoklim jānovērš jebkādu papildu galveno lukturu darbība, ja tie paredzēti tādu gaismas signālu nodrošināšanai, kas sastāv no ieslēgšanas ar īsiem intervāliem (sk. 5.12. punktu) diennakts gaišajā laikā. |
| --- | --- |

6.22.7.1.5.

Ja ir uzstādītas četras ieslēpjamas apgaismes vienības, to paceltajam stāvoklim jānovērš jebkādu papildu galveno lukturu darbība, ja tie paredzēti tādu gaismas signālu nodrošināšanai, kas sastāv no ieslēgšanas ar īsiem intervāliem (sk. 5.12. punktu) diennakts gaišajā laikā.

| 6.22.7.2. | Tuvās gaismas apgaismojums






  a) | Vadības ierīcei, ar ko pārslēdz uz tuvo gaismu, vienlaicīgi jāizslēdz visus tālās gaismas lukturus vai vienlaicīgi jāizslēdz visas AFS tālās gaismas apgaismes vienības. |
| --- | --- | --- |

6.22.7.2.

Tuvās gaismas apgaismojums

a)

Vadības ierīcei, ar ko pārslēdz uz tuvo gaismu, vienlaicīgi jāizslēdz visus tālās gaismas lukturus vai vienlaicīgi jāizslēdz visas AFS tālās gaismas apgaismes vienības.

AFS

| b) | Tuvā gaisma drīkst palikt ieslēgta vienlaicīgi ar tālo gaismu. |
| --- | --- |

b)

Tuvā gaisma drīkst palikt ieslēgta vienlaicīgi ar tālo gaismu.

| c) | Ja tuvās gaismas apgaismes vienības ir aprīkotas ar lokizlādes gaismas avotiem, šiem lokizlādes gaismas avotiem tālo gaismu darbības laikā jāpaliek ieslēgtiem. |
| --- | --- |

c)

Ja tuvās gaismas apgaismes vienības ir aprīkotas ar lokizlādes gaismas avotiem, šiem lokizlādes gaismas avotiem tālo gaismu darbības laikā jāpaliek ieslēgtiem.

| 6.22.7.3. | Tuvās gaismas lukturu ieslēgšanai un izslēgšanai jāatbilst šo noteikumu 5.12. un 6.2.7. punkta “Elektrisko slēgumu” prasībām. |
| --- | --- |

6.22.7.3.

Tuvās gaismas lukturu ieslēgšanai un izslēgšanai jāatbilst šo noteikumu 5.12. un 6.2.7. punkta “Elektrisko slēgumu” prasībām.

| 6.22.7.4. | AFS automātiskā darbība
  Pārejām starp AFS nodrošināto apgaismes funkciju klasēm un to režīmiem, kā norādīts turpmāk, jānotiek automātiski un tā, lai neradītu diskomfortu, traucēkļus vai apžilbinājumu ne vadītājam, ne citiem ceļu satiksmes dalībniekiem.
  Tuvās gaismas un, ja attiecināms, tālās gaismas klašu un to režīmu aktivēšanai un/vai tālās gaismas adaptācijai piemēro šādus nosacījumus. |
| --- | --- |

6.22.7.4.

AFS

Pārejām starp AFS nodrošināto apgaismes funkciju klasēm un to režīmiem, kā norādīts turpmāk, jānotiek automātiski un tā, lai neradītu diskomfortu, traucēkļus vai apžilbinājumu ne vadītājam, ne citiem ceļu satiksmes dalībniekiem.

AFS

Tuvās gaismas un, ja attiecināms, tālās gaismas klašu un to režīmu aktivēšanai un/vai tālās gaismas adaptācijai piemēro šādus nosacījumus.

| 6.22.7.4.1. | Tuvās gaismas C klases režīmam(-iem) jāaktivējas, ja nav aktivēts neviens cits tuvās gaismas klases režīms. |
| --- | --- |

6.22.7.4.1.

Tuvās gaismas C klases režīmam(-iem) jāaktivējas, ja nav aktivēts neviens cits tuvās gaismas klases režīms.

| 6.22.7.4.2. | Tuvās gaismas V klases režīms(-i) nedrīkst darboties, ja vien nav automātiski konstatēts viens vai vairāki šādi apstākļi (piemēro V signālu):






  a) | ceļi apdzīvotā vietā, un transportlīdzekļa ātrums nepārsniedz 60 km/h; |
| --- | --- | --- |

6.22.7.4.2.

Tuvās gaismas V klases režīms(-i) nedrīkst darboties, ja vien nav automātiski konstatēts viens vai vairāki šādi apstākļi (piemēro V signālu):

a)

ceļi apdzīvotā vietā, un transportlīdzekļa ātrums nepārsniedz 60 km/h;

| b) | ceļi aprīkoti ar stacionāru apgaismojumu, un transportlīdzekļa ātrums nepārsniedz 60 km/h; |
| --- | --- |

b)

ceļi aprīkoti ar stacionāru apgaismojumu, un transportlīdzekļa ātrums nepārsniedz 60 km/h;

| c) | ceļa virsmas 1 cd/m2 spožums un/vai 10 lx ceļa horizontālais apgaismojums tiek nepārtraukti pārsniegts; |
| --- | --- |

c)

ceļa virsmas 1 cd/m2 spožums un/vai 10 lx ceļa horizontālais apgaismojums tiek nepārtraukti pārsniegts;

2

| d) | transportlīdzekļa ātrums nepārsniedz 50 km/h. |
| --- | --- |

d)

transportlīdzekļa ātrums nepārsniedz 50 km/h.

| 6.22.7.4.3. | Tuvās gaismas E klases režīms(-i) nedrīkst darboties, ja vien transportlīdzekļa ātrums nepārsniedz 60 km/h un tiek automātiski konstatēts viens vai vairāki šādi apstākļi:






  a) | ceļa raksturlielumi atbilst automaģistrāles apstākļiem (15), vai transportlīdzekļa ātrums pārsniedz 110 km/h (piemēro E signālu); |
| --- | --- | --- |

6.22.7.4.3.

Tuvās gaismas E klases režīms(-i) nedrīkst darboties, ja vien transportlīdzekļa ātrums nepārsniedz 60 km/h un tiek automātiski konstatēts viens vai vairāki šādi apstākļi:

a)

ceļa raksturlielumi atbilst automaģistrāles apstākļiem (15), vai transportlīdzekļa ātrums pārsniedz 110 km/h (piemēro E signālu);

15

| b) | tuvās gaismas E klases režīma gadījumā, kas saskaņā ar sistēmas apstiprinājuma dokumentiem/paziņojuma lapu atbilst “datu kopai”, ko satur ANO Noteikumu Nr. 123 3. pielikuma 6. tabula vai ANO Noteikumu Nr. 149 14. tabula: | datu kopa E1: transportlīdzekļa ātrums pārsniedz 100 km/h (piemēro E1 signālu); |
| --- | --- | --- |

b)

tuvās gaismas E klases režīma gadījumā, kas saskaņā ar sistēmas apstiprinājuma dokumentiem/paziņojuma lapu atbilst “datu kopai”, ko satur ANO Noteikumu Nr. 123 3. pielikuma 6. tabula vai ANO Noteikumu Nr. 149 14. tabula:

datu kopa E1: transportlīdzekļa ātrums pārsniedz 100 km/h (piemēro E1 signālu);

| | datu kopa E2: transportlīdzekļa ātrums pārsniedz 90 km/h (piemēro E2 signālu); |
| --- | --- |

datu kopa E2: transportlīdzekļa ātrums pārsniedz 90 km/h (piemēro E2 signālu);

| | datu kopa E3: transportlīdzekļa ātrums pārsniedz 80 km/h (piemēro E3 signālu). |
| --- | --- |

datu kopa E3: transportlīdzekļa ātrums pārsniedz 80 km/h (piemēro E3 signālu).

| 6.22.7.4.4. | Tuvās gaismas W klases režīms(-i) nedrīkst darboties, ja vien nav izslēgti priekšējie miglas lukturi, ja tādi ir, un ir automātiski konstatēts viens vai vairāki šādi nosacījumi (piemēro W signālu):






  a) | tiek automātiski konstatēts, ka ceļš ir slapjš; |
| --- | --- | --- |

6.22.7.4.4.

Tuvās gaismas W klases režīms(-i) nedrīkst darboties, ja vien nav izslēgti priekšējie miglas lukturi, ja tādi ir, un ir automātiski konstatēts viens vai vairāki šādi nosacījumi (piemēro W signālu):

a)

tiek automātiski konstatēts, ka ceļš ir slapjš;

| b) | darbojas vējstikla tīrītājs, un tā nepārtraukta vai automātiski vadīta darbība ilgusi vismaz divas minūtes. |
| --- | --- |

b)

darbojas vējstikla tīrītājs, un tā nepārtraukta vai automātiski vadīta darbība ilgusi vismaz divas minūtes.

| 6.22.7.4.5. | Tuvās gaismas C, V, E vai W klases režīms nedrīkst tikt pārveidots tā, lai tas kļūtu par minētās klases līkuma režīmu (piemēro T signālu kombinācijā ar minētās tuvās gaismas klases signālu saskaņā ar 6.22.7.4.1.–6.22.7.4.4. punktu), ja vien nav izvērtēts vismaz viens no šādiem raksturlielumiem (vai līdzvērtīgām indikācijām):






  a) | stūres mehānisma pagrieziena leņķis; |
| --- | --- | --- |

6.22.7.4.5.

Tuvās gaismas C, V, E vai W klases režīms nedrīkst tikt pārveidots tā, lai tas kļūtu par minētās klases līkuma režīmu (piemēro T signālu kombinācijā ar minētās tuvās gaismas klases signālu saskaņā ar 6.22.7.4.1.–6.22.7.4.4. punktu), ja vien nav izvērtēts vismaz viens no šādiem raksturlielumiem (vai līdzvērtīgām indikācijām):

a)

stūres mehānisma pagrieziena leņķis;

| b) | transportlīdzekļa smaguma centra trajektorija. |
| --- | --- |

b)

transportlīdzekļa smaguma centra trajektorija.

Papildus ir spēkā šādi nosacījumi:

| i) | asimetriskās robežas horizontāla pārvietošanās, ja tāda ir, sāņus no transportlīdzekļa garenass ir atļauta tikai tad, kad transportlīdzeklis ir kustībā uz priekšu (16), un tai ir jābūt tādai, ka gareniskā vertikālā plakne, kas iet caur liekuma robežas liekuma lūzumpunktu, nekrustojas ar transportlīdzekļa smaguma centra trajektorijas līniju attālumos no transportlīdzekļa priekšas, kas vairāk nekā 100 reizes pārsniedz attiecīgās apgaismes vienības uzstādīšanas augstumu; |
| --- | --- |

i)

asimetriskās robežas horizontāla pārvietošanās, ja tāda ir, sāņus no transportlīdzekļa garenass ir atļauta tikai tad, kad transportlīdzeklis ir kustībā uz priekšu (16), un tai ir jābūt tādai, ka gareniskā vertikālā plakne, kas iet caur liekuma robežas liekuma lūzumpunktu, nekrustojas ar transportlīdzekļa smaguma centra trajektorijas līniju attālumos no transportlīdzekļa priekšas, kas vairāk nekā 100 reizes pārsniedz attiecīgās apgaismes vienības uzstādīšanas augstumu;

16

| ii) | vienai vai vairākām apgaismes vienībām papildus var pievadīt elektrisko strāvu tikai tad, ja transportlīdzekļa smaguma centra trajektorijas liekuma horizontālais rādiuss ir 500 m vai mazāks. |
| --- | --- |

ii)

vienai vai vairākām apgaismes vienībām papildus var pievadīt elektrisko strāvu tikai tad, ja transportlīdzekļa smaguma centra trajektorijas liekuma horizontālais rādiuss ir 500 m vai mazāks.

| 6.22.7.5. | Vadītājam vienmēr jābūt iespējai pārslēgt AFS neitrālā stāvoklī un atgriezties pie tās automātiskas darbības. |
| --- | --- |

6.22.7.5.

Vadītājam vienmēr jābūt iespējai pārslēgt AFS

| 6.22.8. | Signalizators |
| --- | --- |

6.22.8.

Signalizators

| 6.22.8.1. | Šo noteikumu 6.1.8. punkta (tālās gaismas lukturi) un 6.2.8. punkta (tuvās gaismas lukturi) noteikumus piemēro attiecīgajām AFS daļām. |
| --- | --- |

6.22.8.1.

Šo noteikumu 6.1.8. punkta (tālās gaismas lukturi) un 6.2.8. punkta (tuvās gaismas lukturi) noteikumus piemēro attiecīgajām AFS

| 6.22.8.2. | AFS atteices vizuāls signalizators ir obligāts. Tam jābūt nemirgojošam. Tam jāaktivējas vienmēr, kad tiek konstatēta atteice saistībā ar AFS vadības signāliem vai kad tiek saņemts signāls par atteici saskaņā ar ANO Noteikumu Nr. 123 5.9. punktu. Tam jāpaliek aktivētam, kamēr saglabājas atteice. To uz laiku drīkst izslēgt, bet tam jāatsāk darboties katru reizi, kad tiek ieslēgta un izslēgta ierīce, ar ko iedarbina un apstādina spēkiekārtas sistēmu. |
| --- | --- |

6.22.8.2.

AFS

AFS

| 6.22.8.3. | Ja tālā gaisma ir adaptīva, nodrošina vizuālu signalizatoru, kas vadītāju informē par tālās gaismas adaptācijas aktivēšanos. Šai informācijai jāpaliek redzamai, kamēr adaptācija ir aktivēta. |
| --- | --- |

6.22.8.3.

Ja tālā gaisma ir adaptīva, nodrošina vizuālu signalizatoru, kas vadītāju informē par tālās gaismas adaptācijas aktivēšanos. Šai informācijai jāpaliek redzamai, kamēr adaptācija ir aktivēta.

| 6.22.8.4. | Signalizators, kas norāda, ka vadītājs ir ieslēdzis sistēmu režīmā saskaņā ar ANO Noteikumu Nr. 123 5.8. punktu vai ANO Noteikumu Nr. 149 4.12. punktu, nav obligāts. |
| --- | --- |

6.22.8.4.

Signalizators, kas norāda, ka vadītājs ir ieslēdzis sistēmu režīmā saskaņā ar ANO Noteikumu Nr. 123 5.8. punktu vai ANO Noteikumu Nr. 149 4.12. punktu, nav obligāts.

| 6.22.9. | Citas prasības |
| --- | --- |

6.22.9.

Citas prasības

| 6.22.9.1. | AFS ir atļauta tikai kopā ar galveno lukturu tīrīšanas ierīci(-ēm) saskaņā ar ANO Noteikumiem Nr. 45 (17) vismaz tām apgaismes vienībām, kuras norādītas 9.2.3. punktā paziņojuma veidlapā, kas atbilst paraugam ANO Noteikumu Nr. 123 1. pielikumā, vai 9.3.2.3. punktā – ANO Noteikumu Nr. 149 1. pielikumā, ja šo vienību gaismas avotu kopējā nominālā gaismas plūsma pārsniedz 2 000 lm vienā pusē, un kuras piedalās C klases (pamata) tuvās gaismas veidošanā. |
| --- | --- |

6.22.9.1.

AFS

17

| 6.22.9.2. | Atbilstības AFS automātiskās darbības prasībām verifikācija |
| --- | --- |

6.22.9.2.

Atbilstības AFS

| 6.22.9.2.1. | Pieteikuma iesniedzējs ar īsu aprakstu vai citā tipa apstiprinātājai iestādei pieņemamā veidā pierāda:






  a) | AFS
  vadības signālu atbilstību






  i) | šo noteikumu 3.2.6. punktā prasītajam aprakstam un |
| --- | --- | --- | --- |

6.22.9.2.1.

Pieteikuma iesniedzējs ar īsu aprakstu

a)

AFS
  vadības signālu atbilstību

AFS

vadības signālu

i)

šo noteikumu 3.2.6. punktā prasītajam aprakstam un

| ii) | attiecīgajiem AFS vadības signāliem, kas norādīti AFS tipa apstiprinājuma dokumentos, un |
| --- | --- |

ii)

attiecīgajiem AFS vadības signāliem, kas norādīti AFS tipa apstiprinājuma dokumentos, un

AFS

AFS

| b) | atbilstību automātiskās darbības prasībām saskaņā ar 6.22.7.4.1.–6.22.7.4.5. punktu. |
| --- | --- |

b)

atbilstību automātiskās darbības prasībām saskaņā ar 6.22.7.4.1.–6.22.7.4.5. punktu.

| 6.22.9.2.2. | Lai verificētu to, vai saskaņā ar 6.22.7.4. punktu AFS automātiskā tuvās gaismas funkciju darbināšana nerada diskomfortu, tehniskais dienests veic testa braucienu, kurā ietver visas situācijas, kas attiecas uz sistēmas vadību, pamatojoties uz pieteikuma iesniedzēja aprakstu; jāpaziņo, vai visi režīmi tiek aktivēti, darbojas un deaktivējas saskaņā ar pieteikuma iesniedzēja aprakstu; tiek iebilsts pret jebkādu acīmredzamu darbības traucējumu, ja tāds ir (piem., pārlieka leņķiskā pārvietošanās vai mirgošana). |
| --- | --- |

6.22.9.2.2.

Lai verificētu to, vai saskaņā ar 6.22.7.4. punktu AFS

| 6.22.9.2.3. | Automātiskās vadības vispārīgo veiktspēju pieteikuma iesniedzējs pierāda ar dokumentāciju vai citiem tipa apstiprinātājai iestādei pieņemamiem līdzekļiem. Turklāt ražotājs iesniedz dokumentācijas paketi, kura dod piekļuvi sistēmas “drošības koncepcijas” konstrukcijai. Šī “drošības koncepcija” ir to sistēmā, piemēram, elektroniskajos mezglos, iestrādāto pasākumu apraksts, lai nodrošinātu sistēmas integritāti un tādējādi arī drošu darbību pat mehāniskas vai elektriskas atteices gadījumā, kas varētu radīt diskomfortu, traucēkļus vai apžilbinājumu vai nu vadītājam, vai pretimbraucošo un pa priekšu braucošo transportlīdzekļu vadītājiem. Šajā aprakstā jāiekļauj arī vienkāršs “sistēmas” visu vadības funkciju un mērķu sasniegšanai izmantoto metožu skaidrojums, tostarp paziņojums par mehānismu(-iem), ar kuriem realizē vadību.
  Norāda visus ievades un ar devējiem nosakāmos mainīgos un definē to darba diapazonu. Daļai no drošības koncepcijas ir jābūt iespējai atgriezties pie pamata tuvās gaismas (C klase) funkcijas.
  Jāizskaidro ražotāja norādītās sistēmas funkcijas un drošības koncepcija. Dokumentācijai ir jābūt īsai, tomēr jānodrošina pierādījumi, ka sistēmas konstrukcija un izstrāde pamatojas uz zinātību visās sistēmas jomās.
  Dokumentācijā ir jāapraksta, kā periodiskajās tehniskajās apskatēs var pārbaudīt “sistēmas” pašreizējo darbības stāvokli.
  Tipa apstiprināšanas nolūkā šo dokumentāciju izmanto kā galveno atsauces materiālu verifikācijas procesā. |
| --- | --- |

6.22.9.2.3.

Automātiskās vadības vispārīgo veiktspēju pieteikuma iesniedzējs pierāda ar dokumentāciju vai citiem tipa apstiprinātājai iestādei pieņemamiem līdzekļiem. Turklāt ražotājs iesniedz dokumentācijas paketi, kura dod piekļuvi sistēmas “drošības koncepcijas” konstrukcijai. Šī “drošības koncepcija” ir to sistēmā, piemēram, elektroniskajos mezglos, iestrādāto pasākumu apraksts, lai nodrošinātu sistēmas integritāti un tādējādi arī drošu darbību pat mehāniskas vai elektriskas atteices gadījumā, kas varētu radīt diskomfortu, traucēkļus vai apžilbinājumu vai nu vadītājam, vai pretimbraucošo un pa priekšu braucošo transportlīdzekļu vadītājiem. Šajā aprakstā jāiekļauj arī vienkāršs “sistēmas” visu vadības funkciju un mērķu sasniegšanai izmantoto metožu skaidrojums, tostarp paziņojums par mehānismu(-iem), ar kuriem realizē vadību.

Norāda visus ievades un ar devējiem nosakāmos mainīgos un definē to darba diapazonu. Daļai no drošības koncepcijas ir jābūt iespējai atgriezties pie pamata tuvās gaismas (C klase) funkcijas.

Jāizskaidro ražotāja norādītās sistēmas funkcijas un drošības koncepcija. Dokumentācijai ir jābūt īsai, tomēr jānodrošina pierādījumi, ka sistēmas konstrukcija un izstrāde pamatojas uz zinātību visās sistēmas jomās.

Dokumentācijā ir jāapraksta, kā periodiskajās tehniskajās apskatēs var pārbaudīt “sistēmas” pašreizējo darbības stāvokli.

Tipa apstiprināšanas nolūkā šo dokumentāciju izmanto kā galveno atsauces materiālu verifikācijas procesā.

| 6.22.9.2.4. | Lai pārliecinātos, ka tālās gaismas adaptācija ne vadītājam, ne pretimbraucošu vai pa priekšu braucošu transportlīdzekļu vadītājiem nerada diskomfortu, traucēkļus vai apžilbinājumu, tehniskais dienests veic testa braucienu atbilstoši 12. pielikuma 2. punktam. Tas ietver visas situācijas, kas attiecas uz sistēmas vadību, pamatojoties uz pieteikuma iesniedzēja aprakstu. Tālās gaismas adaptācijas veiktspēju dokumentē un salīdzina ar pieteikuma iesniedzēja iesniegto aprakstu. Tiek iebilsts pret jebkādu acīmredzamu darbības traucējumu (piem., pārlieku leņķisko pārvietojumu vai mirgošanu). |
| --- | --- |

6.22.9.2.4.

Lai pārliecinātos, ka tālās gaismas adaptācija ne vadītājam, ne pretimbraucošu vai pa priekšu braucošu transportlīdzekļu vadītājiem nerada diskomfortu, traucēkļus vai apžilbinājumu, tehniskais dienests veic testa braucienu atbilstoši 12. pielikuma 2. punktam. Tas ietver visas situācijas, kas attiecas uz sistēmas vadību, pamatojoties uz pieteikuma iesniedzēja aprakstu. Tālās gaismas adaptācijas veiktspēju dokumentē un salīdzina ar pieteikuma iesniedzēja iesniegto aprakstu. Tiek iebilsts pret jebkādu acīmredzamu darbības traucējumu (piem., pārlieku leņķisko pārvietojumu vai mirgošanu).

| 6.22.9.3. | Tālās gaismas adaptācija |
| --- | --- |

6.22.9.3.

Tālās gaismas adaptācija

| 6.22.9.3.1. | Sensoru sistēmai, ko izmanto tālās gaismas adaptācijas vadībai, kā aprakstīts 6.22.7.1.2. punktā, jāatbilst šādām prasībām. |
| --- | --- |

6.22.9.3.1.

Sensoru sistēmai, ko izmanto tālās gaismas adaptācijas vadībai, kā aprakstīts 6.22.7.1.2. punktā, jāatbilst šādām prasībām.

| 6.22.9.3.1.1. | Minimālo lauku robežas, kuros sensors spēj uztvert no citiem transportlīdzekļiem izstaroto gaismu, kā noteikts 6.22.7.1.2. punktā, nosaka šo noteikumu 6.1.9.3.1.1. punktā norādītie leņķi. |
| --- | --- |

6.22.9.3.1.1.

Minimālo lauku robežas, kuros sensors spēj uztvert no citiem transportlīdzekļiem izstaroto gaismu, kā noteikts 6.22.7.1.2. punktā, nosaka šo noteikumu 6.1.9.3.1.1. punktā norādītie leņķi.

| 6.22.9.3.1.2. | Sensoru sistēmas jutīgumam jāatbilst šo noteikumu 6.1.9.3.1.2. punkta prasībām. |
| --- | --- |

6.22.9.3.1.2.

Sensoru sistēmas jutīgumam jāatbilst šo noteikumu 6.1.9.3.1.2. punkta prasībām.

| 6.22.9.3.1.3. | Adaptīvajai tālajai gaismai jāizslēdzas, ja dabiskā apgaismojuma apstākļi ir tādi, ka apgaismojums pārsniedz 7 000 lx.
  Pieteikuma iesniedzējs pierāda atbilstību šai prasībai, izmantojot simulāciju vai citus verifikācijas līdzekļus, ko pieņem tipa apstiprinātāja iestāde. Ja nepieciešams, apgaismojumu mēra uz horizontālas virsmas ar sensoru, kas koriģēts pēc leņķa kosinusa un uzstādīts tādā pašā augstumā kā transportlīdzeklī. To ražotājs drīkst pierādīt ar pietiekamu dokumentāciju vai ar citiem līdzekļiem, ko pieņem tipa apstiprinātāja iestāde. |
| --- | --- |

6.22.9.3.1.3.

Adaptīvajai tālajai gaismai jāizslēdzas, ja dabiskā apgaismojuma apstākļi ir tādi, ka apgaismojums pārsniedz 7 000 lx.

Pieteikuma iesniedzējs pierāda atbilstību šai prasībai, izmantojot simulāciju vai citus verifikācijas līdzekļus, ko pieņem tipa apstiprinātāja iestāde. Ja nepieciešams, apgaismojumu mēra uz horizontālas virsmas ar sensoru, kas koriģēts pēc leņķa kosinusa un uzstādīts tādā pašā augstumā kā transportlīdzeklī. To ražotājs drīkst pierādīt ar pietiekamu dokumentāciju vai ar citiem līdzekļiem, ko pieņem tipa apstiprinātāja iestāde.

| 6.22.9.4. | Kopējais maksimālais gaismas stiprums apgaismes vienībām, kurām var vienlaicīgi pievadīt elektrisko strāvu, lai nodrošinātu tālās gaismas apgaismojumu vai tā režīmus, ja tādi ir, nedrīkst pārsniegt 430 000 cd, kas atbilst atsauces vērtībai 100.
  Šo maksimālo stiprumu iegūst, saskaitot atsevišķos kontrolskaitļus, kas norādīti uz katras uzstādīšanas vienības, kuras vienlaicīgi izmanto, lai nodrošinātu tālo gaismu. |
| --- | --- |

6.22.9.4.

Kopējais maksimālais gaismas stiprums apgaismes vienībām, kurām var vienlaicīgi pievadīt elektrisko strāvu, lai nodrošinātu tālās gaismas apgaismojumu vai tā režīmus, ja tādi ir, nedrīkst pārsniegt 430 000 cd, kas atbilst atsauces vērtībai 100.

Šo maksimālo stiprumu iegūst, saskaitot atsevišķos kontrolskaitļus, kas norādīti uz katras uzstādīšanas vienības, kuras vienlaicīgi izmanto, lai nodrošinātu tālo gaismu.

| 6.22.9.5. | Lietotāja rokasgrāmatā detalizēti paskaidro līdzekļus, kas saskaņā ar ANO Noteikumu Nr. 123 5.8. punkta vai ANO Noteikumu Nr. 149 4.12. punkta nosacījumiem uz laiku ļauj lietot transportlīdzekli teritorijā ar braukšanas virzienu, kas pretējs tam, ko izmanto apstiprinājuma pieprasīšanas valstī. |
| --- | --- |

6.22.9.5.

Lietotāja rokasgrāmatā detalizēti paskaidro līdzekļus, kas saskaņā ar ANO Noteikumu Nr. 123 5.8. punkta vai ANO Noteikumu Nr. 149 4.12. punkta nosacījumiem uz laiku ļauj lietot transportlīdzekli teritorijā ar braukšanas virzienu, kas pretējs tam, ko izmanto apstiprinājuma pieprasīšanas valstī.

| 6.23. | Avārijas bremzēšanas signāls |
| --- | --- |

6.23.

Avārijas bremzēšanas signāls

| 6.23.1. | Esība
  Obligāti mehāniskajiem transportlīdzekļiem.
  Piekabēm nav obligāts.
  Avārijas bremzēšanas signālu dod vienlaicīga visu to bremžu lukturu vai virzienrādītāju darbība, kas uzstādīti, kā aprakstīts 6.23.7. punktā. |
| --- | --- |

6.23.1.

Esība

Obligāti mehāniskajiem transportlīdzekļiem.

Piekabēm nav obligāts.

Avārijas bremzēšanas signālu dod vienlaicīga visu to bremžu lukturu vai virzienrādītāju darbība, kas uzstādīti, kā aprakstīts 6.23.7. punktā.

| 6.23.2. | Skaits
  Kā noteikts 6.5.2. vai 6.7.2. punktā. |
| --- | --- |

6.23.2.

Skaits

Kā noteikts 6.5.2. vai 6.7.2. punktā.

| 6.23.3. | Izkārtojums
  Kā noteikts 6.5.3. vai 6.7.3. punktā. |
| --- | --- |

6.23.3.

Izkārtojums

Kā noteikts 6.5.3. vai 6.7.3. punktā.

| 6.23.4. | Novietojums
  Kā noteikts 6.5.4. vai 6.7.4. punktā. |
| --- | --- |

6.23.4.

Novietojums

Kā noteikts 6.5.4. vai 6.7.4. punktā.

| 6.23.5. | Ģeometriskā redzamība
  Kā noteikts 6.5.5. vai 6.7.5. punktā. |
| --- | --- |

6.23.5.

Ģeometriskā redzamība

Kā noteikts 6.5.5. vai 6.7.5. punktā.

| 6.23.6. | Orientācija
  Kā noteikts 6.5.6. vai 6.7.6. punktā. |
| --- | --- |

6.23.6.

Orientācija

Kā noteikts 6.5.6. vai 6.7.6. punktā.

| 6.23.7. | Elektriskie slēgumi |
| --- | --- |

6.23.7.

Elektriskie slēgumi

| 6.23.7.1. | Visiem avārijas bremzēšanas signāla lukturiem jāmirgo sinhroni ar 4,0 ± 1,0 Hz frekvenci. |
| --- | --- |

6.23.7.1.

Visiem avārijas bremzēšanas signāla lukturiem jāmirgo sinhroni ar 4,0 ± 1,0 Hz frekvenci.

| 6.23.7.1.1. | Tomēr, ja kādā no avārijas bremzēšanas signāla lukturiem transportlīdzekļa aizmugurē ir izmantoti kvēldiega gaismas avoti, frekvencei ir jābūt 4,0 +0,0/–1,0 Hz. |
| --- | --- |

6.23.7.1.1.

Tomēr, ja kādā no avārijas bremzēšanas signāla lukturiem transportlīdzekļa aizmugurē ir izmantoti kvēldiega gaismas avoti, frekvencei ir jābūt 4,0 +0,0/–1,0 Hz.

| 6.23.7.2. | Avārijas bremzēšanas signālam jādarbojas neatkarīgi no citiem lukturiem. |
| --- | --- |

6.23.7.2.

Avārijas bremzēšanas signālam jādarbojas neatkarīgi no citiem lukturiem.

| 6.23.7.3. | Avārijas bremzēšanas signālam jāieslēdzas un jāizslēdzas automātiski. |
| --- | --- |

6.23.7.3.

Avārijas bremzēšanas signālam jāieslēdzas un jāizslēdzas automātiski.

| 6.23.7.3.1. | Avārijas bremzēšanas signālam jāieslēdzas tikai tad, ja transportlīdzekļa ātrums pārsniedz 50 km/h un bremžu sistēma ģenerē avārijas bremzēšanas loģikas signālu, kas definēts ANO Noteikumos Nr. 13 un 13-H. |
| --- | --- |

6.23.7.3.1.

Avārijas bremzēšanas signālam jāieslēdzas tikai tad, ja transportlīdzekļa ātrums pārsniedz 50 km/h un bremžu sistēma ģenerē avārijas bremzēšanas loģikas signālu, kas definēts ANO Noteikumos Nr. 13 un 13-H.

| 6.23.7.3.2. | Avārijas bremzēšanas signālam automātiski jāizslēdzas, ja vairs netiek ģenerēts avārijas bremzēšanas loģikas signāls, kas noteikts ANO Noteikumos Nr. 13 un 13-H, vai ja aktivē avārijas brīdinājuma signālu. |
| --- | --- |

6.23.7.3.2.

Avārijas bremzēšanas signālam automātiski jāizslēdzas, ja vairs netiek ģenerēts avārijas bremzēšanas loģikas signāls, kas noteikts ANO Noteikumos Nr. 13 un 13-H, vai ja aktivē avārijas brīdinājuma signālu.

| 6.23.8. | Signalizators
  Neobligāts |
| --- | --- |

6.23.8.

Signalizators

Neobligāts

| 6.23.9. | Citas prasības |
| --- | --- |

6.23.9.

Citas prasības

| 6.23.9.1. | Izņemot, kā noteikts 6.23.9.2. punktā, ja mehāniskais transportlīdzeklis ir aprīkots piekabes vilkšanai, mehāniskā transportlīdzekļa avārijas bremzēšanas signāla vadības ierīcei jāspēj darbināt arī piekabes avārijas bremzēšanas signālu.
  Ja mehāniskais transportlīdzeklis ir elektriski savienots ar piekabi, sastāva avārijas bremzēšanas signālu darbības frekvencei jāatbilst 6.23.7.1.1. punktā noteiktajai. Tomēr, ja mehāniskais transportlīdzeklis spēj konstatēt, ka piekabes avārijas bremzēšanas signālam netiek lietoti kvēldiega gaismas avoti, frekvence drīkst atbilst 6.23.7.1. punktā noteiktajai. |
| --- | --- |

6.23.9.1.

Izņemot, kā noteikts 6.23.9.2. punktā, ja mehāniskais transportlīdzeklis ir aprīkots piekabes vilkšanai, mehāniskā transportlīdzekļa avārijas bremzēšanas signāla vadības ierīcei jāspēj darbināt arī piekabes avārijas bremzēšanas signālu.

Ja mehāniskais transportlīdzeklis ir elektriski savienots ar piekabi, sastāva avārijas bremzēšanas signālu darbības frekvencei jāatbilst 6.23.7.1.1. punktā noteiktajai. Tomēr, ja mehāniskais transportlīdzeklis spēj konstatēt, ka piekabes avārijas bremzēšanas signālam netiek lietoti kvēldiega gaismas avoti, frekvence drīkst atbilst 6.23.7.1. punktā noteiktajai.

| 6.23.9.2. | Ja mehāniskais transportlīdzeklis ir aprīkots tādas piekabes vilkšanai, kas ir aprīkota ar nepārtrauktas vai daļēji pārtrauktas bremzēšanas tipa darba bremžu sistēmu, kā definēts Noteikumos Nr. 13, caur elektrisko savienotāju šādu piekabju bremžu lukturiem jānodrošina nepārtraukta elektriskās strāvas padeve, kamēr darbina darba bremzes.
  Jebkādas šādas piekabes avārijas bremzēšanas signāls drīkst darboties neatkarīgi no velkošā transportlīdzekļa, un tam nav obligāti jādarbojas ne ar tādu pašu frekvenci, ne sinhroni ar velkošā transportlīdzekļa avārijas bremzēšanas signālu. |
| --- | --- |

6.23.9.2.

Ja mehāniskais transportlīdzeklis ir aprīkots tādas piekabes vilkšanai, kas ir aprīkota ar nepārtrauktas vai daļēji pārtrauktas bremzēšanas tipa darba bremžu sistēmu, kā definēts Noteikumos Nr. 13, caur elektrisko savienotāju šādu piekabju bremžu lukturiem jānodrošina nepārtraukta elektriskās strāvas padeve, kamēr darbina darba bremzes.

Jebkādas šādas piekabes avārijas bremzēšanas signāls drīkst darboties neatkarīgi no velkošā transportlīdzekļa, un tam nav obligāti jādarbojas ne ar tādu pašu frekvenci, ne sinhroni ar velkošā transportlīdzekļa avārijas bremzēšanas signālu.

| 6.24. | Ārējais palīgapgaismojuma lukturis |
| --- | --- |

6.24.

Ārējais palīgapgaismojuma lukturis

| 6.24.1. | Esība
  Mehāniskajiem transportlīdzekļiem nav obligāts |
| --- | --- |

6.24.1.

Esība

Mehāniskajiem transportlīdzekļiem nav obligāts

| 6.24.2. | Skaits
  Divi, tomēr ir atļauti vairāki ārējie palīgapgaismojuma lukturi pakāpienu un/vai durvju rokturu apgaismošanai. Katru durvju rokturi vai pakāpienu apgaismo ne vairāk kā viens lukturis. |
| --- | --- |

6.24.2.

Skaits

Divi, tomēr ir atļauti vairāki ārējie palīgapgaismojuma lukturi pakāpienu un/vai durvju rokturu apgaismošanai. Katru durvju rokturi vai pakāpienu apgaismo ne vairāk kā viens lukturis.

| 6.24.3. | Izkārtojums
  Īpašu prasību nav, tomēr piemēro 6.24.9.3. punkta prasības. |
| --- | --- |

6.24.3.

Izkārtojums

Īpašu prasību nav, tomēr piemēro 6.24.9.3. punkta prasības.

| 6.24.4. | Novietojums
  Īpašu prasību nav. |
| --- | --- |

6.24.4.

Novietojums

Īpašu prasību nav.

| 6.24.5. | Ģeometriskā redzamība
  Īpašu prasību nav. |
| --- | --- |

6.24.5.

Ģeometriskā redzamība

Īpašu prasību nav.

| 6.24.6. | Orientācija
  Īpašu prasību nav. |
| --- | --- |

6.24.6.

Orientācija

Īpašu prasību nav.

| 6.24.7. | Elektriskie slēgumi
  Īpašu prasību nav. |
| --- | --- |

6.24.7.

Elektriskie slēgumi

Īpašu prasību nav.

| 6.24.8. | Signalizators
  Īpašu prasību nav. |
| --- | --- |

6.24.8.

Signalizators

Īpašu prasību nav.

| 6.24.9. | Citas prasības |
| --- | --- |

6.24.9.

Citas prasības

| 6.24.9.1. | Ārējais palīgapgaismojuma lukturis nedrīkst ieslēgties, ja transportlīdzeklis nav nekustīgs un izpildās viens vai vairāki šādi nosacījumi:






  a) | spēkiekārtas sistēma ir izslēgta, vai |
| --- | --- | --- |

6.24.9.1.

Ārējais palīgapgaismojuma lukturis nedrīkst ieslēgties, ja transportlīdzeklis nav nekustīgs un izpildās viens vai vairāki šādi nosacījumi:

a)

spēkiekārtas sistēma ir izslēgta, vai

| b) | vadītāja vai pasažiera durvis ir atvērtas, vai |
| --- | --- |

b)

vadītāja vai pasažiera durvis ir atvērtas, vai

| c) | kravas nodalījuma durvis ir atvērtas. |
| --- | --- |

c)

kravas nodalījuma durvis ir atvērtas.

Visos fiksētajos izmantošanas stāvokļos ievēro 5.10. punkta noteikumus.

| 6.24.9.2. | Kā palīgapgaismojuma luktura funkciju drīkst ieslēgt apstiprinātus lukturus, kas izstaro baltu gaismu, izņemot tālās gaismas lukturus, dienas gaitas lukturus un atpakaļgaitas lukturus. Tos drīkst ieslēgt arī kopā ar ārējiem palīgapgaismojuma lukturiem, un 5.11. un 5.12. punkta nosacījumus drīkst nepiemērot. |
| --- | --- |

6.24.9.2.

Kā palīgapgaismojuma luktura funkciju drīkst ieslēgt apstiprinātus lukturus, kas izstaro baltu gaismu, izņemot tālās gaismas lukturus, dienas gaitas lukturus un atpakaļgaitas lukturus. Tos drīkst ieslēgt arī kopā ar ārējiem palīgapgaismojuma lukturiem, un 5.11. un 5.12. punkta nosacījumus drīkst nepiemērot.

| 6.24.9.3. | Tehniskais dienests tipa apstiprinātāju iestādi apmierinošā veidā veic vizuālu testu, lai verificētu, ka ārējo palīgapgaismojuma lukturu redzamās virsmas nav tieši redzamas, vērotājam pārvietojoties pa zonas robežu šķērsplaknē, kas atrodas 10 m uz priekšu no transportlīdzekļa priekšas, šķērsplaknē, kas atrodas 10 m uz aizmuguri no transportlīdzekļa aizmugures un divās garenplaknēs, kas atrodas 10 m no transportlīdzekļa katrā pusē; šīs četras plaknes stiepjas no 1 m līdz 3 m virs zemes un perpendikulāri tai, kā parādīts 14. pielikumā.
  Pēc pieteikuma iesniedzēja pieprasījuma un ar tehniskā dienesta piekrišanu par šīs prasības izpildi drīkst pārliecināties, izmantojot rasējumu vai simulāciju. |
| --- | --- |

6.24.9.3.

Tehniskais dienests tipa apstiprinātāju iestādi apmierinošā veidā veic vizuālu testu, lai verificētu, ka ārējo palīgapgaismojuma lukturu redzamās virsmas nav tieši redzamas, vērotājam pārvietojoties pa zonas robežu šķērsplaknē, kas atrodas 10 m uz priekšu no transportlīdzekļa priekšas, šķērsplaknē, kas atrodas 10 m uz aizmuguri no transportlīdzekļa aizmugures un divās garenplaknēs, kas atrodas 10 m no transportlīdzekļa katrā pusē; šīs četras plaknes stiepjas no 1 m līdz 3 m virs zemes un perpendikulāri tai, kā parādīts 14. pielikumā.

Pēc pieteikuma iesniedzēja pieprasījuma un ar tehniskā dienesta piekrišanu par šīs prasības izpildi drīkst pārliecināties, izmantojot rasējumu vai simulāciju.

| 6.25. | Aizmugurējas sadursmes brīdinājuma signāls |
| --- | --- |

6.25.

Aizmugurējas sadursmes brīdinājuma signāls

| 6.25.1. | Esība
  Neobligāts
  Aizmugurējas sadursmes brīdinājuma signālu dod ar vienlaicīgu visu to virzienrādītāju lukturu darbību, kas uzstādīti, kā aprakstīts 6.25.7. punktā. |
| --- | --- |

6.25.1.

Esība

Neobligāts

Aizmugurējas sadursmes brīdinājuma signālu dod ar vienlaicīgu visu to virzienrādītāju lukturu darbību, kas uzstādīti, kā aprakstīts 6.25.7. punktā.

| 6.25.2. | Skaits
  Kā noteikts 6.5.2. punktā. |
| --- | --- |

6.25.2.

Skaits

Kā noteikts 6.5.2. punktā.

| 6.25.3. | Izkārtojums
  Kā noteikts 6.5.3. punktā. |
| --- | --- |

6.25.3.

Izkārtojums

Kā noteikts 6.5.3. punktā.

| 6.25.4. | Novietojums
  Kā noteikts 6.5.4. punktā. |
| --- | --- |

6.25.4.

Novietojums

Kā noteikts 6.5.4. punktā.

| 6.25.5. | Ģeometriskā redzamība
  Kā noteikts 6.5.5. punktā. |
| --- | --- |

6.25.5.

Ģeometriskā redzamība

Kā noteikts 6.5.5. punktā.

| 6.25.6. | Orientācija
  Kā noteikts 6.5.6. punktā. |
| --- | --- |

6.25.6.

Orientācija

Kā noteikts 6.5.6. punktā.

| 6.25.7. | Elektriskie slēgumi. Pieteikuma iesniedzējs pierāda atbilstību šīm prasībām, izmantojot simulāciju vai citus verifikācijas līdzekļus, kas ir pieņemami par tipa apstiprināšanu atbildīgajam tehniskajam dienestam. |
| --- | --- |

6.25.7.

Elektriskie slēgumi. Pieteikuma iesniedzējs pierāda atbilstību šīm prasībām, izmantojot simulāciju vai citus verifikācijas līdzekļus, kas ir pieņemami par tipa apstiprināšanu atbildīgajam tehniskajam dienestam.

| 6.25.7.1. | Visiem aizmugurējas sadursmes brīdinājuma signāla lukturiem jāmirgo sinhroni ar frekvenci 4,0 +/– 1,0 Hz. |
| --- | --- |

6.25.7.1.

Visiem aizmugurējas sadursmes brīdinājuma signāla lukturiem jāmirgo sinhroni ar frekvenci 4,0 +/– 1,0 Hz.

| 6.25.7.1.1. | Tomēr, ja kādā no aizmugurējas sadursmes brīdinājuma signāla lukturiem transportlīdzekļa aizmugurē izmanto kvēldiega gaismas avotus, frekvencei ir jābūt 4,0 +0,0/–1,0 Hz. |
| --- | --- |

6.25.7.1.1.

Tomēr, ja kādā no aizmugurējas sadursmes brīdinājuma signāla lukturiem transportlīdzekļa aizmugurē izmanto kvēldiega gaismas avotus, frekvencei ir jābūt 4,0 +0,0/–1,0 Hz.

| 6.25.7.2. | Aizmugurējas sadursmes brīdinājuma signālam jādarbojas neatkarīgi no citiem lukturiem. |
| --- | --- |

6.25.7.2.

Aizmugurējas sadursmes brīdinājuma signālam jādarbojas neatkarīgi no citiem lukturiem.

| 6.25.7.3. | Aizmugurējas sadursmes brīdinājuma signālam jāieslēdzas un jāizslēdzas automātiski. |
| --- | --- |

6.25.7.3.

Aizmugurējas sadursmes brīdinājuma signālam jāieslēdzas un jāizslēdzas automātiski.

| 6.25.7.4. | Aizmugurējas sadursmes brīdinājuma signāls nedrīkst ieslēgties, ja ir aktivēti virzienrādītāju lukturi, avārijas brīdinājuma signāls vai avārijas bremzēšanas signāls. |
| --- | --- |

6.25.7.4.

Aizmugurējas sadursmes brīdinājuma signāls nedrīkst ieslēgties, ja ir aktivēti virzienrādītāju lukturi, avārijas brīdinājuma signāls vai avārijas bremzēšanas signāls.

| 6.25.7.5. | Aizmugurējas sadursmes brīdinājuma signāls drīkst ieslēgties tikai šādos apstākļos:







  Vr | ieslēgšanās |
| --- | --- | --- |
| Vr > 30 km/h | TTC ≤ 1,4 |
| Vr ≤ 30 km/h | TTC ≤ 1,4 / 30 ×Vr |

6.25.7.5.

Aizmugurējas sadursmes brīdinājuma signāls drīkst ieslēgties tikai šādos apstākļos:

Vr

Vr

ieslēgšanās

ieslēgšanās

Vr > 30 km/h

TTC ≤ 1,4

TTC

Vr ≤ 30 km/h

TTC ≤ 1,4 / 30 ×Vr

TTC

“Vr (relatīvais ātrums)”: ir ātruma starpība starp transportlīdzekli ar aizmugurējas sadursmes brīdinājuma signālu un tajā pašā joslā sekojošu transportlīdzekli.

“
  TTC (laiks līdz sadursmei)”: ir aplēsts laiks līdz transportlīdzekļa ar aizmugurējas sadursmes brīdinājuma signālu un sekojošā transportlīdzekļa sadursmei, pieņemot, ka relatīvais ātrums saglabājas konstants kā aplēses veikšanas brīdī.

TTC

| 6.25.7.6. | Aizmugurējas sadursmes brīdinājuma signāla ieslēgšanas laikposms nedrīkst būt ilgāks kā 3 sekundes. |
| --- | --- |

6.25.7.6.

Aizmugurējas sadursmes brīdinājuma signāla ieslēgšanas laikposms nedrīkst būt ilgāks kā 3 sekundes.

| 6.25.8. | Signalizators
  Neobligāts |
| --- | --- |

6.25.8.

Signalizators

Neobligāts

| 6.26. | Manevrēšanas lukturi (ANO Noteikumi Nr. 23 vai 148) |
| --- | --- |

6.26.

Manevrēšanas lukturi (ANO Noteikumi Nr. 23 vai 148)

| 6.26.1. | Esība
  Mehāniskajiem transportlīdzekļiem nav obligāti. |
| --- | --- |

6.26.1.

Esība

Mehāniskajiem transportlīdzekļiem nav obligāti.

| 6.26.2. | Skaits
  Viens vai divi (viens katrā pusē). |
| --- | --- |

6.26.2.

Skaits

Viens vai divi (viens katrā pusē).

| 6.26.3. | Izkārtojums
  Īpašu prasību nav, tomēr piemēro 6.26.9. punkta prasības. |
| --- | --- |

6.26.3.

Izkārtojums

Īpašu prasību nav, tomēr piemēro 6.26.9. punkta prasības.

| 6.26.4. | Novietojums
  Īpašu prasību nav. |
| --- | --- |

6.26.4.

Novietojums

Īpašu prasību nav.

| 6.26.5. | Ģeometriskā redzamība
  Īpašu prasību nav. |
| --- | --- |

6.26.5.

Ģeometriskā redzamība

Īpašu prasību nav.

| 6.26.6. | Orientācija
  Uz leju, tomēr piemēro 6.26.9. punkta prasības. |
| --- | --- |

6.26.6.

Orientācija

Uz leju, tomēr piemēro 6.26.9. punkta prasības.

| 6.26.7. | Elektriskie slēgumi
  Manevrēšanas lukturiem ir jābūt saslēgtiem tā, ka tos nevar ieslēgt, ja tajā pašā laikā nav ieslēgti tālās gaismas lukturi vai tuvās gaismas lukturi.
  Manevrēšanas lukturim(-iem) jāieslēdzas automātiski lēniem manevriem ar ātrumu līdz 15 km/h ar nosacījumu, ka izpildās viens no šādiem nosacījumiem:






  a) | pirms transportlīdzeklis uzsāk kustību pirmo reizi pēc spēkiekārtas sistēmas katras manuālās aktivēšanas vai |
| --- | --- | --- |

6.26.7.

Elektriskie slēgumi

Manevrēšanas lukturiem ir jābūt saslēgtiem tā, ka tos nevar ieslēgt, ja tajā pašā laikā nav ieslēgti tālās gaismas lukturi vai tuvās gaismas lukturi.

Manevrēšanas lukturim(-iem) jāieslēdzas automātiski lēniem manevriem ar ātrumu līdz 15 km/h ar nosacījumu, ka izpildās viens no šādiem nosacījumiem:

a)

pirms transportlīdzeklis uzsāk kustību pirmo reizi pēc spēkiekārtas sistēmas katras manuālās aktivēšanas vai

| b) | ir ieslēgts atpakaļgaitas pārnesums, vai |
| --- | --- |

b)

ir ieslēgts atpakaļgaitas pārnesums, vai

| c) | darbojas uz kameru balstīta sistēma, kas palīdz veikt manevrus novietošanai stāvvietā. |
| --- | --- |

c)

darbojas uz kameru balstīta sistēma, kas palīdz veikt manevrus novietošanai stāvvietā.

Manevrēšanas lukturiem automātiski jāizslēdzas, ja transportlīdzekļa kustības ātrums uz priekšu pārsniedz 15 km/h, un tiem jāpaliek izslēgtiem, līdz no jauna izpildās to ieslēgšanās nosacījumi.

| 6.26.8. | Signalizators
  Īpašu prasību nav. |
| --- | --- |

6.26.8.

Signalizators

Īpašu prasību nav.

| 6.26.9. | Citas prasības |
| --- | --- |

6.26.9.

Citas prasības

| 6.26.9.1. | Tehniskais dienests tipa apstiprinātāju iestādi apmierinošā veidā veic vizuālu testu, lai verificētu, ka šo lukturu redzamās virsmas nav tieši redzamas, vērotājam pārvietojoties pa zonas robežu šķērsplaknē, kas atrodas 10 m uz priekšu no transportlīdzekļa priekšas, šķērsplaknē, kas atrodas 10 m uz aizmuguri no transportlīdzekļa aizmugures un divās garenplaknēs, kas atrodas 10 m no transportlīdzekļa katrā pusē; šīs četras plaknes stiepjas no 1 m līdz 3 m virs zemes un perpendikulāri tai, kā parādīts 14. pielikumā. |
| --- | --- |

6.26.9.1.

Tehniskais dienests tipa apstiprinātāju iestādi apmierinošā veidā veic vizuālu testu, lai verificētu, ka šo lukturu redzamās virsmas nav tieši redzamas, vērotājam pārvietojoties pa zonas robežu šķērsplaknē, kas atrodas 10 m uz priekšu no transportlīdzekļa priekšas, šķērsplaknē, kas atrodas 10 m uz aizmuguri no transportlīdzekļa aizmugures un divās garenplaknēs, kas atrodas 10 m no transportlīdzekļa katrā pusē; šīs četras plaknes stiepjas no 1 m līdz 3 m virs zemes un perpendikulāri tai, kā parādīts 14. pielikumā.

| 6.26.9.2. | Pēc pieteikuma iesniedzēja pieprasījuma un ar tehniskā dienesta piekrišanu 6.26.9.1. punkta prasības izpildi drīkst verificēt, izmantojot rasējumu vai simulāciju, vai drīkst uzskatīt par izpildītu, ja uzstādīšanas nosacījumi atbilst ANO Noteikumu Nr. 23 6.2.2. punktam vai ANO Noteikumu Nr. 148 5.10.2. punktam, kā norādīts 1. pielikumā dotā paziņojuma dokumenta 9. punktā. |
| --- | --- |

6.26.9.2.

Pēc pieteikuma iesniedzēja pieprasījuma un ar tehniskā dienesta piekrišanu 6.26.9.1. punkta prasības izpildi drīkst verificēt, izmantojot rasējumu vai simulāciju, vai drīkst uzskatīt par izpildītu, ja uzstādīšanas nosacījumi atbilst ANO Noteikumu Nr. 23 6.2.2. punktam vai ANO Noteikumu Nr. 148 5.10.2. punktam, kā norādīts 1. pielikumā dotā paziņojuma dokumenta 9. punktā.

7.   TRANSPORTLĪDZEKĻA TIPA VAI TAJĀ UZSTĀDĪTO APGAISMES IERĪČU UN GAISMAS SIGNĀLIERĪČU PĀRVEIDOJUMI UN APSTIPRINĀJUMA PAPLAŠINĀJUMI

| 7.1. | Par katru transportlīdzekļa tipa vai apgaismes ierīču vai gaismas signālierīču uzstādījuma, vai 3.2.2. punktā minētā saraksta pārveidojumu paziņo tipa apstiprinātājai iestādei, kas apstiprinājusi doto transportlīdzekļa tipu. Šī iestāde tad drīkst vai nu: |
| --- | --- |

7.1.

Par katru transportlīdzekļa tipa vai apgaismes ierīču vai gaismas signālierīču uzstādījuma, vai 3.2.2. punktā minētā saraksta pārveidojumu paziņo tipa apstiprinātājai iestādei, kas apstiprinājusi doto transportlīdzekļa tipu. Šī iestāde tad drīkst vai nu:

| 7.1.1. | uzskatīt, ka veiktajiem pārveidojumiem nevarētu būt vērā ņemamas nelabvēlīgas sekas un ka transportlīdzeklis joprojām atbilst prasībām; vai |
| --- | --- |

7.1.1.

uzskatīt, ka veiktajiem pārveidojumiem nevarētu būt vērā ņemamas nelabvēlīgas sekas un ka transportlīdzeklis joprojām atbilst prasībām; vai

| 7.1.2. | par testu veikšanu atbildīgajam tehniskajam dienestam pieprasīt jaunu testa ziņojumu. |
| --- | --- |

7.1.2.

par testu veikšanu atbildīgajam tehniskajam dienestam pieprasīt jaunu testa ziņojumu.

| 7.2. | Noteikumu 4.3. punktā noteiktajā kārtībā apliecinājumu par apstiprinājuma paplašinājumu vai atteikumu, norādot izmaiņas, paziņo šos noteikumus piemērojošajām Nolīguma pusēm. |
| --- | --- |

7.2.

Noteikumu 4.3. punktā noteiktajā kārtībā apliecinājumu par apstiprinājuma paplašinājumu vai atteikumu, norādot izmaiņas, paziņo šos noteikumus piemērojošajām Nolīguma pusēm.

| 7.3. | Tipa apstiprinātāja iestāde, kas izdod apstiprinājuma paplašinājumu, piešķir tam sērijas numuru un par to informē pārējās šos noteikumus piemērojošās 1958. gada Nolīguma puses, izmantojot šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam atbilstošu paziņojuma veidlapu. |
| --- | --- |

7.3.

Tipa apstiprinātāja iestāde, kas izdod apstiprinājuma paplašinājumu, piešķir tam sērijas numuru un par to informē pārējās šos noteikumus piemērojošās 1958. gada Nolīguma puses, izmantojot šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam atbilstošu paziņojuma veidlapu.

8.   RAŽOŠANAS ATBILSTĪBA

Ražošanas atbilstības procedūrām jāatbilst Nolīguma 2. papildinājumā (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) noteiktajām, ievērojot šādas prasības.

| 8.1. | Ikvienu transportlīdzekli, kas apstiprināts atbilstīgi šiem noteikumiem, ražo tā, ka tas atbilst apstiprinātajam tipam, izpildot 5. un 6. punktā noteiktās prasības. |
| --- | --- |

8.1.

Ikvienu transportlīdzekli, kas apstiprināts atbilstīgi šiem noteikumiem, ražo tā, ka tas atbilst apstiprinātajam tipam, izpildot 5. un 6. punktā noteiktās prasības.

| 8.2. | Apstiprinājuma turētājs jo īpaši: |
| --- | --- |

8.2.

Apstiprinājuma turētājs jo īpaši:

| 8.2.1. | nodrošina transportlīdzekļu kvalitātes efektīvas kontroles procedūras saistībā ar visiem aspektiem, kas attiecas uz 5. un 6. punktā noteikto prasību ievērošanu; |
| --- | --- |

8.2.1.

nodrošina transportlīdzekļu kvalitātes efektīvas kontroles procedūras saistībā ar visiem aspektiem, kas attiecas uz 5. un 6. punktā noteikto prasību ievērošanu;

| 8.2.2. | nodrošina, ka attiecībā uz katru transportlīdzekļa tipu tiek veikti vismaz šo noteikumu 9. pielikumā noteiktie testi vai fiziskas pārbaudes, kas ļauj iegūt līdzvērtīgu informāciju. |
| --- | --- |

8.2.2.

nodrošina, ka attiecībā uz katru transportlīdzekļa tipu tiek veikti vismaz šo noteikumu 9. pielikumā noteiktie testi vai fiziskas pārbaudes, kas ļauj iegūt līdzvērtīgu informāciju.

| 8.3. | Tipa apstiprinātāja iestāde drīkst veikt jebkuru šajos noteikumos noteikto testu. Šos testus veic izlases kārtā ņemtiem paraugiem, netraucējot ražotājiem pildīt piegādes saistības. |
| --- | --- |

8.3.

Tipa apstiprinātāja iestāde drīkst veikt jebkuru šajos noteikumos noteikto testu. Šos testus veic izlases kārtā ņemtiem paraugiem, netraucējot ražotājiem pildīt piegādes saistības.

| 8.4. | Tipa apstiprinātājai iestādei jātiecas uz inspicēšanas biežumu viena reize gadā. Taču to izlemj tipa apstiprinātāja iestāde pēc saviem ieskatiem un atbilstīgi savai pārliecībai par pasākumiem ražošanas atbilstības kontroles efektīvai nodrošināšanai. Neapmierinošu rezultātu reģistrēšanas gadījumā tipa apstiprinātāja iestāde nodrošina, ka tiek veikti visi nepieciešamie pasākumi iespējami ātrai ražošanas atbilstības atjaunošanai. |
| --- | --- |

8.4.

Tipa apstiprinātājai iestādei jātiecas uz inspicēšanas biežumu viena reize gadā. Taču to izlemj tipa apstiprinātāja iestāde pēc saviem ieskatiem un atbilstīgi savai pārliecībai par pasākumiem ražošanas atbilstības kontroles efektīvai nodrošināšanai. Neapmierinošu rezultātu reģistrēšanas gadījumā tipa apstiprinātāja iestāde nodrošina, ka tiek veikti visi nepieciešamie pasākumi iespējami ātrai ražošanas atbilstības atjaunošanai.

9.   SANKCIJAS PAR RAŽOŠANAS NEATBILSTĪBU

| 9.1. | Apstiprinājumu, kas atbilstīgi šiem noteikumiem piešķirts attiecībā uz transportlīdzekļa tipu, drīkst anulēt, ja nav izpildītas prasības vai ja transportlīdzeklis, uz kura ir apstiprinājuma marķējums, neatbilst apstiprinātajam tipam. |
| --- | --- |

9.1.

Apstiprinājumu, kas atbilstīgi šiem noteikumiem piešķirts attiecībā uz transportlīdzekļa tipu, drīkst anulēt, ja nav izpildītas prasības vai ja transportlīdzeklis, uz kura ir apstiprinājuma marķējums, neatbilst apstiprinātajam tipam.

| 9.2. | Ja šos noteikumus piemērojoša Nolīguma puse anulē tās iepriekš piešķirtu apstiprinājumu, tā nekavējoties informē par to pārējās šos noteikumus piemērojošās Nolīguma puses, izmantojot noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam atbilstošu paziņojuma veidlapu. |
| --- | --- |

9.2.

Ja šos noteikumus piemērojoša Nolīguma puse anulē tās iepriekš piešķirtu apstiprinājumu, tā nekavējoties informē par to pārējās šos noteikumus piemērojošās Nolīguma puses, izmantojot noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam atbilstošu paziņojuma veidlapu.

10.   RAŽOŠANAS PILNĪGA IZBEIGŠANA

Ja apstiprinājuma turētājs pilnīgi izbeidz saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprināta transportlīdzekļa tipa ražošanu, viņš par to informē iestādi, kas piešķīrusi apstiprinājumu. Saņēmusi attiecīgo paziņojumu, šī iestāde informē pārējās šos noteikumus piemērojošās Nolīguma puses, izmantojot šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam atbilstošu paziņojuma veidlapu.

11.   PAR APSTIPRINĀŠANAS TESTU VEIKŠANU ATBILDĪGO TEHNISKO DIENESTU UN TIPA APSTIPRINĀTĀJU IESTĀŽU NOSAUKUMI UN ADRESES

Šos noteikumus piemērojošās 1958. gada Nolīguma puses paziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas sekretariātam to tehnisko dienestu nosaukumus un adreses, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, un to tipa apstiprinātāju iestāžu nosaukumus un adreses, kuras piešķir apstiprinājumu un kurām nosūta veidlapas, kas apliecina citās valstīs izdotu apstiprinājumu, apstiprinājuma paplašinājumu, atteikumu vai anulēšanu.

12.   PĀREJAS NOTEIKUMI

| 12.1 | Vispārīgi |
| --- | --- |

12.1

Vispārīgi

| 12.1.1. | No dienas, kad oficiāli stājas spēkā jaunākās sērijas grozījumi, neviena Nolīguma puse, kas piemēro šos noteikumus, neatsaka piešķirt apstiprinājumu atbilstīgi šiem noteikumiem, kas grozīti ar šīs jaunākās sērijas grozījumiem. |
| --- | --- |

12.1.1.

No dienas, kad oficiāli stājas spēkā jaunākās sērijas grozījumi, neviena Nolīguma puse, kas piemēro šos noteikumus, neatsaka piešķirt apstiprinājumu atbilstīgi šiem noteikumiem, kas grozīti ar šīs jaunākās sērijas grozījumiem.

| 12.1.2. | No dienas, kad oficiāli stājas spēkā jaunākās sērijas grozījumi, neviena Nolīguma puse, kas piemēro šos noteikumus, neatsaka piešķirt nacionālo vai reģionālo tipa apstiprinājumu transportlīdzekļa tipam, kas apstiprināts atbilstīgi šiem noteikumiem, kas grozīti ar šīs jaunākās sērijas grozījumiem. |
| --- | --- |

12.1.2.

No dienas, kad oficiāli stājas spēkā jaunākās sērijas grozījumi, neviena Nolīguma puse, kas piemēro šos noteikumus, neatsaka piešķirt nacionālo vai reģionālo tipa apstiprinājumu transportlīdzekļa tipam, kas apstiprināts atbilstīgi šiem noteikumiem, kas grozīti ar šīs jaunākās sērijas grozījumiem.

| 12.1.3. | Laikā no dienas, kad oficiāli stājas spēkā jaunākās sērijas grozījumi, un līdz to obligātai piemērošanai jauniem tipa apstiprinājumiem Nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, turpina piešķirt apstiprinājumus tiem transportlīdzekļu tipiem, kas atbilst šo noteikumu prasībām, kas grozīti ar visu piemērojamo iepriekšējo sēriju grozījumiem. |
| --- | --- |

12.1.3.

Laikā no dienas, kad oficiāli stājas spēkā jaunākās sērijas grozījumi, un līdz to obligātai piemērošanai jauniem tipa apstiprinājumiem Nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, turpina piešķirt apstiprinājumus tiem transportlīdzekļu tipiem, kas atbilst šo noteikumu prasībām, kas grozīti ar visu piemērojamo iepriekšējo sēriju grozījumiem.

| 12.1.4. | Spēkā esošie apstiprinājumi atbilstīgi šiem noteikumiem, kas piešķirti līdz dienai, no kuras obligāti jāpiemēro jaunākās sērijas grozījumi, paliek spēkā uz nenoteiktu laiku, un Nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, turpina tos atzīt un neatsakās piešķirt tiem apstiprinājuma paplašinājumus (izņemot to, kas norādīts 12.1.6. punktā). |
| --- | --- |

12.1.4.

Spēkā esošie apstiprinājumi atbilstīgi šiem noteikumiem, kas piešķirti līdz dienai, no kuras obligāti jāpiemēro jaunākās sērijas grozījumi, paliek spēkā uz nenoteiktu laiku, un Nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, turpina tos atzīt un neatsakās piešķirt tiem apstiprinājuma paplašinājumus (izņemot to, kas norādīts 12.1.6. punktā).

| 12.1.5. | Ja atbilstīgi kādiem no iepriekšējo sēriju grozījumiem apstiprināts transportlīdzekļa tips atbilst šo noteikumu prasībām, kas grozīti ar jaunākās sērijas grozījumiem, Nolīguma puse, kas piešķīrusi apstiprinājumu, par to paziņo citām Nolīguma pusēm, kas piemēro šos noteikumus. |
| --- | --- |

12.1.5.

Ja atbilstīgi kādiem no iepriekšējo sēriju grozījumiem apstiprināts transportlīdzekļa tips atbilst šo noteikumu prasībām, kas grozīti ar jaunākās sērijas grozījumiem, Nolīguma puse, kas piešķīrusi apstiprinājumu, par to paziņo citām Nolīguma pusēm, kas piemēro šos noteikumus.

| 12.1.6. | Neatkarīgi no 12.1.4. punkta Nolīguma pusēm, kas šos noteikumus sāk piemērot pēc jaunākās sērijas grozījumu stāšanās spēkā, nav pienākuma pieņemt apstiprinājumus, kas piešķirti saskaņā ar šo noteikumu jebkuras iepriekšējās sērijas grozījumiem. |
| --- | --- |

12.1.6.

Neatkarīgi no 12.1.4. punkta Nolīguma pusēm, kas šos noteikumus sāk piemērot pēc jaunākās sērijas grozījumu stāšanās spēkā, nav pienākuma pieņemt apstiprinājumus, kas piešķirti saskaņā ar šo noteikumu jebkuras iepriekšējās sērijas grozījumiem.

| 12.1.7. | Līdz turpmākam paziņojumam Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram Japāna deklarē, ka saistībā ar apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu Japānai būs saistošas tikai tās nolīguma, kam pievienoti šie noteikumi, prasības, kas attiecas uz M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem. |
| --- | --- |

12.1.7.

Līdz turpmākam paziņojumam Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram Japāna deklarē, ka saistībā ar apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu Japānai būs saistošas tikai tās nolīguma, kam pievienoti šie noteikumi, prasības, kas attiecas uz M1

1

| 12.2. | Pārejas noteikumi, kas piemērojami 03. sērijas grozījumiem
  Nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus:






  a) | no 2007. gada 10. oktobra (12 mēneši pēc spēkā stāšanās dienas) apstiprinājumus piešķir tikai tad, ja apstiprināmais transportlīdzekļa tips atbilst šo noteikumu prasībām, kas grozīti ar 03. sērijas grozījumiem; |
| --- | --- | --- |

12.2.

Pārejas noteikumi, kas piemērojami 03. sērijas grozījumiem

Nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus:

a)

no 2007. gada 10. oktobra (12 mēneši pēc spēkā stāšanās dienas) apstiprinājumus piešķir tikai tad, ja apstiprināmais transportlīdzekļa tips atbilst šo noteikumu prasībām, kas grozīti ar 03. sērijas grozījumiem;

| b) | līdz 2009. gada 9. oktobrim (36 mēneši pēc spēkā stāšanās dienas) neatsaka nacionālo vai reģionālo tipa apstiprinājumu transportlīdzekļa tipam, kas apstiprināts atbilstīgi šo noteikumu jebkuras iepriekšējās sērijas grozījumiem; |
| --- | --- |

b)

līdz 2009. gada 9. oktobrim (36 mēneši pēc spēkā stāšanās dienas) neatsaka nacionālo vai reģionālo tipa apstiprinājumu transportlīdzekļa tipam, kas apstiprināts atbilstīgi šo noteikumu jebkuras iepriekšējās sērijas grozījumiem;

| c) | no 2009. gada 10. oktobra (36 mēneši pēc spēkā stāšanās dienas) drīkst atteikt pirmo nacionālo vai reģionālo ekspluatācijas uzsākšanu N2 kategorijas transportlīdzekļiem (kuru maksimālā masa pārsniedz 7,5 tonnas), N3, O3 un O4 kategorijas transportlīdzekļiem, kuru platums pārsniedz 2 100 mm (attiecībā uz aizmugurējiem marķējumiem) un garums pārsniedz 6 000 mm (attiecībā uz sānu marķējumiem), izņemot puspiekabju vilcējus un nepabeigtus transportlīdzekļus, kuri neatbilst šo noteikumu 03. sērijas grozījumu prasībām; |
| --- | --- |

c)

no 2009. gada 10. oktobra (36 mēneši pēc spēkā stāšanās dienas) drīkst atteikt pirmo nacionālo vai reģionālo ekspluatācijas uzsākšanu N2 kategorijas transportlīdzekļiem (kuru maksimālā masa pārsniedz 7,5 tonnas), N3, O3 un O4 kategorijas transportlīdzekļiem, kuru platums pārsniedz 2 100 mm (attiecībā uz aizmugurējiem marķējumiem) un garums pārsniedz 6 000 mm (attiecībā uz sānu marķējumiem), izņemot puspiekabju vilcējus un nepabeigtus transportlīdzekļus, kuri neatbilst šo noteikumu 03. sērijas grozījumu prasībām;

2

3

3

4

| d) | neatkarīgi no 12.1.4. punktā noteiktā no 2011. gada 10. oktobra (60 mēneši pēc spēkā stāšanās dienas) vairs neatzīst apstiprinājumus atbilstīgi šiem noteikumiem, kas N2 kategorijas transportlīdzekļiem (kuru maksimālā masa pārsniedz 7,5 tonnas), N3, O3 un O4 kategorijas transportlīdzekļiem, kuru platums pārsniedz 2 100 mm (attiecībā uz aizmugurējiem marķējumiem) un garums pārsniedz 6 000 mm (attiecībā uz sānu marķējumiem), izņemot puspiekabju vilcējus un nepabeigtus transportlīdzekļus, piešķirti saskaņā ar jebkuras iepriekšējās sērijas grozījumiem, kas zaudē spēku; |
| --- | --- |

d)

neatkarīgi no 12.1.4. punktā noteiktā no 2011. gada 10. oktobra (60 mēneši pēc spēkā stāšanās dienas) vairs neatzīst apstiprinājumus atbilstīgi šiem noteikumiem, kas N2 kategorijas transportlīdzekļiem (kuru maksimālā masa pārsniedz 7,5 tonnas), N3, O3 un O4 kategorijas transportlīdzekļiem, kuru platums pārsniedz 2 100 mm (attiecībā uz aizmugurējiem marķējumiem) un garums pārsniedz 6 000 mm (attiecībā uz sānu marķējumiem), izņemot puspiekabju vilcējus un nepabeigtus transportlīdzekļus, piešķirti saskaņā ar jebkuras iepriekšējās sērijas grozījumiem, kas zaudē spēku;

2

3

3

4

| e) | no 2010. gada 12. jūnija (36 mēneši pēc 03. sērijas grozījumu 3. papildinājuma spēkā stāšanās dienas) apstiprinājumus piešķir tikai tad, ja apstiprināmais transportlīdzekļa tips atbilst šo noteikumu prasībām, kas grozīti ar 03. sērijas grozījumu 3. papildinājumu; |
| --- | --- |

e)

no 2010. gada 12. jūnija (36 mēneši pēc 03. sērijas grozījumu 3. papildinājuma spēkā stāšanās dienas) apstiprinājumus piešķir tikai tad, ja apstiprināmais transportlīdzekļa tips atbilst šo noteikumu prasībām, kas grozīti ar 03. sērijas grozījumu 3. papildinājumu;

| f) | līdz 2010. gada 11. janvārim (18 mēneši pēc dienas, kad oficiāli stājās spēkā 03. sērijas grozījumu 4. papildinājums) turpina piešķirt apstiprinājumus jauniem transportlīdzekļu tipiem, kas neatbilst prasībām priekšējo miglas lukturu vertikālajai orientācijai (6.3.6.1.1. punkts) un/vai virzienrādītāju lukturu darbības signalizatoram (6.5.8. punkts), un/vai attiecībā uz dienas gaitas lukturu izslēgšanos (6.19.7.3. punkts); |
| --- | --- |

f)

līdz 2010. gada 11. janvārim (18 mēneši pēc dienas, kad oficiāli stājās spēkā 03. sērijas grozījumu 4. papildinājums) turpina piešķirt apstiprinājumus jauniem transportlīdzekļu tipiem, kas neatbilst prasībām priekšējo miglas lukturu vertikālajai orientācijai (6.3.6.1.1. punkts) un/vai virzienrādītāju lukturu darbības signalizatoram (6.5.8. punkts), un/vai attiecībā uz dienas gaitas lukturu izslēgšanos (6.19.7.3. punkts);

| g) | līdz 2011. gada 10. oktobrim (60 mēneši pēc oficiālās spēkā stāšanās dienas) turpina piešķirt apstiprinājumus jauniem transportlīdzekļu tipiem, kas neatbilst prasībām pamanāmības marķējumu kumulatīvajam garumam (6.21.4.1.3. punkts) (18). |
| --- | --- |

g)

līdz 2011. gada 10. oktobrim (60 mēneši pēc oficiālās spēkā stāšanās dienas) turpina piešķirt apstiprinājumus jauniem transportlīdzekļu tipiem, kas neatbilst prasībām pamanāmības marķējumu kumulatīvajam garumam (6.21.4.1.3. punkts) (18).

18

| 12.3. | Pārejas noteikumi, kas piemērojami 04. sērijas grozījumiem
  Nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus:






  a) | no 2011. gada 7. februāra M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem un no 2012. gada 7. augusta pārējo kategoriju transportlīdzekļiem (attiecīgi 30 un 48 mēneši pēc oficiālās spēkā stāšanās dienas) piešķir apstiprinājumus tikai tad, ja apstiprināmais transportlīdzekļa tips atbilst šo noteikumu prasībām, kas grozīti ar 04. sērijas grozījumiem; |
| --- | --- | --- |

12.3.

Pārejas noteikumi, kas piemērojami 04. sērijas grozījumiem

Nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus:

a)

no 2011. gada 7. februāra M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem un no 2012. gada 7. augusta pārējo kategoriju transportlīdzekļiem (attiecīgi 30 un 48 mēneši pēc oficiālās spēkā stāšanās dienas) piešķir apstiprinājumus tikai tad, ja apstiprināmais transportlīdzekļa tips atbilst šo noteikumu prasībām, kas grozīti ar 04. sērijas grozījumiem;

1

1

| b) | pēc 2009. gada 22. jūlija (04. sērijas grozījumu 2. papildinājuma spēkā stāšanās diena) turpina piešķirt apstiprinājumus transportlīdzekļu tipiem, kuri neatbilst ar 04. sērijas grozījumu 2. papildinājumu grozītajām 5.2.1. punkta prasībām, ja tie ir aprīkoti ar galvenajiem lukturiem, kas apstiprināti atbilstīgi Noteikumiem Nr. 98 (pirms 9. papildinājuma) vai Noteikumiem Nr. 112 (pirms 8. papildinājuma); |
| --- | --- |

b)

pēc 2009. gada 22. jūlija (04. sērijas grozījumu 2. papildinājuma spēkā stāšanās diena) turpina piešķirt apstiprinājumus transportlīdzekļu tipiem, kuri neatbilst ar 04. sērijas grozījumu 2. papildinājumu grozītajām 5.2.1. punkta prasībām, ja tie ir aprīkoti ar galvenajiem lukturiem, kas apstiprināti atbilstīgi Noteikumiem Nr. 98 (pirms 9. papildinājuma) vai Noteikumiem Nr. 112 (pirms 8. papildinājuma);

| c) | no 2012. gada 24. oktobra (36 mēneši pēc 04. sērijas grozījumu 3. papildinājuma spēkā stāšanās dienas) piešķir apstiprinājumus tikai tad, ja apstiprināmais transportlīdzekļa tips atbilst prasībām sprieguma ierobežošanai, kuras noteiktas šo noteikumu 3.2.7. un 5.27.–5.27.4. punktā, kas grozīti ar 04. sērijas grozījumu 3. papildinājumu; |
| --- | --- |

c)

no 2012. gada 24. oktobra (36 mēneši pēc 04. sērijas grozījumu 3. papildinājuma spēkā stāšanās dienas) piešķir apstiprinājumus tikai tad, ja apstiprināmais transportlīdzekļa tips atbilst prasībām sprieguma ierobežošanai, kuras noteiktas šo noteikumu 3.2.7. un 5.27.–5.27.4. punktā, kas grozīti ar 04. sērijas grozījumu 3. papildinājumu;

| d) | līdz 2011. gada 7. februārim M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem un līdz 2012. gada 7. augustam citu kategoriju transportlīdzekļiem (attiecīgi 30 un 48 mēneši pēc dienas, kad oficiāli stājās spēkā 04. sērijas grozījumu 2. papildinājums) turpina piešķirt apstiprinājumus jauniem transportlīdzekļu tipiem, kas neatbilst prasībām attiecībā uz tādu dienas gaitas lukturu izslēgšanos, kas ir savstarpēji savietoti ar priekšējiem virzienrādītāju lukturiem (6.19.7.6. punkts). |
| --- | --- |

d)

līdz 2011. gada 7. februārim M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem un līdz 2012. gada 7. augustam citu kategoriju transportlīdzekļiem (attiecīgi 30 un 48 mēneši pēc dienas, kad oficiāli stājās spēkā 04. sērijas grozījumu 2. papildinājums) turpina piešķirt apstiprinājumus jauniem transportlīdzekļu tipiem, kas neatbilst prasībām attiecībā uz tādu dienas gaitas lukturu izslēgšanos, kas ir savstarpēji savietoti ar priekšējiem virzienrādītāju lukturiem (6.19.7.6. punkts).

1

1

| 12.3.1. | Neraugoties uz iepriekš minētajiem pārejas noteikumiem, tām Nolīguma pusēm, kuras Noteikumus Nr. 112 sāk piemērot pēc 2008. gada 7. augusta (diena, kad stājās spēkā šo noteikumu 04. sērijas grozījumi), nav pienākuma pieņemt apstiprinājumus, ja apstiprināmais transportlīdzekļa tips neatbilst šo noteikumu 6.1.2. un 6.2.2. punkta prasībām, kuri grozīti ar šo noteikumu 04. sērijas grozījumiem saistībā ar Noteikumiem Nr. 112. |
| --- | --- |

12.3.1.

Neraugoties uz iepriekš minētajiem pārejas noteikumiem, tām Nolīguma pusēm, kuras Noteikumus Nr. 112 sāk piemērot pēc 2008. gada 7. augusta (diena, kad stājās spēkā šo noteikumu 04. sērijas grozījumi), nav pienākuma pieņemt apstiprinājumus, ja apstiprināmais transportlīdzekļa tips neatbilst šo noteikumu 6.1.2. un 6.2.2. punkta prasībām, kuri grozīti ar šo noteikumu 04. sērijas grozījumiem saistībā ar Noteikumiem Nr. 112.

| 12.4. | Pārejas noteikumi, kas piemērojami 05. sērijas grozījumiem
  Nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus:






  a) | no 2015. gada 30. janvāra (48 mēneši pēc oficiālās spēkā stāšanās dienas) piešķir apstiprinājumus tikai tad, ja apstiprināmais transportlīdzekļa tips atbilst šo noteikumu prasībām, kuri grozīti ar 05. sērijas grozījumiem; |
| --- | --- | --- |

12.4.

Pārejas noteikumi, kas piemērojami 05. sērijas grozījumiem

Nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus:

a)

no 2015. gada 30. janvāra (48 mēneši pēc oficiālās spēkā stāšanās dienas) piešķir apstiprinājumus tikai tad, ja apstiprināmais transportlīdzekļa tips atbilst šo noteikumu prasībām, kuri grozīti ar 05. sērijas grozījumiem;

| b) | līdz 2016. gada 30. jūlijam jauniem M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļu tipiem un līdz 2018. gada 30. janvārim jauniem citu kategoriju transportlīdzekļu tipiem (attiecīgi 66 un 84 mēneši pēc oficiālās spēkā stāšanās dienas) piešķir apstiprinājumus, ja jaunais apstiprināmais transportlīdzekļa tips atbilst prasībām, kas noteiktas vienā vai vairākos šādos šo noteikumu punktos: 6.2.7.6.2. vai 6.2.7.6.3.–6.2.7.6.3.3., nevis šo noteikumu 6.2.7.6.1. punkta prasībām, kuri grozīti ar 05. sērijas grozījumiem. |
| --- | --- |

b)

līdz 2016. gada 30. jūlijam jauniem M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļu tipiem un līdz 2018. gada 30. janvārim jauniem citu kategoriju transportlīdzekļu tipiem (attiecīgi 66 un 84 mēneši pēc oficiālās spēkā stāšanās dienas) piešķir apstiprinājumus, ja jaunais apstiprināmais transportlīdzekļa tips atbilst prasībām, kas noteiktas vienā vai vairākos šādos šo noteikumu punktos: 6.2.7.6.2. vai 6.2.7.6.3.–6.2.7.6.3.3., nevis šo noteikumu 6.2.7.6.1. punkta prasībām, kuri grozīti ar 05. sērijas grozījumiem.

1

1

| 12.5. | Pārejas noteikumi, kas piemērojami 06. sērijas grozījumiem
  Nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus:
  no 2017. gada 18. novembra (60 mēneši pēc spēkā stāšanās dienas) piešķir apstiprinājumus tikai tad, ja apstiprināmais transportlīdzekļa tips atbilst šo noteikumu prasībām, kuri grozīti ar 06. sērijas grozījumiem. |
| --- | --- |

12.5.

Pārejas noteikumi, kas piemērojami 06. sērijas grozījumiem

Nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus:

no 2017. gada 18. novembra (60 mēneši pēc spēkā stāšanās dienas) piešķir apstiprinājumus tikai tad, ja apstiprināmais transportlīdzekļa tips atbilst šo noteikumu prasībām, kuri grozīti ar 06. sērijas grozījumiem.

| 12.6. | Pārejas noteikumi, kas piemērojami 07. sērijas grozījumiem |
| --- | --- |

12.6.

Pārejas noteikumi, kas piemērojami 07. sērijas grozījumiem

| 12.6.1. | No 07. sērijas grozījumu oficiālās spēkā stāšanās dienas neviena Nolīguma puse, kas piemēro šos noteikumus, neatsakās piešķirt vai pieņemt ANO tipa apstiprinājumus atbilstīgi šiem noteikumiem, kas grozīti ar 07. sērijas grozījumiem. |
| --- | --- |

12.6.1.

No 07. sērijas grozījumu oficiālās spēkā stāšanās dienas neviena Nolīguma puse, kas piemēro šos noteikumus, neatsakās piešķirt vai pieņemt ANO tipa apstiprinājumus atbilstīgi šiem noteikumiem, kas grozīti ar 07. sērijas grozījumiem.

| 12.6.2. | No 2022. gada 6. jūlija Nolīguma pusēm, kas piemēro šos noteikumus, nav pienākuma pieņemt ANO tipa apstiprinājumus atbilstīgi iepriekšējo sēriju grozījumiem, kas pirmo reizi izdoti pēc 2022. gada 5. jūlija. |
| --- | --- |

12.6.2.

No 2022. gada 6. jūlija Nolīguma pusēm, kas piemēro šos noteikumus, nav pienākuma pieņemt ANO tipa apstiprinājumus atbilstīgi iepriekšējo sēriju grozījumiem, kas pirmo reizi izdoti pēc 2022. gada 5. jūlija.

| 12.6.3. | Līdz 2024. gada 6. jūlijam Nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, pieņem ANO tipa apstiprinājumus atbilstīgi iepriekšējo sēriju grozījumiem un to paplašinājumus, kas pirmo reizi izdoti pirms 2022. gada 6. jūlija. |
| --- | --- |

12.6.3.

Līdz 2024. gada 6. jūlijam Nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, pieņem ANO tipa apstiprinājumus atbilstīgi iepriekšējo sēriju grozījumiem un to paplašinājumus, kas pirmo reizi izdoti pirms 2022. gada 6. jūlija.

| 12.6.4. | No 2024. gada 7. jūlija Nolīguma pusēm, kas piemēro šos noteikumus, nav pienākuma pieņemt ANO tipa apstiprinājumus, tostarp to paplašinājumus, kas izdoti atbilstīgi šo noteikumu iepriekšējās sērijas grozījumiem, bez uzstādīta avārijas bremzēšanas signāla. |
| --- | --- |

12.6.4.

No 2024. gada 7. jūlija Nolīguma pusēm, kas piemēro šos noteikumus, nav pienākuma pieņemt ANO tipa apstiprinājumus, tostarp to paplašinājumus, kas izdoti atbilstīgi šo noteikumu iepriekšējās sērijas grozījumiem, bez uzstādīta avārijas bremzēšanas signāla.

| 12.6.5. | Neskarot iepriekš minētos pārejas noteikumus, Nolīguma pusēm, kas šos noteikumus sāk piemērot pēc jaunākās sērijas grozījumu spēkā stāšanās dienas, nav pienākuma pieņemt ANO tipa apstiprinājumus, kas piešķirti saskaņā ar šo noteikumu jebkuru iepriekšējo sēriju grozījumiem. |
| --- | --- |

12.6.5.

Neskarot iepriekš minētos pārejas noteikumus, Nolīguma pusēm, kas šos noteikumus sāk piemērot pēc jaunākās sērijas grozījumu spēkā stāšanās dienas, nav pienākuma pieņemt ANO tipa apstiprinājumus, kas piešķirti saskaņā ar šo noteikumu jebkuru iepriekšējo sēriju grozījumiem.

| 12.6.6. | Neskarot 12.6.4. punktu, Nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, turpina pieņemt tipa apstiprinājumus atbilstīgi šo noteikumu iepriekšējās sērijas grozījumiem attiecībā uz transportlīdzekļa tipiem, kurus neskar 07. sērijas grozījumu ieviestās izmaiņas. |
| --- | --- |

12.6.6.

Neskarot 12.6.4. punktu, Nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, turpina pieņemt tipa apstiprinājumus atbilstīgi šo noteikumu iepriekšējās sērijas grozījumiem attiecībā uz transportlīdzekļa tipiem, kurus neskar 07. sērijas grozījumu ieviestās izmaiņas.

| 12.6.7. | Nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, neatsaka piešķirt ANO tipa apstiprinājumus saskaņā ar šo noteikumu jebkuras iepriekšējās sērijas grozījumiem vai to paplašinājumus. |
| --- | --- |

12.6.7.

Nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, neatsaka piešķirt ANO tipa apstiprinājumus saskaņā ar šo noteikumu jebkuras iepriekšējās sērijas grozījumiem vai to paplašinājumus.

---

(1)  Kā noteikts Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3), dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, 2. punktā – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

1

(2)  Attiecībā uz aizmugurējās reģistrācijas numura zīmes apgaismes ierīcēm un 5. un 6. kategorijas virzienrādītājiem izmanto terminu “gaismu izstarojoša virsma”.

2

(3)  Piemēri attiecībā uz lēmumu par lukturu savstarpēju savietošanu ir atrodami 3. pielikuma 7. daļā.

3

(4)  CIE publikācija 15.2., 1986. gads. Kolorimetrija, CIE 1931 standarta kolorimetrisks uztvērējs.

4

(5)  1958. gada Nolīguma pušu pazīšanas numuri ir norādīti Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3) 3. pielikumā, dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 6 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

5

(6)  Tas neattiecas uz īpašiem priekšmetiem, kas var tikt piestiprināti galvenā luktura ārpusē.

6

(7)  Šie noteikumi nereglamentē lukturu izstarotās gaismas krāsu koordinātu mērīšanu.

7

(8)  Dēvēts arī par balto vai bezkrāsaino atstarotāju.

8

(9)  Šie noteikumi neaizliedz šos noteikumus piemērojošajām Nolīguma pusēm savā teritorijā atļaut aizmugurē izmantot baltas krāsas pamanāmības marķējumus.

9

(10)  Kā noteikts Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3), dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, 2. punktā – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

10

(11)  Attiecīgos ANO noteikumus piemērojošās Nolīguma puses var aizliegt mehānisku tīrīšanas sistēmu izmantošanu, ja ir uzstādīti galvenie lukturi ar plastmasas lēcām un marķējumu “PL”.

11

(12)  Kā noteikts Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3), dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, 2. punktā – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

12

(13)  Jaunus transportlīdzekļu tipus, kas neatbilst šim noteikumam, drīkst turpināt apstiprināt 18 mēnešus pēc 03. sērijas grozījumu 4. papildinājuma spēkā stāšanās datuma.

13

(14)  Ja ir papildu “divas simetriski izvietotas apgaismes vienības”, horizontālais attālums drīkst būt 200 mm (attēlā – C).

14

(15)  Satiksmes virzieni ir nodalīti ar ceļu būves konstrukciju, vai tiek konstatēts attiecīgs intervāls līdz pretējā kustības virziena satiksmei. Ar to saprot pretējā virzienā braucošu transportlīdzekļu galveno lukturu mazāku nevēlamo apžilbinājumu.

15

(16)  Šo prasību nepiemēro tuvās gaismas apgaismojumam, ja līkuma izgaismošana notiek, nogriežoties pa labi labās puses satiksmē (pa kreisi – kreisās puses satiksmē).

16

(17)  Attiecīgos noteikumus piemērojošās Nolīguma puses var aizliegt mehānisku tīrīšanas sistēmu izmantošanu, ja ir uzstādīti galvenie lukturi ar plastmasas lēcām, marķētām ar marķējumu “PL”.

17

(18)  Sekretariāta piezīme. Attiecībā uz 6.21.4.1.3. punktu, lūdzu, skatīt 03. sērijas grozījumu tekstu, kas ietverti dokumentā E/ECE/324/Rev.1/Add.47/Rev.6 – E/ECE/TRANS/505/Rev.1/Add.47/Rev.6

18

---

1. PIELIKUMS

Paziņojums

(maksimālais formāts: A4 (210 mm × 297 mm))

| (1) | Izdevējs: | Iestādes nosaukums
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 10

Izdevējs:

Iestādes nosaukums

...

...

...

| par: (2) | apstiprinājuma piešķiršanu
  apstiprinājuma paplašināšanu
  apstiprinājuma atteikšanu
  apstiprinājuma anulēšanu
  ražošanas pilnīgu izbeigšanu |
| --- | --- |

par: (2)

apstiprinājuma piešķiršanu

apstiprinājuma paplašināšanu

apstiprinājuma atteikšanu

apstiprinājuma anulēšanu

ražošanas pilnīgu izbeigšanu

transportlīdzekļa tipam attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 48.

Apstiprinājuma Nr.: . ... Paplašinājuma Nr.: ...

| 1. | Transportlīdzekļa tirdzniecības nosaukums vai preču zīme: ... |
| --- | --- |
| 2. | Ražotāja dotais transportlīdzekļa tipa nosaukums: ... |
| 3. | Ražotāja nosaukums un adrese: ... |
| 4. | Ražotāja pārstāvja nosaukums un adrese, ja attiecināms: |
| 5. | Iesniegts apstiprināšanai (datums): ... |
| 6. | Par apstiprināšanas testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests: |
| 7. | Testa ziņojuma datums: ... |
| 8. | Testa ziņojuma numurs: ... |
| 9. | Īss apraksts |
| | Transportlīdzekļa apgaismes ierīces un gaismas signālierīces |
| 9.1. | Tālās gaismas lukturi: | ir/nav2... |
| 9.2. | Tuvās gaismas lukturi: | ir/nav2... |
| 9.3. | Priekšējie miglas lukturi: | ir/nav2... |
| | Piezīmes: Savstarpēji savietoti galvenajā lukturī: jā/nē2 |
| 9.4. | Atpakaļgaitas lukturi: | ir/nav2... |
| 9.5. | Priekšējie virzienrādītāji: | ir/nav2... |
| 9.6. | Aizmugurējie virzienrādītāji: | ir/nav2... |
| 9.7. | Sānu virzienrādītāji: | ir/nav2... |
| 9.8. | Avārijas brīdinājuma signāls: | ir/nav2... |
| 9.9. | Bremžu lukturi: | ir/nav2... |
| 9.9.1. | Uzstādīts atteices signalizators, kā prasīts sastāvdaļas noteikumos: | ir/nav2 ... |
| 9.10. | Aizmugurējās reģistrācijas numura zīmes |
| | apgaismojuma ierīce: | ir/nav2... |
| 9.11. | Priekšējie gabarītlukturi: | ir/nav2... |
| 9.11.1. | Uzstādīts atteices signalizators, kā prasīts sastāvdaļas noteikumos: | ir/nav2 ... |
| 9.12. | Aizmugurējie gabarītlukturi: | ir/nav2... |
| 9.12.1. | Uzstādīts atteices signalizators, kā prasīts sastāvdaļas noteikumos: | ir/nav2 ... |
| 9.13. | Aizmugurējie miglas lukturi: | ir/nav2... |
| 9.14. | Stāvgaismas lukturi: | ir/nav2... |
| 9.15. | Kontūrgaismas lukturi: | ir/nav2... |
| 9.15.1. | Uzstādīts atteices signalizators, kā prasīts sastāvdaļas noteikumos: | ir/nav2 ... |
| 9.16. | Aizmugurējie atstarotāji, |
| | kam nav trīsstūra formas: | ir/nav2... |
| 9.17. | Aizmugurējie atstarotāji, trīsstūra formas: | ir/nav2... |
| 9.18. | Priekšējie atstarotāji, |
| | kam nav trīsstūra formas: | ir/nav2... |
| 9.19. | Sānu atstarotāji, |
| | kam nav trīsstūra formas: | ir/nav2... |
| 9.20. | Sānu gabarītlukturi: | ir/nav2... |
| 9.21. | Dienas gaitas lukturi: | ir/nav2... |
| 9.21.1. | Uzstādīts atteices signalizators, kā prasīts sastāvdaļas noteikumos: | ir/nav2... |
| 9.22. | Adaptīvā priekšējā apgaismojuma sistēma (AFS): ir/nav2 |
| 9.23. | Pagriešanās gaismas lukturi: | ir/nav2... |
| 9.24. | Pamanāmības marķējumi: | aizmugurē... | sānos |
| 9.24.1. | Pilnu kontūru marķējumi: | ir/nav2 ... | ir/nav2 |
| 9.24.2. | Daļēji kontūru marķējumi: | ir/nav2 ... i | r/nav2 |
| 9.24.3. | Līnijas marķējumi: | ir/nav2 ... | ir/nav2 |
| 9.24.4. | Izņēmumi attiecībā uz pamanāmības marķējumiem saskaņā ar 6.21.1.2.5. punktu |
| | | aizmugurē |
| | | ir/nav2 |
| | | Piezīmes: ... |
| | | sānos |
| | | ir/nav2 |
| | | Piezīmes... |
| 9.25. | Avārijas bremzēšanas signāls: | ir/nav2 ... |
| 9.26. | Manevrēšanas lukturi: | ir/nav2 ... |
| 9.27. | Ārējie palīgapgaismojuma lukturi: | ir/nav2 ... |
| 9.28. | Ekvivalenti lukturi: | ir/nav2 ... |
| 9.29. | Maksimāli pieļaujamā slodze bagāžniekā: ... |
| 9.30. | Šim transportlīdzekļa tipam drīkst uzstādīt aizstājošiem LED gaismas avotiem apstiprinātus un ar tiem aprīkotus lukturus: jā/nē2,
   (3) |
| 10. | Piezīmes: ... |
| 10.1. | Jebkādas piezīmes par kustīgajām sastāvdaļām: ... |
| 10.2. | Redzamās virsmas noteikšanai izmantotā metode:






  a) | apgaismojošās virsmas robeža2 vai |

1.

Transportlīdzekļa tirdzniecības nosaukums vai preču zīme: ...

2.

Ražotāja dotais transportlīdzekļa tipa nosaukums: ...

3.

Ražotāja nosaukums un adrese: ...

4.

Ražotāja pārstāvja nosaukums un adrese, ja attiecināms:

5.

Iesniegts apstiprināšanai (datums): ...

6.

Par apstiprināšanas testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests:

7.

Testa ziņojuma datums: ...

8.

Testa ziņojuma numurs: ...

9.

Īss apraksts

Transportlīdzekļa apgaismes ierīces un gaismas signālierīces

9.1.

Tālās gaismas lukturi:

ir/nav2...

9.2.

Tuvās gaismas lukturi:

ir/nav2...

9.3.

Priekšējie miglas lukturi:

ir/nav2...

Piezīmes: Savstarpēji savietoti galvenajā lukturī: jā/nē2

9.4.

Atpakaļgaitas lukturi:

ir/nav2...

9.5.

Priekšējie virzienrādītāji:

ir/nav2...

9.6.

Aizmugurējie virzienrādītāji:

ir/nav2...

9.7.

Sānu virzienrādītāji:

ir/nav2...

9.8.

Avārijas brīdinājuma signāls:

ir/nav2...

9.9.

Bremžu lukturi:

ir/nav2...

9.9.1.

Uzstādīts atteices signalizators, kā prasīts sastāvdaļas noteikumos:

ir/nav2 ...

9.10.

Aizmugurējās reģistrācijas numura zīmes

apgaismojuma ierīce:

ir/nav2...

9.11.

Priekšējie gabarītlukturi:

ir/nav2...

9.11.1.

Uzstādīts atteices signalizators, kā prasīts sastāvdaļas noteikumos:

ir/nav2 ...

9.12.

Aizmugurējie gabarītlukturi:

ir/nav2...

9.12.1.

Uzstādīts atteices signalizators, kā prasīts sastāvdaļas noteikumos:

ir/nav2 ...

9.13.

Aizmugurējie miglas lukturi:

ir/nav2...

9.14.

Stāvgaismas lukturi:

ir/nav2...

9.15.

Kontūrgaismas lukturi:

ir/nav2...

9.15.1.

Uzstādīts atteices signalizators, kā prasīts sastāvdaļas noteikumos:

ir/nav2 ...

9.16.

Aizmugurējie atstarotāji,

kam nav trīsstūra formas:

ir/nav2...

9.17.

Aizmugurējie atstarotāji, trīsstūra formas:

ir/nav2...

9.18.

Priekšējie atstarotāji,

kam nav trīsstūra formas:

ir/nav2...

9.19.

Sānu atstarotāji,

kam nav trīsstūra formas:

ir/nav2...

9.20.

Sānu gabarītlukturi:

ir/nav2...

9.21.

Dienas gaitas lukturi:

ir/nav2...

9.21.1.

Uzstādīts atteices signalizators, kā prasīts sastāvdaļas noteikumos:

ir/nav2...

9.22.

Adaptīvā priekšējā apgaismojuma sistēma (AFS): ir/nav2

9.23.

Pagriešanās gaismas lukturi:

ir/nav2...

9.24.

Pamanāmības marķējumi:

aizmugurē...

sānos

9.24.1.

Pilnu kontūru marķējumi:

ir/nav2 ...

ir/nav2

9.24.2.

Daļēji kontūru marķējumi:

ir/nav2 ... i

r/nav2

9.24.3.

Līnijas marķējumi:

ir/nav2 ...

ir/nav2

9.24.4.

Izņēmumi attiecībā uz pamanāmības marķējumiem saskaņā ar 6.21.1.2.5. punktu

aizmugurē

ir/nav2

Piezīmes: ...

sānos

ir/nav2

Piezīmes...

9.25.

Avārijas bremzēšanas signāls:

ir/nav2 ...

9.26.

Manevrēšanas lukturi:

ir/nav2 ...

9.27.

Ārējie palīgapgaismojuma lukturi:

ir/nav2 ...

9.28.

Ekvivalenti lukturi:

ir/nav2 ...

9.29.

Maksimāli pieļaujamā slodze bagāžniekā: ...

9.30.

Šim transportlīdzekļa tipam drīkst uzstādīt aizstājošiem LED gaismas avotiem apstiprinātus un ar tiem aprīkotus lukturus: jā/nē2,
   (3)

10.

Piezīmes: ...

10.1.

Jebkādas piezīmes par kustīgajām sastāvdaļām: ...

10.2.

Redzamās virsmas noteikšanai izmantotā metode:

a)

apgaismojošās virsmas robeža2 vai

| b) | gaismu izstarojošā virsma2 |
| --- | --- |

b)

gaismu izstarojošā virsma2

10.3.

Citas piezīmes (attiecas uz transportlīdzekļiem ar labās vai kreisās puses vadību): ...

10.4.

Piezīmes par AFS (saskaņā ar šo noteikumu 3.2.6. un 6.22.7.4. punktu): ...

10.5.

Piezīmes attiecībā uz pamanāmības marķējumu apjomu, ja tas ir mazāks nekā šo noteikumu 6.21.4.1.2. un 6.21.4.2.2. punktā noteiktā minimālā 70 procentu vērtība.

10.6.

Piezīmes par M un N kategorijas transportlīdzekļiem attiecībā uz elektroenerģijas padeves nosacījumiem (saskaņā ar šo noteikumu 3.2.7. un 5.27. punktu): ...

10.7.

Piezīmes par pamanāmības marķējumu (saskaņā ar šo noteikumu 6.21.1.2.5. un 6.21.4.3.1. punktu): ...

10.8.

Piezīmes par pamanāmības marķējumu (nepabeigts transportlīdzeklis vai pabeigti transportlīdzekļi saskaņā ar šo noteikumu 6.21.1.2.1. un 6.21.1.2.2.1 punktu): ...

Nepabeigti transportlīdzekļi:

jā/nē2

Pabeigti transportlīdzekļi:

jā/nē2

Vairākos posmos pabeigti transportlīdzekļi:

jā/nē2

11.

Apstiprinājuma marķējuma zīmes novietojums: ...

12.

Paplašinājuma pamatojums (attiecīgā gadījumā): ...

13.

Apstiprinājums piešķirts/paplašināts/atteikts/anulēts2

14.

Vieta: ...

15.

Datums: ...

16.

Paraksts: ...

17.

Pēc pieprasījuma pieejami šādi dokumenti ar iepriekš norādīto apstiprinājuma numuru: ...

---

(1)  Tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi/atteikusi/anulējusi apstiprinājumu (apstiprināšanas prasības skatīt noteikumos).

(2)  Lieko svītrot.

(3)  Ja jā, uzskaitīt attiecīgos lukturus.

---

2. PIELIKUMS

Apstiprinājuma marķējuma zīmju izkārtojums

Image 11

  A paraugs

a = 8 mm min.

Šāda apstiprinājuma marķējuma zīme uz transportlīdzekļa rāda, ka dotais transportlīdzekļa tips attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu ir apstiprināts Nīderlandē (E 4) atbilstīgi ANO Noteikumiem Nr. 48, kas grozīti ar 07. sērijas grozījumiem. Apstiprinājuma numurs norāda, ka apstiprinājums piešķirts saskaņā ar Noteikumu Nr. 48 prasībām, kuri grozīti ar 07. sērijas grozījumiem.

Image 12

  B paraugs

a = 8 mm min.

Šāda apstiprinājuma marķējuma zīme uz transportlīdzekļa rāda, ka dotais transportlīdzekļa tips ir apstiprināts Nīderlandē (E 4) saskaņā ar ANO Noteikumiem Nr. 48, kas grozīti ar 07. sērijas grozījumiem, un ANO Noteikumiem Nr. 33 (1). Apstiprinājuma numurs norāda, ka attiecīgo apstiprinājumu piešķiršanas laikā ANO Noteikumi Nr. 48 bija grozīti ar 07. sērijas grozījumiem un ANO Noteikumi Nr. 33 bija sākotnējā redakcijā.

---

(1)  Otrais numurs norādīts tikai kā piemērs.

---

3. PIELIKUMS

Lukturu virsmu, asu, atskaites centru un ģeometriskās redzamības leņķu piemēri

Šajos piemēros ir attēloti daži izkārtojumi, lai palīdzētu izprast noteikumus, un tie nav paredzēti kā izkārtojumu ierobežojoši.

APZĪMĒJUMI attiecas uz visiem piemēriem šajā pielikumā.

| 1. | Apgaismojošā virsma |
| --- | --- |

1.

Apgaismojošā virsma

| 2. | Atskaites ass |
| --- | --- |

2.

Atskaites ass

| 3. | Atskaites centrs |
| --- | --- |

3.

Atskaites centrs

| 4. | Ģeometriskās redzamības leņķis |
| --- | --- |

4.

Ģeometriskās redzamības leņķis

| 5. | Gaismu izstarojošā virsma |
| --- | --- |

5.

Gaismu izstarojošā virsma

| 6. | Redzamā virsma, pamatojoties uz apgaismojošo virsmu |
| --- | --- |

6.

Redzamā virsma, pamatojoties uz apgaismojošo virsmu

| 7a. | Redzamā virsma, pamatojoties uz gaismu izstarojošo virsmu saskaņā ar 2.10.2. punkta a) apakšpunktu (ar ārējo lēcu) |
| --- | --- |

7a.

Redzamā virsma, pamatojoties uz gaismu izstarojošo virsmu saskaņā ar 2.10.2. punkta a) apakšpunktu (ar ārējo lēcu)

| 7b. | Redzamā virsma, pamatojoties uz gaismu izstarojošo virsmu saskaņā ar 2.10.2. punkta b) apakšpunktu (bez ārējās lēcas) |
| --- | --- |

7b.

Redzamā virsma, pamatojoties uz gaismu izstarojošo virsmu saskaņā ar 2.10.2. punkta b) apakšpunktu (bez ārējās lēcas)

| 8. | Redzamības virziens |
| --- | --- |

8.

Redzamības virziens

| IO | Iekšējā optiskā daļa |
| --- | --- |

IO

Iekšējā optiskā daļa

| LG | Gaismvads |
| --- | --- |

LG

Gaismvads

| L | Ārējā lēca |
| --- | --- |

L

Ārējā lēca

| R | Reflektors |
| --- | --- |

R

Reflektors

| S | Gaismas avots |
| --- | --- |

S

Gaismas avots

| X | Nav šīs funkcijas daļa |
| --- | --- |

X

Nav šīs funkcijas daļa

| F1 | Pirmā funkcija |
| --- | --- |

F1

Pirmā funkcija

| F2 | Otrā funkcija |
| --- | --- |

F2

Otrā funkcija

1. daļa.

Gaismas signālierīces, kas nav atstarotājs, gaismu izstarojošā virsma

Image 13

2. daļa.

Gaismas signālierīces, kas nav atstarotājs, apgaismojošā virsma

Image 14

3. daļa.

Redzamās virsmas piemēri, pamatojoties uz apgaismojošo virsmu, dažādos ģeometriskās redzamības virzienos

Image 15

Image 16

4. daļa.

Redzamās virsmas piemēri, pamatojoties uz gaismu izstarojošo virsmu, dažādos ģeometriskās redzamības virzienos

Image 17

Image 18

5. daļa.

Apgaismojošās virsmas piemērs salīdzinājumā ar gaismu izstarojošo virsmu “monofunkcionāla luktura” gadījumā

(sk. šo noteikumu 2.10.2.–2.10.3. punktu)

Gaismas avota piemēri ar reflektora optiku aiz ārējās lēcas

| 1. piemērs | 2. piemērs |
| --- | --- |
| (Iekļaujot ārējo lēcu) | (Neiekļaujot nereljefotu ārējo lēcu) |

1. piemērs

2. piemērs

Image 19

(Iekļaujot ārējo lēcu)

Image 20

(Neiekļaujot nereljefotu ārējo lēcu)

Gaismas avota piemēri ar reflektora optiku ar iekšējo lēcu aiz ārējās lēcas

| 3. piemērs | 4. piemērs |
| --- | --- |
| (Iekļaujot ārējo lēcu) | (Neiekļaujot nereljefotu ārējo lēcu) |

3. piemērs

4. piemērs

Image 21

(Iekļaujot ārējo lēcu)

Image 22

(Neiekļaujot nereljefotu ārējo lēcu)

Gaismas avota piemēri ar reflektora optiku ar daļēju iekšējo lēcu aiz ārējās lēcas

| 5. piemērs | 6. piemērs |
| --- | --- |
| (Iekļaujot ārējo lēcu) | (Neiekļaujot nereljefotu ārējo lēcu) |

5. piemērs

6. piemērs

Image 23

(Iekļaujot ārējo lēcu)

Image 24

(Neiekļaujot nereljefotu ārējo lēcu)

Gaismvada piemērs ar optiku aiz ārējās lēcas

Image 25

  7. piemērs

Gaismvada piemērs ar optiku vai reflektora optiku aiz ārējās lēcas

Image 26

  8. piemērs

Gaismas avota piemērs ar reflektora optiku apvienojumā ar zonu, kas nav šīs funkcijas daļa, aiz ārējās lēcas

Image 27

  9. piemērs

6. daļa –

Gaismu izstarojošās virsmas noteikšanas piemēri salīdzinājumā ar apgaismojošo virsmu

(sk. šo noteikumu 2.10.2. un 2.10.3. punktu)

Piezīme. Atstarotā gaisma varētu/drīkst ietekmēt gaismu izstarojošās virsmas noteikšanu.

Image 28

  A piemērs

| | Apgaismojošā virsma | Deklarētā gaismu izstarojošā virsma saskaņā ar 2.10.2. punkta a) apakšpunktu |
| --- | --- | --- |
| Malas ir | a un b | c un d |

Apgaismojošā virsma

Deklarētā gaismu izstarojošā virsma saskaņā ar 2.10.2. punkta a) apakšpunktu

Malas ir

a un b

c un d

Image 29

  B piemērs

| | Apgaismojošā virsma | Deklarētā gaismu izstarojošā virsma saskaņā ar 2.10.2. punkta a) apakšpunktu |
| --- | --- | --- |
| Malas ir | a un b | c un d |

Apgaismojošā virsma

Deklarētā gaismu izstarojošā virsma saskaņā ar 2.10.2. punkta a) apakšpunktu

Malas ir

a un b

c un d

Piemērs, kā noteikt apgaismojošo virsmu apvienojumā ar zonu, kas nav daļa no dotās funkcijas

Image 30

  C piemērs

| | Apgaismojošā virsma |
| --- | --- |
| Malas ir | a un b |

Apgaismojošā virsma

Malas ir

a un b

Gaismu izstarojošās virsmas noteikšanas piemērs saskaņā ar 2.10.2. punkta a) apakšpunktu apvienojumā ar zonu, kas nav daļa no šīs funkcijas

Image 31

  D piemērs

| | Deklarētā gaismu izstarojošā virsma saskaņā ar 2.10.2. punkta a) apakšpunktu |
| --- | --- |
| Malas ir | c–d un e–f |

Deklarētā gaismu izstarojošā virsma saskaņā ar 2.10.2. punkta a) apakšpunktu

Malas ir

c–d un e–f

Piemērs, kā noteikt redzamo virsmu apvienojumā ar zonu, kas nav dotās funkcijas daļa, un nereljefotu ārējo lēcu (saskaņā ar 2.10.2. punkta b) apakšpunktu).

Image 32

  E piemērs

| | Deklarētā gaismu izstarojošā virsma saskaņā ar 2.10.2. punkta b) apakšpunktu, piemēram |
| --- | --- |
| Malas ir | c’–d’ un e’–f’ |

Deklarētā gaismu izstarojošā virsma saskaņā ar 2.10.2. punkta b) apakšpunktu, piemēram

Malas ir

c’–d’ un e’–f’

7. daļa.

Piemēri lēmuma pieņemšanai par divu funkciju savstarpēju savietošanu

Ja ir reljefota ārējā lēca un starpsiena:

Image 33

Ja ir reljefota ārējā lēca:

Image 34

Ja nav nereljefotas ārējās lēcas:

Image 35

Ja nav nereljefotas ārējās lēcas:

Image 36

Ja ir ārējā lēca (reljefota vai nereljefota):

Image 37

Ja ir ārējā lēca (reljefota vai nereljefota):

Image 38

Ja nav nereljefotas ārējās lēcas, “7b” ir redzamā virsma saskaņā ar 2.10.2. punktu, un caur F1 nevar redzēt F2:

Image 39

Ja ir vai nav nereljefotas ārējās lēcas:

Image 40

---

4. PIELIKUMS

Sarkanas gaismas luktura redzamība uz priekšu un baltas gaismas luktura redzamība uz aizmuguri

(sk. šo noteikumu 5.10.1. un 5.10.2. punktu)

Image 41

---

5. PIELIKUMS

Slogojuma stāvokļi, kas jāņem vērā, nosakot tuvās gaismas lukturu vertikālās orientācijas variācijas

Asu slogošanas nosacījumi, kas minēti 6.2.6.1. un 6.2.6.3.1. punktā.

1.

Turpmāk aprakstītajos testos pasažieru masu aprēķina, pieņemot, ka viens cilvēks sver 75 kg.

2.

Slogojuma apstākļi dažādiem transportlīdzekļu tipiem

2.1.

M1kategorijas (1) transportlīdzekļi

2.1.1.

Tuvās gaismas lukturu gaismas kūļa leņķus nosaka šādos slogojuma stāvokļos:

2.1.1.1.

viena persona vadītāja sēdeklī;

2.1.1.2.

vadītājs un viens pasažieris priekšējā sēdeklī, kas atrodas vistālāk no vadītāja;

2.1.1.3.

vadītājs, viens pasažieris priekšējā sēdeklī, kas atrodas vistālāk no vadītāja, visi sēdekļi, kas ir vistālāk aizmugurē, ir aizņemti;

2.1.1.4.

visi sēdekļi aizņemti;

2.1.1.5.

visi sēdekļi aizņemti un vienmērīgi sadalīta slodze bagāžniekā, lai iegūtu pieļaujamo slodzi uz aizmugurējās ass vai uz priekšējās ass, ja bagāžnieks ir priekšā. Ja transportlīdzeklim ir priekšējais un aizmugurējais bagāžnieks, papildu slodzi attiecīgi sadala, lai iegūtu pieļaujamo slodzi uz asīm. Tomēr, ja maksimālo pieļaujamo masu ar slogojumu iegūst, pirms tiek sasniegta pieļaujamā slodze uz vienas no asīm, bagāžnieka(-u) slogošanu ierobežo līdz vērtībai, kura nodrošina minētās masas sasniegšanu;

2.1.1.6.

Tomēr, ja maksimālo pieļaujamo masu ar slogojumu iegūst, pirms tiek sasniegta pieļaujamā slodze uz ass, bagāžnieka(-u) slogošanu ierobežo līdz vērtībai, kura nodrošina minētās masas sasniegšanu.

2.1.2.

Nosakot minētos slogojuma apstākļus, ņem vērā jebkādus ražotāja noteiktos slogošanas ierobežojumus.

2.2.

Tuvās gaismas lukturu gaismas kūļa leņķi nosaka šādos slogojuma apstākļos:

2.2.1.

nenoslogots transportlīdzeklis, un viena persona vadītāja sēdeklī;

2.2.2.

transportlīdzekļi slogoti tā, ka uz katras ass ir maksimālā tehniski pieļaujamā slodze, vai līdz sasniegta transportlīdzekļa maksimāli pieļaujamā masa, proporcionāli slogojot priekšējo un aizmugurējo asi līdz to maksimālajai tehniski pieļaujamajai slodzei atkarībā no tā, kurš no šiem nosacījumiem izpildās pirmais.

2.3.

N kategorijas transportlīdzekļi ar kravas virsmām:

2.3.1.

Tuvās gaismas lukturu gaismas kūļa leņķi nosaka šādos slogojuma apstākļos:

2.3.1.1.

nenoslogots transportlīdzeklis, un viena persona vadītāja sēdeklī;

2.3.1.2.

vadītājs un slodze, kas izvietota tā, ka uz aizmugurējās ass vai asīm ir maksimālā tehniski pieļaujamā slodze vai ka sasniegta transportlīdzekļa maksimāli pieļaujamā masa, atkarībā no tā, kurš no šiem nosacījumiem izpildās pirmais, nepārsniedzot slodzi uz priekšējo asi, ko aprēķina, nenoslogota transportlīdzekļa priekšējās ass slodzei pieskaitot 25 procentus no maksimālās pieļaujamās kravnesības uz priekšējo asi. Ja kravas platforma atrodas priekšpusē, minētie nosacījumi attiecas uz priekšējo asi.

2.4.

N kategorijas transportlīdzekļi bez kravas virsmas

2.4.1.

Puspiekabju vilcēji:

2.4.1.1.

nenoslogots transportlīdzeklis bez slodzes uz sakabi, un viena persona vadītāja sēdeklī;

2.4.1.2.

viena persona vadītāja sēdeklī: tehniski pieļaujamā slodze uz sakabi, kad sakabe ir tādā pozīcijā, kas atbilst lielākajai slodzei uz aizmugurējo asi.

2.4.2.

Piekabju vilcēji:

2.4.2.1.

nenoslogots transportlīdzeklis, un viena persona vadītāja sēdeklī;

2.4.2.2.

viena persona vadītāja sēdeklī, aizņemtas visas pārējās vietas vadītāja kabīnē.

---

(1)  Kā noteikts Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3), dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, 2. punktā – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

1

---

6. PIELIKUMS

Tuvās gaismas noliekuma variāciju mērīšana atkarībā no slodzes

1.   DARBIBAS JOMA

Šajā pielikumā ir noteikta metode, kā mērīt mehāniskā transportlīdzekļa tuvās gaismas kūļa noliekuma variācijas attiecībā pret tā sākotnējo noliekumu, kuras izraisa transportlīdzekļa stāvokļa izmaiņas slogojuma dēļ.

2.   DEFINICIJAS

2.1.   Sākotnējais noliekums

2.1.1.   Norādītais sākotnējais noliekums

Mehāniskā transportlīdzekļa ražotāja norādītais tuvās gaismas kūļa sākotnējais noliekums, kas ir atskaites vērtība pieļaujamo variāciju aprēķināšanai.

2.1.2.   Izmērītais sākotnējais noliekums

Tuvās gaismas kūļa noliekuma vai transportlīdzekļa sasvēruma vidējā vērtība, izmērīta transportlīdzekļa stāvoklī Nr. 1, kurš attiecīgajam testējamās kategorijas transportlīdzeklim noteikts 5. pielikumā. Tā ir atskaites vērtība gaismas kūļa noliekuma variāciju novērtēšanai atkarībā no slodzes.

2.2.   Tuvās gaismas kūļa noliekums

To var definēt šādi:

| | vai nu miliradiānos izteikts leņķis starp kūļa virzienu uz raksturīgu punktu uz robežas horizontālās daļas galvenā luktura gaismas sadalījumā un horizontālo plakni, |
| --- | --- |

vai nu miliradiānos izteikts leņķis starp kūļa virzienu uz raksturīgu punktu uz robežas horizontālās daļas galvenā luktura gaismas sadalījumā un horizontālo plakni,

| | vai arī minētā leņķa tangenss, izteikts procentuālā noliekumā, jo leņķi ir mazi (šādiem mazajiem leņķiem 1 procents ir vienāds ar 10 mrad). |
| --- | --- |

vai arī minētā leņķa tangenss, izteikts procentuālā noliekumā, jo leņķi ir mazi (šādiem mazajiem leņķiem 1 procents ir vienāds ar 10 mrad).

Ja noliekumu izsaka ar procentuālo noliekumu, to var aprēķināt pēc šādas formulas:

Image 42

kur:

| h1 | ir iepriekš minētā raksturīgā punkta augstums virs zemes milimetros, mērīts uz vertikāla ekrāna, kurš ir perpendikulārs transportlīdzekļa vidējai garenplaknei un novietots horizontālā attālumā L. |
| --- | --- |
| h2 | ir atskaites centra augstums virs zemes milimetros (ko pieņem par h1 izraudzītā raksturīgā punkta nominālo sākotnējo punktu); |
| L | ir attālums milimetros no ekrāna līdz atskaites centram. |

h1

ir iepriekš minētā raksturīgā punkta augstums virs zemes milimetros, mērīts uz vertikāla ekrāna, kurš ir perpendikulārs transportlīdzekļa vidējai garenplaknei un novietots horizontālā attālumā L.

h2

ir atskaites centra augstums virs zemes milimetros (ko pieņem par h1 izraudzītā raksturīgā punkta nominālo sākotnējo punktu);

L

ir attālums milimetros no ekrāna līdz atskaites centram.

Negatīvas vērtības norāda lejupvērstu noliekumu (sk. 1. attēlu).

Pozitīvas vērtības norāda augšupvērstu liekumu.

Image 43

  1. attēls. M1 kategorijas transportlīdzekļa tuvās gaismas kūļa lejupvērsts noliekums 1

Piezīmes

| 1. | Šajā attēlā ir attēlots M1 kategorijas transportlīdzeklis, bet parādītais princips vienlīdz attiecas uz citu kategoriju transportlīdzekļiem. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ja transportlīdzeklim nav galveno lukturu līmeņošanas sistēmas, tuvās gaismas kūļa noliekuma variācija ir identiska paša transportlīdzekļa sasvēruma variācijai. |
| --- | --- |

2.

3.   MĒRĪŠANAS NOSACĪJUMI

| 3.1. | Ja tuvās gaismas kūli pārbauda vizuāli uz ekrāna vai izmanto fotometrisku metodi, mērījumus veic tumšā vidē (piemēram, tumšā telpā), kurā ir pietiekami daudz vietas, lai transportlīdzekli un ekrānu varētu novietot, kā parādīts 1. attēlā. Galveno lukturu atskaites centriem jāatrodas vismaz 10 m attālumā no ekrāna. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Zemei, uz kuras izdara mērījumus, jābūt pēc iespējas līdzenai un horizontālai, lai tuvās gaismas noliekuma mērījumu atkārtojamību var nodrošināt ar ± 0,5 mrad (± 0,05 procentu noliekuma) precizitāti. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Ja lieto ekrānu, tā marķējumam, novietojumam un orientācijai attiecībā pret zemi un transportlīdzekļa vidējo garenplakni ir jābūt tādiem, ka tuvās gaismas kūļa noliekuma mērījumu atkārtojamību var nodrošināt ar ± 0,5 mrad (± 0,05 procentu noliekuma) precizitāti. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Mērījumu laikā apkārtējās vides temperatūrai ir jābūt starp 10 un 30 °C. |
| --- | --- |

3.4.

4.   TRANSPORTLĪDZEKĻA SAGATAVOŠANA

| 4.1. | Mērījumus veic transportlīdzeklim, kas ir nobraucis 1 000 līdz 10 000 km, vēlams 5 000 km. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Spiedienam riepās jāatbilst spiedienam pie pilnas slodzes, kādu norādījis transportlīdzekļa ražotājs. Ir jābūt piepildītām visām transportlīdzekļa tvertnēm (degvielas, ūdens, eļļas), un transportlīdzeklī jāatrodas visiem ražotāja norādītajiem piederumiem un instrumentiem. Pilna degvielas tvertne nozīmē, ka tā ir piepildīta par ne mazāk kā 90 procentiem no tās ietilpības. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Transportlīdzekļa stāvbremzei ir jābūt atbrīvotai, un pārnesumkārbai – neitrālā stāvoklī. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Transportlīdzekli vismaz 8 h kondicionē 3.4. punktā norādītajā temperatūrā. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Ja izmanto fotometrisku vai vizuālu metodi, testējamajam transportlīdzeklim vēlams uzstādīt galvenos lukturus ar izteiktu tuvās gaismas kūļa robežu, lai atvieglotu mērīšanu. Lai iegūtu precīzāku nolasījumu, ir atļauta citu līdzekļu izmantošana (piemēram, galvenā luktura lēcas noņemšana). |
| --- | --- |

4.5.

5.   TESTA PROCEDŪRA

5.1.   Vispārīgi

Tuvās gaismas kūļa noliekuma vai transportlīdzekļa sasvēruma variācijas atkarībā no izraudzītās metodes mēra katrā transportlīdzekļa pusē atsevišķi. Rezultātiem, ko iegūst visos 5. pielikumā norādītajos slogojuma apstākļos gan kreisās, gan labās puses galvenajiem lukturiem, ir jāiekļaujas 5.5. punktā noteiktajās robežās. Slodzi pieliek pakāpeniski, nepakļaujot transportlīdzekli pārmērīgiem triecieniem.

| 5.1.1. | Ja ir uzstādīta AFS, mērījumus veic ar AFS neitrālā stāvoklī. |
| --- | --- |

5.1.1.

5.2.   Izmērītā sākotnējā noliekuma noteikšana

Transportlīdzekli sagatavo, kā noteikts 4. punktā, un slogo, kā noteikts 5. pielikumā (attiecīgās transportlīdzekļa kategorijas pirmie slogojuma apstākļi). Pirms katra mērījuma transportlīdzekli sašūpo, kā noteikts 5.4. punktā. Mērījumus veic trīs reizes.

| 5.2.1. | Ja neviens no trim izmērītajiem rezultātiem neatšķiras no rezultātu vidējā aritmētiskā par vairāk kā 2 mrad (0,2 procentiem noliekuma), šis vidējais ir galīgais rezultāts. |
| --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | Ja kāds mērījums atšķiras no rezultātu vidējā aritmētiskā par vairāk nekā 2 mrad (0,2 procentiem noliekuma), veic vēl 10 mērījumus, kuru vidējais aritmētiskais ir galīgais rezultāts. |
| --- | --- |

5.2.2.

5.3.   Mērīšanas metodes

Noliekuma variācijas drīkst mērīt ar jebkādu metodi ar nosacījumu, ka nolasījumu precizitāte ir ±0,2 mrad (±0,02 procenti noliekuma) robežās.

5.4.   Darbības ar transportlīdzekli katros slogojuma apstākļos

Saskaņā ar turpmāk aprakstītajām metodēm aktivē transportlīdzekļa balstiekārtu un jebkuras citas daļas, kas varētu ietekmēt tuvās gaismas kūļa noliekumu.

Tomēr tehniskās iestādes un ražotāji drīkst kopīgi ieteikt citas metodes (vai nu eksperimentālas, vai aprēķinos balstītas), īpaši, ja tests rada konkrētas problēmas, ar nosacījumu, ka šādi aprēķini ir neapšaubāmi derīgi.

5.4.1.   M1 kategorijas transportlīdzekļi ar tradicionālu balstiekārtu

Transportlīdzeklim atrodoties mērīšanas laukumā un, ja nepieciešams, tā riteņiem balstoties uz kustīgām platformām (kas jālieto, ja balstiekārtas kustības bez tām būtu ierobežotas tā, ka tas ietekmētu mērījumus), transportlīdzekli bez pārtraukuma šūpo vismaz trīs pilnus ciklus, katrā ciklā vispirms spiežot uz leju transportlīdzekļa aizmugurējo un tad priekšējo galu.

Šūpošanu beidz cikla beigās. Pirms mērījumu veikšanas transportlīdzeklim ļauj pašam beigt svārstības. Tā paša rezultāta sasniegšanai kustīgās platformas drīkst aizstāt ar transportlīdzekļa pārvietošanu atpakaļ un uz priekšu vismaz par pilnu riteņa apgriezienu.

5.4.2.   M2, M3 un N kategorijas transportlīdzekļi ar tradicionālu balstiekārtu

| 5.4.2.1. | Ja 5.4.1. punktā aprakstītā darbību ar M1 kategorijas transportlīdzekļiem metode nav iespējama, drīkst izmantot 5.4.2.2. vai 5.4.2.3. punktā aprakstīto metodi. |
| --- | --- |

5.4.2.1.

| 5.4.2.2. | Transportlīdzeklim atrodoties mērīšanas laukumā ar riteņiem uz zemes, transportlīdzekli šūpo, īslaicīgi mainot slodzi. |
| --- | --- |

5.4.2.2.

| 5.4.2.3. | Transportlīdzeklim atrodoties mērīšanas laukumā ar riteņiem uz zemes, aktivē transportlīdzekļa balstiekārtu un visas pārējās daļas, kas var ietekmēt tuvās gaismas kūļa noliekumu, izmantojot vibrācijas iekārtu. Tā var būt vibrācijas platforma, uz kuras balstās riteņi. |
| --- | --- |

5.4.2.3.

5.4.3.   Transportlīdzekļi ar netradicionālu balstiekārtu, kuru spēkiekārtas sistēmai jādarbojas

Pirms veikt jebkādus mērījumus, nogaida, līdz transportlīdzeklis, motoram darbojoties, ir ieņēmis galīgo stāvokli.

5.5.   Mērījumi

Tuvās gaismas kūļa noliekuma variācijas novērtē katros atšķirīgajos slogojuma apstākļos attiecībā pret izmērīto sākotnējo noliekumu, kas noteikts saskaņā ar 5.2. punktu.

Ja transportlīdzeklis ir aprīkots ar galveno lukturu manuālu līmeņošanas sistēmu, to iestata stāvokļos, ko attiecīgajiem slogojuma apstākļiem (saskaņā ar 5. pielikumu) norādījis ražotājs.

| 5.5.1. | Vispirms katros slogojuma apstākļos veic vienu mērījumu. Prasības ir izpildītas, ja visos slogojuma apstākļos noliekuma variācija iekļaujas aprēķinātajās robežās (piemēram, iekļaujas starp deklarēto sākotnējo noliekumu un apakšējo un augšējo robežu, kas norādīta apstiprināšanai) ar 4 mrad (0,4 procentu noliekuma) drošības pielaidi. |
| --- | --- |

5.5.1.

| 5.5.2. | Ja kāda(-u) mērījuma(-u) rezultāts(-i) neiekļaujas 5.5.1. punktā minētajā drošības pielaidē vai pārsniedz robežvērtību(-as), veic vēl trīs mērījumus slogojuma apstākļos, kas atbilst (šim(-iem)) rezultātam(-iem), kā noteikts 5.5.3. punktā. |
| --- | --- |

5.5.2.

| 5.5.3. | Katros iepriekš minētajos slogojuma apstākļos |
| --- | --- |

5.5.3.

| 5.5.3.1. | Ja neviens no trim izmērītajiem rezultātiem neatšķiras no rezultātu vidējā aritmētiskā par vairāk kā 2 mrad (0,2 procentiem noliekuma), šis vidējais ir galīgais rezultāts. |
| --- | --- |

5.5.3.1.

| 5.5.3.2. | Ja kāds mērījums atšķiras no rezultātu vidējā aritmētiskā par vairāk nekā 2 mrad (0,2 procentiem noliekuma), veic vēl 10 mērījumus, kuru vidējais aritmētiskais ir galīgais rezultāts. |
| --- | --- |

5.5.3.2.

| 5.5.3.3. | Ja transportlīdzeklis ir aprīkots ar automātisku galveno lukturu līmeņošanas sistēmu, kas satur histerēzes cilpu, vidējos rezultātus histerēzes cilpas augšā un apakšā pieņem par zīmīgām vērtībām.
  Visus šos mērījumus veic saskaņā ar 5.5.3.1. un 5.5.3.2. punktu. |
| --- | --- |

5.5.3.3.

Visus šos mērījumus veic saskaņā ar 5.5.3.1. un 5.5.3.2. punktu.

| 5.5.4. | Prasības ir izpildītas, ja visos slogojuma apstākļos variācija starp izmērīto sākotnējo noliekumu, kas noteikts saskaņā ar 5.2. punktu, un noliekumu, kas izmērīts katros slogojuma apstākļos, ir mazāka nekā 5.5.1. punktā aprēķinātās vērtības (bez drošības pielaides). |
| --- | --- |

5.5.4.

| 5.5.5. | Ja ir pārsniegta tikai viena no aprēķinātajām augšējām vai apakšējām variācijas robežām, ražotājam ir atļauts izraudzīties citu norādītā sākotnējā noliekuma vērtību apstiprināšanai noteiktajās robežās. |
| --- | --- |

5.5.5.

---

7. PIELIKUMS

Šo noteikumu 6.2.6.1.1. punktā minētā tuvās gaismas lukturu robežas lejupvērstā noliekuma un 6.3.6.1.2. punktā minētā priekšējo miglas lukturu robežas lejupvērstā noliekuma indikācija

1. piemērs

Simbola un rakstzīmju izmēru izvēlas ražotājs.

Image 44

2. piemērs

Simbola un rakstzīmju izmēru izvēlas ražotājs.

Image 45

---

8. PIELIKUMS

Šo noteikumu 6.2.6.2.2. punktā minēto galveno lukturu līmeņošanas ierīču vadības ierīces

1.   Specifikācijas

| 1.1. | Tuvās gaismas lejupvērsto noliekumu vienmēr iegūst vienā no šādiem veidiem:






  a) | pārvietojot vadības ierīci uz leju vai pa kreisi; |
| --- | --- | --- |

1.1.

a)

pārvietojot vadības ierīci uz leju vai pa kreisi;

| b) | pagriežot vadības ierīci pretēji pulksteņa rādītāju kustības virzienam; |
| --- | --- |

b)

pagriežot vadības ierīci pretēji pulksteņa rādītāju kustības virzienam;

| c) | nospiežot pogu (piespiešanas–pavilkšanas vadības ierīce). |
| --- | --- |

c)

nospiežot pogu (piespiešanas–pavilkšanas vadības ierīce).

Ja gaismas kūli regulē ar vairākām pogām, pogu, ar ko panāk vislielāko lejupvērsto noliekumu, uzstāda pa kreisi no vai zem pogas(-ām), ar ko regulē citas tuvās gaismas pozīcijas.

Ja pagriežama vadības ierīce uzstādīta ar malu uz augšu vai tā, ka redzama tikai tās mala, tai vajadzētu darboties pēc a) vai c) tipa vadības darbības principa.

| 1.1.1. | Uz šīs vadības ierīces ir jābūt simboliem, kas skaidri norāda tās kustības, kas atbilst tuvās gaismas liekšanai lejup un augšup. |
| --- | --- |

1.1.1.

| 1.2. | “0” pozīcija atbilst sākotnējam noliekumam saskaņā ar šo noteikumu 6.2.6.1.1. punktu. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | “0” pozīcijai, kam saskaņā ar šo noteikumu 6.2.6.2.2. punktu jābūt “galējam stāvoklim”, nav obligāti jābūt skalas galā. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Marķējuma zīmes uz vadības ierīces ir jāpaskaidro īpašnieka rokasgrāmatā. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Vadības ierīču identifikācijai drīkst izmantot tikai šādus simbolus:





  Drīkst izmantot arī simbolus, kuriem četru svītru vietā ir piecas svītras.




  1. piemērs








  2. piemērs








  3. piemērs |
| --- | --- |

1.5.

Image 46

Drīkst izmantot arī simbolus, kuriem četru svītru vietā ir piecas svītras.

Image 47

  1. piemērs

Image 48

  2. piemērs

Image 49

  3. piemērs

---

9. PIELIKUMS

Ražošanas atbilstības kontrole

1.   TESTI

1.1.   Lukturu novietojums

Šo noteikumu 2.1.6. punktā noteikto lukturu novietojumu platumā, augstumā un garumā pārbauda saskaņā ar šo noteikumu 2.10.2., 2.10.3., 2.10.4., 2.3.3. un 5.4. punktā noteiktajām vispārīgajām prasībām.

Izmērītajām attālumu vērtībām jābūt tādām, kas atbilst katram lukturim piemērojamajām individuālajām specifikācijām.

1.2.   Lukturu redzamība

| 1.2.1. | Ģeometriskās redzamības leņķus pārbauda saskaņā ar šo noteikumu 2.10.7. punktu.
  Izmērītajām leņķu vērtībām jābūt tādām, kas atbilst katram lukturim piemērojamajām individuālajām specifikācijām, tomēr leņķu robežām drīkst būt novirze, kas atbilst ±3° variācijai, kas 5.3. punktā ir atļauta gaismas signālierīču uzstādīšanai. |
| --- | --- |

1.2.1.

Izmērītajām leņķu vērtībām jābūt tādām, kas atbilst katram lukturim piemērojamajām individuālajām specifikācijām, tomēr leņķu robežām drīkst būt novirze, kas atbilst ±3° variācijai, kas 5.3. punktā ir atļauta gaismas signālierīču uzstādīšanai.

| 1.2.2. | Sarkanas gaismas redzamību virzienā uz priekšu un baltas gaismas redzamību virzienā uz aizmuguri pārbauda saskaņā ar šo noteikumu 5.10. punktu. |
| --- | --- |

1.2.2.

1.3.   Tuvās gaismas lukturu un “F3” klases priekšējo miglas lukturu regulēšana virzienā uz priekšu

1.3.1.   Sākotnējais lejupvērstais noliekums

Sākotnējo lejupvērsto tuvās gaismas lukturu un “F3” klases priekšējo miglas lukturu robežas noliekumu iestata atbilstoši norādītai vērtībai, kā prasīts un parādīts 7. pielikumā.

Alternatīvi ražotājs iestata sākotnējo vērsuma vērtību, kura atšķiras no norādītās vērtības, ja var pierādīt, ka tā uzskatāma par reprezentatīvu apstiprinātajam tipam, to testējot saskaņā ar 6. pielikumā un, jo īpaši, 4.1. punktā noteiktajām procedūrām.

1.3.2.   Noliekuma variācijas atkarībā no slodzes

Tuvās gaismas kūļa lejupvērstā noliekuma variācijām atkarībā no šajā punktā norādītajiem slogojuma apstākļiem ir jāsaglabājas diapazonā:

| 0,2 procenti līdz 2,8 procenti | ja galveno lukturu uzstādīšanas augstums h < 0,8; |
| --- | --- |
| 0,2 procenti līdz 2,8 procenti | ja galveno lukturu uzstādīšanas augstums 0,8 ≤ h ≤ 1,0; vai |
| 0,7 procenti līdz 3,3 procenti | (saskaņā ar apstiprināšanas laikā ražotāja izraudzīto vērsuma diapazonu); |
| 0,7 procenti līdz 3,3 procenti | ja galveno lukturu uzstādīšanas augstums 1,0 < h ≤ 1,2 m; |
| 1,2 procenti līdz 3,8 procenti | ja galveno lukturu uzstādīšanas augstums h > 1,2 m. |

0,2 procenti līdz 2,8 procenti

ja galveno lukturu uzstādīšanas augstums h < 0,8;

0,2 procenti līdz 2,8 procenti

ja galveno lukturu uzstādīšanas augstums 0,8 ≤ h ≤ 1,0; vai

0,7 procenti līdz 3,3 procenti

(saskaņā ar apstiprināšanas laikā ražotāja izraudzīto vērsuma diapazonu);

0,7 procenti līdz 3,3 procenti

ja galveno lukturu uzstādīšanas augstums 1,0 < h ≤ 1,2 m;

1,2 procenti līdz 3,8 procenti

ja galveno lukturu uzstādīšanas augstums h > 1,2 m.

Ja “F3” klases priekšējam miglas lukturim ir gaismas avots(-i), kura(-u) kopējā nominālā gaismas plūsma pārsniedz 2 000 lūmenus, lejupvērstā noliekuma variācijām atkarībā no šajā punktā noteiktajiem slogojuma apstākļiem ir jāsaglabājas diapazonā:

| 0,7 procenti līdz 3,3 procenti | ja priekšējā miglas luktura uzstādīšanas augstums h ≤ 0,8 m; |
| --- | --- |
| 1,2 procenti līdz 3,8 procenti | ja priekšējā miglas luktura uzstādīšanas augstums h > 0,8 m. |

0,7 procenti līdz 3,3 procenti

ja priekšējā miglas luktura uzstādīšanas augstums h ≤ 0,8 m;

1,2 procenti līdz 3,8 procenti

ja priekšējā miglas luktura uzstādīšanas augstums h > 0,8 m.

Katrai pienācīgi noregulētai sistēmai izmantojamajiem slogojuma stāvokļiem jābūt šādiem, kā norādīts šo noteikumu 5. pielikumā.

| 1.3.2.1. | M1kategorijas transportlīdzekļi: | 2.1.1.1. punkts; |
| --- | --- | --- |

1.3.2.1.

2.1.1.1. punkts;

| | 2.1.1.6. punkts, ņemot vērā |
| --- | --- |

2.1.1.6. punkts, ņemot vērā

| | 2.1.2. punktu. |
| --- | --- |

2.1.2. punktu.

| 1.3.2.2. | M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļi: | 2.2.1. punkts; |
| --- | --- | --- |

1.3.2.2.

2.2.1. punkts;

| | 2.2.2.punkts. |
| --- | --- |

2.2.2.punkts.

| 1.3.2.3. | N kategorijas transportlīdzekļi ar kravas virsmām: | 2.3.1.1. punkts; |
| --- | --- | --- |

1.3.2.3.

2.3.1.1. punkts;

| | 2.3.1.2. punkts. |
| --- | --- |

2.3.1.2. punkts.

| 1.3.2.4. | N kategorijas transportlīdzekļi bez kravas virsmām: |
| --- | --- |

1.3.2.4.

| 1.3.2.4.1. | puspiekabju vilcēji: | 2.4.1.1. punkts; |
| --- | --- | --- |

1.3.2.4.1.

2.4.1.1. punkts;

| | 2.4.1.2. punkts; |
| --- | --- |

2.4.1.2. punkts;

| 1.3.2.4.2. | piekabju vilcēji: | 2.4.2.1. punkts; |
| --- | --- | --- |

1.3.2.4.2.

2.4.2.1. punkts;

| | 2.4.2.2. punkts. |
| --- | --- |

2.4.2.2. punkts.

1.4.   Elektriskie slēgumi un signalizatori

Elektriskos slēgumus pārbauda, ieslēdzot katru lukturi, kuram strāvu pievada no transportlīdzekļa elektroiekārtas.

Lukturiem un indikatoriem jādarbojas saskaņā ar šo noteikumu 5.11.–5.14. punkta noteikumiem un saskaņā ar katram lukturim piemērojamajām individuālajām specifikācijām.

1.5.   Gaismas stiprumi

1.5.1.   Tālās gaismas lukturi

Tālās gaismas lukturu kopējo maksimālo gaismas stiprumu pārbauda saskaņā ar šo noteikumu 6.1.9.2. punktā aprakstīto procedūru. Iegūtajai vērtībai jābūt tādai, kas izpilda šo noteikumu 6.1.9.1. punkta prasību.

1.6.   Lukturu esību, skaitu, krāsu, izkārtojumu un, ja attiecināms, kategoriju pārbauda, vizuāli inspicējot lukturus un to marķējumus.

Rezultātiem jāatbilst 5.15. un 5.16. punkta prasībām, kā arī katram lukturim piemērojamajām individuālajām specifikācijām.

---

10. PIELIKUMS

Rezervēts

---

11. PIELIKUMS

Transportlīdzekļa aizmugurējo, priekšējo un sānu pamanāmības marķējumu redzamība

(sk. šo noteikumu 6.21.5. punktu)

Image 50

  1.a attēls Aizmugure

Image 51

  1.b attēls Priekša (tikai piekabēm)

Image 52

  2. attēls. Sāni

---

12. PIELIKUMS

Testa brauciens

1.   Testa brauciena specifikācijas tālās gaismas lukturu automātiskai vadībai

| 1.1. | Testa braucienu veic skaidrā laikā (1) un ar tīriem galvenajiem lukturiem. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Testa trasei jāietver testa posmi ar satiksmes apstākļiem pie attiecīgajam ceļa veidam atbilstoša ātruma, kā aprakstīts 1. tabulā.

  1. tabula










  Testa posms | Satiksmes apstākļi | Ceļa veids |
| --- | --- | --- | --- |
| Apdzīvotas vietas | Daudzjoslu ceļš, piem., automaģistrāle | Lauku ceļš |
| Ātrums | 50 ± 10 km/h | 100 ± 20 km/h | 80 ± 20 km/h |
| Vidējā procentuālā vērtība no testa trases kopējā garuma | 10 procenti | 20 procenti | 70 procenti |
| A | Viens pretimbraucošs transportlīdzeklis vai viens pa priekšu braucošs transportlīdzeklis ar tādu biežumu, lai tālā gaisma ieslēgtos un izslēgtos. | | X | X |
| B | Kombinētas satiksmes situācijas ar pretimbraucošiem un pa priekšu braucošiem transportlīdzekļiem ar tādu biežumu, lai tālā gaisma ieslēgtos un izslēgtos. | | X | X |
| C | Aktīvi un pasīvi apdzīšanas manevri ar tādu biežumu, lai tālā gaisma ieslēgtos un izslēgtos. | | X | X |
| D | Pretimbraucošs velosipēds, kā aprakstīts 6.1.9.3.1.2. punktā. | | | X |
| E | Satiksmes situācijas ar pretimbraucošiem un pa priekšu braucošiem transportlīdzekļiem. | X | | |

1.2.

1. tabula

Testa posms

Satiksmes apstākļi

Ceļa veids

Apdzīvotas vietas

Daudzjoslu ceļš, piem., automaģistrāle

Lauku ceļš

Ātrums

50 ± 10 km/h

100 ± 20 km/h

80 ± 20 km/h

Vidējā procentuālā vērtība no testa trases kopējā garuma

10 procenti

20 procenti

70 procenti

A

Viens pretimbraucošs transportlīdzeklis vai viens pa priekšu braucošs transportlīdzeklis ar tādu biežumu, lai tālā gaisma ieslēgtos un izslēgtos.

X

X

B

Kombinētas satiksmes situācijas ar pretimbraucošiem un pa priekšu braucošiem transportlīdzekļiem ar tādu biežumu, lai tālā gaisma ieslēgtos un izslēgtos.

X

X

C

Aktīvi un pasīvi apdzīšanas manevri ar tādu biežumu, lai tālā gaisma ieslēgtos un izslēgtos.

X

X

D

Pretimbraucošs velosipēds, kā aprakstīts 6.1.9.3.1.2. punktā.

X

E

Satiksmes situācijas ar pretimbraucošiem un pa priekšu braucošiem transportlīdzekļiem.

X

| 1.3. | Apdzīvotām vietām jāietver ceļi ar apgaismojumu un bez tā. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Lauku ceļiem jāietver posmi ar divām joslām un posmi ar četrām vai vairāk joslām, kā arī krustojumi, pakalni un/vai nogāzes, padziļinājumi un līkumoti ceļi. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Daudzjoslu ceļiem (piem., automaģistrālēm) un lauku ceļiem jāietver posmi ar taisnām, līdzenām daļām, kuru garums pārsniedz 600 m. Vēl tiem jāietver posmi ar līkumiem uz kreiso un labo pusi. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Ņem vērā intensīvas satiksmes situācijas. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Testa brauciena specifikācijas adaptīviem tālās gaismas lukturiem

| 2.1. | Testa braucienu veic skaidrā laikā (2) un ar tīriem galvenajiem lukturiem. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Testa trasei jāietver testa posmi ar satiksmes apstākļiem pie attiecīgajam ceļa veidam atbilstoša ātruma, kā aprakstīts 2. tabulā.

  2. tabula










  Testa posms | Satiksmes apstākļi | Ceļa veids |
| --- | --- | --- | --- |
| Apdzīvotas vietas | Daudzjoslu ceļš, piem., automaģistrāle | Lauku ceļš |
| Ātrums | 50 ± 10 km/h | 100 ± 20 km/h | 80 ± 20 km/h |
| Vidējā procentuālā vērtība no testa trases kopējā garuma | 10 procenti | 20 procenti | 70 procenti |
| A | Viens pretimbraucošs transportlīdzeklis vai viens pa priekšu braucošs transportlīdzeklis ar tādu biežumu, lai adaptīvā tālā gaisma reaģētu, demonstrējot adaptācijas procesu. | | X | X |
| B | Kombinētas satiksmes situācijas ar pretimbraucošiem un pa priekšu braucošiem transportlīdzekļiem ar tādu biežumu, lai adaptīvā tālā gaisma reaģētu, demonstrējot adaptācijas procesu. | | X | X |
| C | Aktīvi un pasīvi apdzīšanas manevri ar tādu biežumu, lai adaptīvā tālā gaisma reaģētu, demonstrējot adaptācijas procesu. | | X | X |
| D | Pretimbraucošs velosipēds, kā aprakstīts 6.22.9.3.1.2. punktā. | | | X |
| E | Satiksmes situācijas ar pretimbraucošiem un pa priekšu braucošiem transportlīdzekļiem | X | | |

2.2.

2. tabula

Testa posms

Satiksmes apstākļi

Ceļa veids

Apdzīvotas vietas

Daudzjoslu ceļš, piem., automaģistrāle

Lauku ceļš

Ātrums

50 ± 10 km/h

100 ± 20 km/h

80 ± 20 km/h

Vidējā procentuālā vērtība no testa trases kopējā garuma

10 procenti

20 procenti

70 procenti

A

Viens pretimbraucošs transportlīdzeklis vai viens pa priekšu braucošs transportlīdzeklis ar tādu biežumu, lai adaptīvā tālā gaisma reaģētu, demonstrējot adaptācijas procesu.

X

X

B

Kombinētas satiksmes situācijas ar pretimbraucošiem un pa priekšu braucošiem transportlīdzekļiem ar tādu biežumu, lai adaptīvā tālā gaisma reaģētu, demonstrējot adaptācijas procesu.

X

X

C

Aktīvi un pasīvi apdzīšanas manevri ar tādu biežumu, lai adaptīvā tālā gaisma reaģētu, demonstrējot adaptācijas procesu.

X

X

D

Pretimbraucošs velosipēds, kā aprakstīts 6.22.9.3.1.2. punktā.

X

E

Satiksmes situācijas ar pretimbraucošiem un pa priekšu braucošiem transportlīdzekļiem

X

| 2.3. | Apdzīvotām vietām jāietver ceļi ar apgaismojumu un bez tā. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Lauku ceļiem jāietver posmi ar divām joslām un posmi ar četrām vai vairāk joslām, kā arī krustojumi, pakalni un/vai nogāzes, padziļinājumi un līkumoti ceļi. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Daudzjoslu ceļiem (piem., automaģistrālēm) un lauku ceļiem jāietver posmi ar taisnām, līdzenām daļām, kuru garums pārsniedz 600 m. Vēl tiem jāietver posmi ar līkumiem uz kreiso un labo pusi. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Ņem vērā intensīvas satiksmes situācijas. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Testus veicošie inženieri tabulā norādītajos testa posmos A un B izvērtē un reģistrē adaptācijas procesa veiktspējas pieņemamību attiecībā uz pretimbraucošajiem un pa priekšu braucošajiem ceļu satiksmes dalībniekiem. Tas nozīmē, ka testa inženieriem jāsēž testējamajā transportlīdzeklī, kā arī pretimbraucošajos un pa priekšu braucošajos transportlīdzekļos. |
| --- | --- |

2.7.

---

(1)  Laba redzamība (meteoroloģiskais optiskais tālums MOR > 2 000 m, definēts atbilstīgi WMO, Guide to Meteorological Instruments and Methods of Observation, Sixth Edition, ISBN: 92-63-16008-2, 1. lpp. 9. 1/ 1. 9. 11, Ženēva, 1996.).

(2)  Laba redzamība (meteoroloģiskais optiskais tālums MOR > 2 000 m, definēts atbilstīgi WMO, Guide to Meteorological Instruments and Methods of Observation, Sixth Edition, ISBN: 92-63-16008-2, 1. lpp. 9. 1/ 1. 9. 11, Ženēva, 1996.)

---

13. PIELIKUMS

Tuvās gaismas lukturu automātiskās ieslēgšanās nosacījumi

| Tuvās gaismas lukturu automātiskās ieslēgšanās nosacījumi (1) |
| --- |
| Apkārtējā gaisma ārpus transportlīdzekļa (2) | Tuvās gaismas lukturi | Reakcijas laiks |
| mazāk nekā 1 000 lux | ieslēdzas | ne vairāk kā 2 sekundes |
| starp 1 000  lux un 7 000  lux | pēc ražotāja ieskatiem | pēc ražotāja ieskatiem |
| vairāk nekā 7 000  lux | izslēdzas | vairāk nekā 5 sekundes, bet ne vairāk kā 300 sekundes |

Tuvās gaismas lukturu automātiskās ieslēgšanās nosacījumi (1)

Apkārtējā gaisma ārpus transportlīdzekļa (2)

Tuvās gaismas lukturi

Reakcijas laiks

mazāk nekā 1 000 lux

ieslēdzas

ne vairāk kā 2 sekundes

starp 1 000  lux un 7 000  lux

pēc ražotāja ieskatiem

pēc ražotāja ieskatiem

vairāk nekā 7 000  lux

izslēdzas

vairāk nekā 5 sekundes, bet ne vairāk kā 300 sekundes

---

(1)  Pieteikuma iesniedzējs pierāda atbilstību šiem nosacījumiem ar simulāciju vai citiem verifikācijas līdzekļiem, ko pieņem tipa apstiprinātāja iestāde.

(2)  Apgaismojumu mēra uz horizontālas virsmas ar sensoru, kas koriģēts pēc leņķa kosinusa un uzstādīts tādā pašā augstumā kā transportlīdzeklī. To ražotājs drīkst pierādīt ar pietiekamu dokumentāciju vai ar citiem līdzekļiem, ko pieņem tipa apstiprinātāja iestāde.

---

14. PIELIKUMS

Novērošanas zona virzienā uz manevrēšanas lukturu un palīgapgaismojuma lukturu redzamo virsmu

Novērošanas zonas

Šajā attēlā zona parādīta no vienas puses, pārējās zonas ir no transportlīdzekļa priekšas, aizmugures un otras puses.

Image 53

Zonu robežas

Image 54

---

15. PIELIKUMS

Gonio(foto)metra sistēma, ko izmanto fotometriskajiem mērījumiem, kā noteikts šo noteikumu 2.10.9. punktā

Image 55

---

| 30.9.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 347/123 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 347/123

---

Saskaņā ar starptautisko publisko tiesību normām juridisks spēks ir tikai ANO EEK dokumentu oriģināliem. Šo noteikumu statuss un spēkā stāšanās datums būtu jāpārbauda ANO EEK statusa dokumenta TRANS/WP.29/343 jaunākajā redakcijā, kas pieejama tīmekļa vietnē: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

ANO Noteikumi Nr. 148 – Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju gaismas signālierīču (lukturu) uzstādīšanu [2021/1719]

Ar visiem grozījumiem līdz

Ar visiem grozījumiem līdz

noteikumu sākotnējās redakcijas 3. papildinājumam – spēkā stāšanās datums: 2021. gada 30. septembris

Šis dokuments ir domāts tikai kā dokumentēšanas rīks. Autentiski un juridiski saistoši dokumenti ir:

| — | ECE/TRANS/WP.29/2018/157 |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2018/157

| — | ECE/TRANS/WP.29/2019/81 |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2019/81

| — | ECE/TRANS/WP.29/2020/32 un |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2020/32 un

| — | ECE/TRANS/WP.29/2021/45 |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2021/45

SATURS

NOTEIKUMI

| 1. | Darbības joma |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definīcijas |
| --- | --- |

2.

| 3. | Administratīvi noteikumi |
| --- | --- |

3.

| 4. | Vispārīgas tehniskās prasības |
| --- | --- |

4.

| 5. | Konkrētas tehniskās prasības |
| --- | --- |

5.

| 6. | Pārejas noteikumi |
| --- | --- |

6.

PIELIKUMI

| 1. | Paziņojums |
| --- | --- |

1.

| 2. | Gaismas sadalījums telpā, horizontāli un vertikāli |
| --- | --- |

2.

| 3. | Gaismas standartsadalījumi |
| --- | --- |

3.

| 4. | Prasību minimums ražošanas atbilstības kontroles procedūrām |
| --- | --- |

4.

| 5. | Prasību minimums inspektora veiktai paraugu ņemšanai |
| --- | --- |

5.

| 6. | Aizmugurējo miglas lukturu un dienas gaitas lukturu karstumizturības tests |
| --- | --- |

6.

| 7. | Apstiprinājuma marķējuma zīmju izkārtojums |
| --- | --- |

7.

IEVADS

IEVADS

Šie noteikumi apvieno ANO Noteikumu Nr. 4, 6, 7, 23, 38, 50, 77, 87 un 91 nosacījumus vienos Noteikumos, un tas ir rezultāts Transportlīdzekļu noteikumu harmonizācijas Pasaules foruma (WP.29) lēmumam vienkāršot noteikumus par apgaismojumu un gaismas signalizāciju, balstoties uz Eiropas Savienības un Japānas sākotnējo priekšlikumu.

Šo noteikumu mērķis ir palielināt skaidrību, konsolidēt un racionalizēt ANO Noteikumu Nr. 4, 6, 7, 23, 38, 50, 77, 87 un 91 prasību sarežģītību un sagatavoties turpmākai pārejai uz veiktspējā balstītām prasībām, mazinot noteikumu skaitu to redakcionālas apstrādes ceļā un nemainot līdz šo noteikumu spēkā stāšanās datumam jau spēkā esošās detalizētās tehniskās prasības.

Lai gan šajos noteikumos nav ieturēta tradicionālā pieeja ar atsevišķiem noteikumiem katram lukturim, apvienojot visus gaismas signāllukturus vienos noteikumos, šie vienkāršotie noteikumi satur visus nosacījumus un darbojas saskaņā ar grozījumu sēriju, to pārejas noteikumu un papildinājumu esošo struktūru. Ar šo noteikumu jaunu sēriju grozījumiem saistītie pārejas noteikumi tiks identificēti katrai attiecīgajai ierīcei, tostarp iekļaujot ar grozījumu sēriju saistīto ierīču sarakstu un tām piemērojamo izmaiņu norādes.

Paredzams, ka visas 1958. gada Nolīguma puses pieņems šos noteikumus un sniegs detalizētu paskaidrojumu gadījumā, ja tās nevarēs pieņemt konkrētus lukturus. Šie lēmumi tiks nostiprināti ECE/TRANS/WP.29/343, kur reģistrē pievienoto noteikumu un to grozījumu statusu.

Attiecībā uz prasībām apstiprinājuma marķējumiem šie noteikumi satur prasības lietot “unikālu identifikatoru”, kas ir pakārtots piekļuvei drošai interneta datubāzei, ko izveidojusi ANO EEK (saskaņā ar 1958. gada Nolīguma 5. pielikumu) un kurā atrodas visa tipa apstiprinājuma dokumentācija. Ja lieto “unikālo identifikatoru”, nav prasības, ka uz luktura jābūt parastajiem tipa apstiprinājuma marķējumiem (E-zīme). Ja nav tehniski iespējams lietot “unikālo identifikatoru” (piem., ja piekļuve ANO EEK interneta datubāzei nevar būt droša vai ja datubāze nedarbojas), līdz tiek iespējota “unikālā identifikatora” izmantošana, ir jālieto parastie tipa apstiprinājuma marķējumi.

1.   DARBĪBAS JOMA

Šos noteikumus piemēro šādiem lukturiem:

aizmugurējās reģistrācijas numura zīmes apgaismojuma lukturiem

virzienrādītāja lukturiem

gabarītlukturiem

bremžu lukturiem

kontūrlukturiem

atpakaļgaitas lukturiem

manevrēšanas lukturiem

aizmugurējiem miglas lukturiem

stāvgaismas lukturiem

dienas gaitas lukturiem

sānu gabarītlukturiem

2.   DEFINĪCIJAS

Šajos noteikumos lietotas šādas definīcijas.

| 2.1. | Piemēro visas definīcijas, kas dotas ANO Noteikumu Nr. 48 jaunākās sērijas grozījumos , kas ir spēkā tipa apstiprinājuma pieteikuma iesniegšanas laikā, ja šajos noteikumos vai attiecīgajos uzstādīšanas ANO Noteikumos Nr. 53, 74 un 86 nav noteikts citādi. |
| --- | --- |

2.1.

Piemēro visas definīcijas, kas dotas ANO Noteikumu Nr. 48 jaunākās sērijas grozījumos , kas ir spēkā tipa apstiprinājuma pieteikuma iesniegšanas laikā, ja šajos noteikumos vai attiecīgajos uzstādīšanas ANO Noteikumos Nr. 53, 74 un 86 nav noteikts citādi.

| 2.2. | “Atšķirīgu tipu lukturi” ir lukturi, kas atšķiras tādos būtiskos aspektos kā:






  a) | tirdzniecības nosaukums vai preču zīme:






  i) | lukturus ar vienādu tirdzniecības nosaukumu vai preču zīmi, bet kurus ražojuši dažādi ražotāji, uzskata par atšķirīgu tipu lukturiem; |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.

“Atšķirīgu tipu lukturi” ir lukturi, kas atšķiras tādos būtiskos aspektos kā:

Atšķirīgu tipu lukturi

a)

tirdzniecības nosaukums vai preču zīme:

i)

lukturus ar vienādu tirdzniecības nosaukumu vai preču zīmi, bet kurus ražojuši dažādi ražotāji, uzskata par atšķirīgu tipu lukturiem;

| ii) | viena ražotāja ražotus lukturus, kas atšķiras tikai pēc tirdzniecības nosaukuma vai preču zīmes, uzskata par tā paša tipa lukturiem; |
| --- | --- |

ii)

viena ražotāja ražotus lukturus, kas atšķiras tikai pēc tirdzniecības nosaukuma vai preču zīmes, uzskata par tā paša tipa lukturiem;

| b) | optiskās sistēmas raksturlielumi (stipruma līmeņi, gaismas sadalījuma leņķi, tādu sastāvdaļu iekļaušana vai izslēgšana, kuras spēj mainīt optiskos efektus ar atstarošanu, refrakciju, absorbciju un/vai deformāciju darbības laikā utt.); |
| --- | --- |

b)

optiskās sistēmas raksturlielumi (stipruma līmeņi, gaismas sadalījuma leņķi, tādu sastāvdaļu iekļaušana vai izslēgšana, kuras spēj mainīt optiskos efektus ar atstarošanu, refrakciju, absorbciju un/vai deformāciju darbības laikā utt.);

| c) | izmantotā(-o) gaismas avota(-u) kategorija vai kategorijas un/vai gaismas avota moduļa(-u) konkrētais(-ie) identifikācijas kods(-i); |
| --- | --- |

c)

izmantotā(-o) gaismas avota(-u) kategorija vai kategorijas un/vai gaismas avota moduļa(-u) konkrētais(-ie) identifikācijas kods(-i);

| d) | luktura kategorija, ja tāda ir; |
| --- | --- |

d)

luktura kategorija, ja tāda ir;

| e) | maināma stipruma vadības ierīce, ja tāda ir; |
| --- | --- |

e)

maināma stipruma vadības ierīce, ja tāda ir;

| f) | gaismas avotu secīga aktivizēšana, ja tāda ir. |
| --- | --- |

f)

gaismas avotu secīga aktivizēšana, ja tāda ir.

Tomēr dažādos režīmos (secīgos vai nesecīgos) aktivizējami virzienrādītāji bez jebkādiem luktura optisko raksturlielumu pārveidojumiem nav “
  dažādu tipu virzienrādītāji
  ”.

dažādu tipu virzienrādītāji

Gaismas avota krāsas vai jebkāda filtra krāsas maiņa nav tipa maiņa.

Aizstājoša(-u) LED gaismas avota(-u) izmantošana nav tipa maiņa. Tomēr piemēro 4.7.7. punktu.

LED

3.   ADMINISTRATĪVI NOTEIKUMI

3.1.   Apstiprinājuma pieteikums

| 3.1.1. | Apstiprinājuma pieteikumu iesniedz tirdzniecības nosaukuma vai preču zīmes turētājs vai tā pienācīgi pilnvarots pārstāvis. |
| --- | --- |

3.1.1.

Apstiprinājuma pieteikumu iesniedz tirdzniecības nosaukuma vai preču zīmes turētājs vai tā pienācīgi pilnvarots pārstāvis.

| 3.1.2. | Tam pievieno:






  3.1.2.1. | pietiekami detalizētus rasējumus, kas ļauj identificēt tipu, un, ja attiecināms, luktura kategoriju, parādot:






  a) | ģeometriski, kādā(-ās) pozīcijā(-ās) lukturi (un, ja S3 vai S4 kategorijas bremžu lukturiem attiecināms – aizmugurējo stiklu) drīkst uzstādīt transportlīdzeklim; |
| --- | --- | --- | --- |

3.1.2.

Tam pievieno:

3.1.2.1.

pietiekami detalizētus rasējumus, kas ļauj identificēt tipu, un, ja attiecināms, luktura kategoriju, parādot:

a)

ģeometriski, kādā(-ās) pozīcijā(-ās) lukturi (un, ja S3 vai S4 kategorijas bremžu lukturiem attiecināms – aizmugurējo stiklu) drīkst uzstādīt transportlīdzeklim;

| b) | novērošanas asis, kas testos izmantojamas kā atskaites asis (horizontālais leņķis H = 0°, vertikālais 1eņķis V = 0°), un punktu, kas minētajos testos izmantojams kā atskaites centrs; |
| --- | --- |

b)

novērošanas asis, kas testos izmantojamas kā atskaites asis (horizontālais leņķis H = 0°, vertikālais 1eņķis V = 0°), un punktu, kas minētajos testos izmantojams kā atskaites centrs;

| c) | funkcijas(-u) redzamās virsmas robežu; |
| --- | --- |

c)

funkcijas(-u) redzamās virsmas robežu;

| d) | pozīciju un izkārtojumu, kas paredzēts apstiprinājuma marķējumam saskaņā ar 3.3.2. punktu vai “unikālajam identifikatoram”; |
| --- | --- |

d)

pozīciju un izkārtojumu, kas paredzēts apstiprinājuma marķējumam saskaņā ar 3.3.2. punktu vai “unikālajam identifikatoram”;

| e) | gaismu izstarojošo diožu (LED) moduļa(-u) gadījumā – arī vietu, kas rezervēta moduļa(-u) specifiskajam(-iem) identifikācijas kodam(-iem); |
| --- | --- |

e)

gaismu izstarojošo diožu (LED) moduļa(-u) gadījumā – arī vietu, kas rezervēta moduļa(-u) specifiskajam(-iem) identifikācijas kodam(-iem);

LED

| f) | savstarpēji atkarīgu lukturu sistēmas gadījumā – sasvstarpēji atkarīgo lukturi vai savstarpēji atkarīgu lukturu kombināciju, kas atbilst attiecīgajām prasībām; |
| --- | --- |

f)

savstarpēji atkarīgu lukturu sistēmas gadījumā – sasvstarpēji atkarīgo lukturi vai savstarpēji atkarīgu lukturu kombināciju, kas atbilst attiecīgajām prasībām;

| 3.1.2.2. | īsu tehnisku aprakstu, kurā, izņemot lukturiem ar nenomaināmiem gaismas avotiem, jo īpaši norāda:






  a) | paredzētā(-o) kvēldiega gaismas avota(-u) kategoriju vai kategorijas; šī kvēldiega gaismas avota kategorijai ir jābūt vienai no Noteikumos Nr. 37 dotajām; |
| --- | --- | --- |

3.1.2.2.

īsu tehnisku aprakstu, kurā, izņemot lukturiem ar nenomaināmiem gaismas avotiem, jo īpaši norāda:

a)

paredzētā(-o) kvēldiega gaismas avota(-u) kategoriju vai kategorijas; šī kvēldiega gaismas avota kategorijai ir jābūt vienai no Noteikumos Nr. 37 dotajām;

| b) | izmantotā(-o) LED gaismas avota(-u) kategoriju vai kategorijas; šī LED gaismas avota kategorijai ir jābūt vienai no Noteikumos Nr. 128 dotajām; |
| --- | --- |

b)

izmantotā(-o) LED gaismas avota(-u) kategoriju vai kategorijas; šī LED gaismas avota kategorijai ir jābūt vienai no Noteikumos Nr. 128 dotajām;

LED

LED

| c) | gaismas avota moduļa specifisko identifikācijas kodu; |
| --- | --- |

c)

gaismas avota moduļa specifisko identifikācijas kodu;

| d) | ja pēc pieteikuma iesniedzēja ieskatiem lukturis ir jāapstiprina arī ar aizstājošu(-iem) LED gaismas avotu(-iem) atbilstīgi Noteikumiem Nr. 128, tas jānorāda aprakstā; |
| --- | --- |

d)

ja pēc pieteikuma iesniedzēja ieskatiem lukturis ir jāapstiprina arī ar aizstājošu(-iem) LED gaismas avotu(-iem) atbilstīgi Noteikumiem Nr. 128, tas jānorāda aprakstā;

LED

| e) | uzstādīšanai transportlīdzekļa iekšpusē paredzēta S3 vai S4 kategorijas bremžu luktura gadījumā tehniskajam aprakstam jāsatur aizmugurējā(-o) stikla(-u) optisko īpašību (caurlaidība, krāsa, slīpums utt.) specifikācija; |
| --- | --- |

e)

uzstādīšanai transportlīdzekļa iekšpusē paredzēta S3 vai S4 kategorijas bremžu luktura gadījumā tehniskajam aprakstam jāsatur aizmugurējā(-o) stikla(-u) optisko īpašību (caurlaidība, krāsa, slīpums utt.) specifikācija;

| 3.1.2.3. | tomēr gadījumā, ja luktura tips atšķiras no jau apstiprināta tipa tikai ar tirdzniecības nosaukumu vai preču zīmi, ir pietiekami, ka pieteikumam pievieno:






  3.1.2.3.1. | luktura ražotāja deklarāciju, ka iesniegtais tips ir identisks (izņemot tā tirdzniecības nosaukumu vai preču zīmi) jau apstiprinātam un tā paša ražotāja ražotam tipam, kuru identificē tā apstiprinājuma numurs; |
| --- | --- | --- |

3.1.2.3.

tomēr gadījumā, ja luktura tips atšķiras no jau apstiprināta tipa tikai ar tirdzniecības nosaukumu vai preču zīmi, ir pietiekami, ka pieteikumam pievieno:

3.1.2.3.1.

luktura ražotāja deklarāciju, ka iesniegtais tips ir identisks (izņemot tā tirdzniecības nosaukumu vai preču zīmi) jau apstiprinātam un tā paša ražotāja ražotam tipam, kuru identificē tā apstiprinājuma numurs;

| 3.1.2.3.2. | divus paraugus, kam ir jaunais tirdzniecības nosaukums vai preču zīme, vai ekvivalentu dokumentāciju; |
| --- | --- |

3.1.2.3.2.

divus paraugus, kam ir jaunais tirdzniecības nosaukums vai preču zīme, vai ekvivalentu dokumentāciju;

| 3.1.2.4. | maināma gaismas stipruma luktura gadījumā – maināmā gaismas stipruma vadības ierīces precīzu aprakstu, izvietojuma shēmu un abus gaismas stipruma līmeņus nodrošinošās sistēmas raksturlielumu specifikāciju; |
| --- | --- |

3.1.2.4.

maināma gaismas stipruma luktura gadījumā – maināmā gaismas stipruma vadības ierīces precīzu aprakstu, izvietojuma shēmu un abus gaismas stipruma līmeņus nodrošinošās sistēmas raksturlielumu specifikāciju;

| 3.1.2.5. | ja attiecināms nenomaināma(-u) kvēldiega gaismas avota(-u) vai ar nenomaināmu(-iem) kvēldiega gaismas avotu(-iem) aprīkota gaismas avota moduļa(-u) gadījumā – dokumentus saskaņā ar 3.5.3. punktu; |
| --- | --- |

3.1.2.5.

ja attiecināms nenomaināma(-u) kvēldiega gaismas avota(-u) vai ar nenomaināmu(-iem) kvēldiega gaismas avotu(-iem) aprīkota gaismas avota moduļa(-u) gadījumā – dokumentus saskaņā ar 3.5.3. punktu;

| 3.1.2.6. | pēc pieteikuma iesniedzēja ieskatiem aprakstā drīkst konkretizēt, vai lukturi transportlīdzeklim drīkst uzstādīt ar dažādiem atskaites ass slīpumiem attiecībā pret transportlīdzekļa atskaites plaknēm un pret zemi, vai pagriezt ap tā atskaites asīm; šos dažādos uzstādīšanas nosacījumus norāda paziņojuma veidlapā; |
| --- | --- |

3.1.2.6.

pēc pieteikuma iesniedzēja ieskatiem aprakstā drīkst konkretizēt, vai lukturi transportlīdzeklim drīkst uzstādīt ar dažādiem atskaites ass slīpumiem attiecībā pret transportlīdzekļa atskaites plaknēm un pret zemi, vai pagriezt ap tā atskaites asīm; šos dažādos uzstādīšanas nosacījumus norāda paziņojuma veidlapā;

| 3.1.2.7. | ja attiecīgajam lukturim nav noteikts citādi, šādus paraugus:






  a) | divus nokomplektētus luktura paraugus.
  Ja pieteikums iesniegts, lai apstiprinātu lukturus, kas nav identiski, bet ir simetriski un piemēroti tam, lai vienu uzstādītu transportlīdzekļa kreisajā pusē un otru – labajā pusē, abi iesniegtie paraugi drīkst būt identiski un piemēroti uzstādīšanai tikai transportlīdzekļa labajā vai tikai kreisajā pusē; |
| --- | --- | --- |

3.1.2.7.

ja attiecīgajam lukturim nav noteikts citādi, šādus paraugus:

a)

divus nokomplektētus luktura paraugus.

Ja pieteikums iesniegts, lai apstiprinātu lukturus, kas nav identiski, bet ir simetriski un piemēroti tam, lai vienu uzstādītu transportlīdzekļa kreisajā pusē un otru – labajā pusē, abi iesniegtie paraugi drīkst būt identiski un piemēroti uzstādīšanai tikai transportlīdzekļa labajā vai tikai kreisajā pusē;

| b) | attiecībā uz maināma stipruma lukturi – maināmā stipruma vadības ierīces paraugu vai tādu(-us) pašu(-us) signālu(-us) nodrošinošu ģeneratoru; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz maināma stipruma lukturi – maināmā stipruma vadības ierīces paraugu vai tādu(-us) pašu(-us) signālu(-us) nodrošinošu ģeneratoru;

| 3.1.2.8. | uzstādīšanai transportlīdzekļa iekšpusē paredzēta S3 vai S4 kategorijas bremžu luktura gadījumā – parauga plāksni vai paraugu plāksnes (dažādu iespēju gadījumā), kuru optiskās īpašības ir ekvivalentas un atbilst faktiskā(-o) aizmugurējā(-o) loga(-u) optiskajām īpašībām. |
| --- | --- |

3.1.2.8.

uzstādīšanai transportlīdzekļa iekšpusē paredzēta S3 vai S4 kategorijas bremžu luktura gadījumā – parauga plāksni vai paraugu plāksnes (dažādu iespēju gadījumā), kuru optiskās īpašības ir ekvivalentas un atbilst faktiskā(-o) aizmugurējā(-o) loga(-u) optiskajām īpašībām.

3.2.   Apstiprinājums

| 3.2.1. | Katram 1. punktā uzskaitītajam lukturim ir vajadzīgs atsevišķs apstiprinājums. |
| --- | --- |

3.2.1.

Katram 1. punktā uzskaitītajam lukturim ir vajadzīgs atsevišķs apstiprinājums.

| 3.2.2. | Ja divi vai vairāk lukturi ir grupētu, kombinētu vai savstarpēji savietotu lukturu vienības tā pati daļa, apstiprinājumu drīkst piešķirta tikai tad, ja katrs no šiem lukturiem atbilst šajos noteikumos vai citos noteikumos noteiktajām prasībām. Lukturi, kas neatbilst jebkādiem minēto noteikumu nosacījumiem, nedrīkst būt šādas grupētu, kombinētu vai savstarpēji savietotu lukturu vienības daļa. |
| --- | --- |

3.2.2.

Ja divi vai vairāk lukturi ir grupētu, kombinētu vai savstarpēji savietotu lukturu vienības tā pati daļa, apstiprinājumu drīkst piešķirta tikai tad, ja katrs no šiem lukturiem atbilst šajos noteikumos vai citos noteikumos noteiktajām prasībām. Lukturi, kas neatbilst jebkādiem minēto noteikumu nosacījumiem, nedrīkst būt šādas grupētu, kombinētu vai savstarpēji savietotu lukturu vienības daļa.

| 3.2.3. | Ja apstiprināšanai atbilstīgi 3.1.punktam iesniegtais luktura(-u) tips atbilst šo noteikumu prasībām, piešķir apstiprinājumu. Savstarpēji atkarīgu lukturu sistēmas visas ierīces tipa apstiprināšanai jāiesniedz tam pašam pieteikuma iesniedzējam. |
| --- | --- |

3.2.3.

Ja apstiprināšanai atbilstīgi 3.1.punktam iesniegtais luktura(-u) tips atbilst šo noteikumu prasībām, piešķir apstiprinājumu. Savstarpēji atkarīgu lukturu sistēmas visas ierīces tipa apstiprināšanai jāiesniedz tam pašam pieteikuma iesniedzējam.

| 3.2.3.1. | Paziņojumu par luktura tipa apstiprināšanu vai apstiprinājuma paplašināšanu, vai atteikumu, vai anulēšanu vai ražošanas pilnīgu izbeigšanu atbilstīgi šiem noteikumiem nosūta šos noteikumus piemērojošajām 1958. gada Nolīguma pusēm, izmantojot šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam atbilstošu veidlapu. |
| --- | --- |

3.2.3.1.

Paziņojumu par luktura tipa apstiprināšanu vai apstiprinājuma paplašināšanu, vai atteikumu, vai anulēšanu vai ražošanas pilnīgu izbeigšanu atbilstīgi šiem noteikumiem nosūta šos noteikumus piemērojošajām 1958. gada Nolīguma pusēm, izmantojot šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam atbilstošu veidlapu.

| 3.2.3.2. | Katram apstiprinātajam luktura tipam piešķir apstiprinājuma numuru, un katram lukturim to norāda 1. pielikumā dotajā paziņojuma veidlapā.
  Nolīguma puse drīkst piešķirt vienu un to pašu apstiprinājuma numuru gaismas signālierīcēm vai sistēmām, kas satur vairākus lukturus, bet nepiešķir to pašu numuru citam tādas pašas funkcijas citam luktura tipam. |
| --- | --- |

3.2.3.2.

Katram apstiprinātajam luktura tipam piešķir apstiprinājuma numuru, un katram lukturim to norāda 1. pielikumā dotajā paziņojuma veidlapā.

Nolīguma puse drīkst piešķirt vienu un to pašu apstiprinājuma numuru gaismas signālierīcēm vai sistēmām, kas satur vairākus lukturus, bet nepiešķir to pašu numuru citam tādas pašas funkcijas citam luktura tipam.

| 3.2.4. | Signāllukturi (funkciju), kam piešķirts tipa apstiprinājums, identificējošie simboli

  1. tabula


  Simbolu saraksts

  (pilns saraksts ir dots 1. pielikumā “Paziņojums”)







  Lukturis (funkcija) | Simbols | Punkts |
| --- | --- | --- | --- |
| Dienas gaitas lukturis | RL | 5.4. |
| Priekšējais virzienrādītāja lukturis, kuru uzstāda vismaz 20 mm attālumā no tuvās gaismas luktura vai priekšējā miglas luktura | 1a | 5.6. |
| Priekšējais virzienrādītāja lukturis, kuru uzstāda jebkādā attālumā no tuvās gaismas luktura vai priekšējā miglas luktura | 1b | 5.6. |
| Priekšējais virzienrādītāja lukturis, kuru uzstāda vismaz 40 mm attālumā no tuvās gaismas luktura vai priekšējā miglas luktura | 1 | 5.6. |
| Virzienrādītāji L kategorijas transportlīdzekļa priekšā izmantošanai vismaz 75 mm attālumā no tuvās gaismas luktura | 11 | 5.6. |
| Virzienrādītāji L kategorijas transportlīdzekļa priekšā izmantošanai vismaz 40 mm attālumā no tuvās gaismas luktura | 11 a | 5.6. |
| Virzienrādītāji L kategorijas transportlīdzekļa priekšā izmantošanai vismaz 20 mm attālumā no tuvās gaismas luktura | 11b | 5.6. |
| Virzienrādītāji L kategorijas transportlīdzekļa priekšā izmantošanai jebkādā attālumā no tuvās gaismas luktura | 11c | 5.6. |
| Priekšējais kontūrlukturis | AM | 5.1. |
| Priekšējais gabarītlukturis L kategorijas transportlīdzeklim | MA | 5.1. |
| Priekšējais gabarītlukturis | A | 5.1. |
| Manevrēšanas lukturis | ML | 5.10. |
| Stāvgaismas lukturis (vērsts uz priekšu un aizmuguri) | 77R | 5.3. |
| Aizmugurējais virzienrādītāja lukturis (nemainīgs) | 2a | 5.6. |
| Aizmugurējais virzienrādītāja lukturis (maināms) | 2b | 5.6. |
| Aizmugurējais virzienrādītāja lukturis L kategorijas transportlīdzeklim | 12 | 5.6. |
| Aizmugurējais kontūrlukturis (nemainīgs) | RM1 | 5.2. |
| Aizmugurējais kontūrlukturis (maināms) | RM2 | 5.2. |
| Aizmugurējais miglas lukturis (nemainīgs) | F1 | 5.9. |
| Aizmugurējais miglas lukturis (maināms) | F2 | 5.9. |
| Aizmugurējais gabarītlukturis L kategorijas transportlīdzeklim | MR | 5.2. |
| Aizmugurējais gabarītlukturis (nemainīgs) | R1 | 5.2. |
| Aizmugurējais gabarītlukturis (maināms) | R2 | 5.2. |
| Aizmugurējās reģistrācijas numura zīmes apgaismojuma lukturis | L | 5.11. |
| Aizmugurējās reģistrācijas numura zīmes apgaismojuma lukturis L kategorijas transportlīdzeklim | LM1 | 5.11. |
| Atpakaļgaitas lukturis (piezīme: burtus A un R drīkst mainīt vietām | AR | 5.8. |
| Sānu virzienrādītāja lukturis M1 transportlīdzekļiem, N1 transportlīdzekļiem, M2 un M3 transportlīdzekļiem garumā līdz 6 000  mm | 5 | 5.6. |
| Sānu virzienrādītāja lukturis N2 un N3 transportlīdzekļiem, un N1, M2 un M3 transportlīdzekļiem garumā vairāk nekā 6 000  mm | 6 | 5.6. |
| Sānu gabarītlukturis visu kategoriju transportlīdzekļiem | SM1 | 5.7. |
| Sānu gabarītlukturis M1 transportlīdzekļiem | SM2 | 5.7. |
| Bremžu lukturis (augstu vidū uzstādīts) (nemainīgs) | S3 | 5.5. |
| Bremžu lukturis (augstu vidū uzstādīts) (maināms) | S4 | 5.5. |
| Bremžu lukturis L kategorijas transportlīdzeklim | MS | 5.5. |
| Bremžu lukturis (nemainīgs) | S1 | 5.5. |
| Bremžu lukturis (maināms) | S2 | 5.5. |

3.2.4.

Signāllukturi (funkciju), kam piešķirts tipa apstiprinājums, identificējošie simboli

1. tabula

1. tabula

Simbolu saraksts

Simbolu saraksts

(pilns saraksts ir dots 1. pielikumā “Paziņojums”)

Lukturis (funkcija)

Simbols

Punkts

Dienas gaitas lukturis

RL

5.4.

Priekšējais virzienrādītāja lukturis, kuru uzstāda vismaz 20 mm attālumā no tuvās gaismas luktura vai priekšējā miglas luktura

1a

5.6.

Priekšējais virzienrādītāja lukturis, kuru uzstāda jebkādā attālumā no tuvās gaismas luktura vai priekšējā miglas luktura

1b

5.6.

Priekšējais virzienrādītāja lukturis, kuru uzstāda vismaz 40 mm attālumā no tuvās gaismas luktura vai priekšējā miglas luktura

1

5.6.

Virzienrādītāji L kategorijas transportlīdzekļa priekšā izmantošanai vismaz 75 mm attālumā no tuvās gaismas luktura

11

5.6.

Virzienrādītāji L kategorijas transportlīdzekļa priekšā izmantošanai vismaz 40 mm attālumā no tuvās gaismas luktura

11 a

5.6.

Virzienrādītāji L kategorijas transportlīdzekļa priekšā izmantošanai vismaz 20 mm attālumā no tuvās gaismas luktura

11b

5.6.

Virzienrādītāji L kategorijas transportlīdzekļa priekšā izmantošanai jebkādā attālumā no tuvās gaismas luktura

11c

5.6.

Priekšējais kontūrlukturis

AM

5.1.

Priekšējais gabarītlukturis L kategorijas transportlīdzeklim

MA

5.1.

Priekšējais gabarītlukturis

A

5.1.

Manevrēšanas lukturis

ML

5.10.

Stāvgaismas lukturis (vērsts uz priekšu un aizmuguri)

77R

5.3.

Aizmugurējais virzienrādītāja lukturis (nemainīgs)

2a

5.6.

Aizmugurējais virzienrādītāja lukturis (maināms)

2b

5.6.

Aizmugurējais virzienrādītāja lukturis L kategorijas transportlīdzeklim

12

5.6.

Aizmugurējais kontūrlukturis (nemainīgs)

RM1

5.2.

Aizmugurējais kontūrlukturis (maināms)

RM2

5.2.

Aizmugurējais miglas lukturis (nemainīgs)

F1

5.9.

Aizmugurējais miglas lukturis (maināms)

F2

5.9.

Aizmugurējais gabarītlukturis L kategorijas transportlīdzeklim

MR

5.2.

Aizmugurējais gabarītlukturis (nemainīgs)

R1

5.2.

Aizmugurējais gabarītlukturis (maināms)

R2

5.2.

Aizmugurējās reģistrācijas numura zīmes apgaismojuma lukturis

L

5.11.

Aizmugurējās reģistrācijas numura zīmes apgaismojuma lukturis L kategorijas transportlīdzeklim

LM1

5.11.

Atpakaļgaitas lukturis (piezīme: burtus A un R drīkst mainīt vietām

AR

5.8.

Sānu virzienrādītāja lukturis M1 transportlīdzekļiem, N1 transportlīdzekļiem, M2 un M3 transportlīdzekļiem garumā līdz 6 000  mm

1

1

2

3

5

5.6.

Sānu virzienrādītāja lukturis N2 un N3 transportlīdzekļiem, un N1, M2 un M3 transportlīdzekļiem garumā vairāk nekā 6 000  mm

2

3

1

2

3

6

5.6.

Sānu gabarītlukturis visu kategoriju transportlīdzekļiem

SM1

5.7.

Sānu gabarītlukturis M1 transportlīdzekļiem

1

SM2

5.7.

Bremžu lukturis (augstu vidū uzstādīts) (nemainīgs)

S3

5.5.

Bremžu lukturis (augstu vidū uzstādīts) (maināms)

S4

5.5.

Bremžu lukturis L kategorijas transportlīdzeklim

MS

5.5.

Bremžu lukturis (nemainīgs)

S1

5.5.

Bremžu lukturis (maināms)

S2

5.5.

Minimālā “a” vērtība 7. pielikuma 1. daļā ir 5 mm.

| 3.2.5. | Piemērojamo izmaiņu rādītājiem katrai ierīcei saistībā ar grozījumu sēriju jābūt šādam (skat. arī 6.1.1. punktu):

  2. tabula


  Grozījumu sērija un izmaiņu rādītājs









  Noteikumu grozījumu sērija | 00 | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Funkcija (lukturis) | Izmaiņu rādītājs konkrētajai funkcijai (lukturim) |
| Dienas gaitas lukturis | 0 | | |
| Priekšējais virzienrādītāja lukturis | 0 | | |
| Priekšējais virzienrādītāja lukturis (transportlīdzekļu L kategorija) | 0 | | |
| Priekšējais kontūrlukturis | 0 | | |
| Priekšējais gabarītlukturis | 0 | | |
| Priekšējais gabarītlukturis (transportlīdzekļu L kategorija) | 0 | | |
| Manevrēšanas lukturis | 0 | | |
| Stāvgaismas lukturis | 0 | | |
| Aizmugurējais virzienrādītāja lukturis | 0 | | |
| Aizmugurējais virzienrādītāja lukturis (transportlīdzekļu L kategorija) | 0 | | |
| Aizmugurējais kontūrlukturis | 0 | | |
| Aizmugurējais miglas lukturis | 0 | | |
| Aizmugurējais gabarītlukturis | 0 | | |
| Aizmugurējais gabarītlukturis (transportlīdzekļu L kategorija) | 0 | | |
| Aizmugurējās reģistrācijas numura zīmes apgaismojuma lukturis | 0 | | |
| Aizmugurējās reģistrācijas numura zīmes apgaismojuma lukturis (transportlīdzekļu L kategorija) | 0 | | |
| Atpakaļgaitas lukturis | 0 | | |
| Sānu virzienrādītāja lukturis | 0 | | |
| Sānu gabarītlukturis | 0 | | |
| Bremžu lukturis | 0 | | |
| Bremžu lukturis (transportlīdzekļu L kategorija) | 0 | | |
| Bremžu lukturis (augstu vidū uzstādīts) | 0 | | |

3.2.5.

Piemērojamo izmaiņu rādītājiem katrai ierīcei saistībā ar grozījumu sēriju jābūt šādam (skat. arī 6.1.1. punktu):

2. tabula

2. tabula

Grozījumu sērija un izmaiņu rādītājs

Grozījumu sērija un izmaiņu rādītājs

Noteikumu grozījumu sērija

00

Funkcija (lukturis)

Izmaiņu rādītājs konkrētajai funkcijai (lukturim)

Dienas gaitas lukturis

0

Priekšējais virzienrādītāja lukturis

0

Priekšējais virzienrādītāja lukturis (transportlīdzekļu L kategorija)

0

Priekšējais kontūrlukturis

0

Priekšējais gabarītlukturis

0

Priekšējais gabarītlukturis (transportlīdzekļu L kategorija)

0

Manevrēšanas lukturis

0

Stāvgaismas lukturis

0

Aizmugurējais virzienrādītāja lukturis

0

Aizmugurējais virzienrādītāja lukturis (transportlīdzekļu L kategorija)

0

Aizmugurējais kontūrlukturis

0

Aizmugurējais miglas lukturis

0

Aizmugurējais gabarītlukturis

0

Aizmugurējais gabarītlukturis (transportlīdzekļu L kategorija)

0

Aizmugurējās reģistrācijas numura zīmes apgaismojuma lukturis

0

Aizmugurējās reģistrācijas numura zīmes apgaismojuma lukturis (transportlīdzekļu L kategorija)

0

Atpakaļgaitas lukturis

0

Sānu virzienrādītāja lukturis

0

Sānu gabarītlukturis

0

Bremžu lukturis

0

Bremžu lukturis (transportlīdzekļu L kategorija)

0

Bremžu lukturis (augstu vidū uzstādīts)

0

3.3.   Apstiprinājuma marķējuma zīme

3.3.1.   Vispārīgi noteikumi

| 3.3.1.1. | Uz katras apstiprinātam tipam piederošas ierīces jābūt pietiekamu izmēru vietai unikālajam identifikatoram (UI), kas minēts 1958. gada Nolīgumā, un citām marķējuma zīmēm, kas noteiktas 3.3.4.2. līdz 3.3.4.6. punktā, vai, ja tas nav tehniski iespējams, apstiprinājuma marķējumam ar papildu simboliem un citiem marķējumiem, kā noteikts 3.3.4.2. līdz 3.3.4.6. punktā. |
| --- | --- |

3.3.1.1.

Uz katras apstiprinātam tipam piederošas ierīces jābūt pietiekamu izmēru vietai unikālajam identifikatoram (UI

| 3.3.1.2. | Marķējumu izkārtojuma piemēri ir parādīti 7. pielikumā. |
| --- | --- |

3.3.1.2.

Marķējumu izkārtojuma piemēri ir parādīti 7. pielikumā.

3.3.2.   Apstiprinājuma marķējums sastāv no:

| 3.3.2.1. | apļa, kurā ir burts "E", kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu; |
| --- | --- |

3.3.2.1.

apļa, kurā ir burts "E", kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu;

| 3.3.2.2. | apstiprinājuma numura, kas noteikts 3.2.3.2. punktā; |
| --- | --- |

3.3.2.2.

apstiprinājuma numura, kas noteikts 3.2.3.2. punktā;

| 3.3.2.3. | signāllukturus identificējošiem simboliem, kā noteikts 3.2.4. punktā; |
| --- | --- |

3.3.2.3.

signāllukturus identificējošiem simboliem, kā noteikts 3.2.4. punktā;

| 3.3.2.4. | šo noteikumu numura, kam seko burts “R” un divi cipari, kuri norāda grozījumu sēriju, kas ir spēkā apstiprinājuma izsniegšanas laikā; |
| --- | --- |

3.3.2.4.

šo noteikumu numura, kam seko burts “R” un divi cipari, kuri norāda grozījumu sēriju, kas ir spēkā apstiprinājuma izsniegšanas laikā;

| 3.3.2.5. | šāda papildu simbola (vai simboliem):






  3.3.2.5.1. | uz lukturiem, ko nevar uzstādīt jebkurā no abām transportlīdzekļa pusēm – horizontālas bultas, kas norāda, kurā pozīcijā lukturis ir jāuzstāda;






  3.3.2.5.1.1. | bultai jābūt vērstai uz transportlīdzekļa ārpusi:






  a) | virzienrādītājiem kategorijā 1, 1a, 1b, 2a, 2b, 11, 11a, 11b, 11c un 12; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3.3.2.5.

šāda papildu simbola (vai simboliem):

3.3.2.5.1.

uz lukturiem, ko nevar uzstādīt jebkurā no abām transportlīdzekļa pusēm – horizontālas bultas, kas norāda, kurā pozīcijā lukturis ir jāuzstāda;

3.3.2.5.1.1.

bultai jābūt vērstai uz transportlīdzekļa ārpusi:

a)

virzienrādītājiem kategorijā 1, 1a, 1b, 2a, 2b, 11, 11a, 11b, 11c un 12;

| b) | priekšējiem vai aizmugurējiem gabarītlukturiem, priekšējiem vai aizmugurējiem kontūrlukturiem; |
| --- | --- |

b)

priekšējiem vai aizmugurējiem gabarītlukturiem, priekšējiem vai aizmugurējiem kontūrlukturiem;

| c) | atpakaļgaitas lukturiem divu samazinātas gaismas sadalījuma atpakaļgaitas lukturu gadījumā; |
| --- | --- |

c)

atpakaļgaitas lukturiem divu samazinātas gaismas sadalījuma atpakaļgaitas lukturu gadījumā;

| 3.3.2.5.1.2. | bultai jābūt vērstai uz transportlīdzekļa priekšu virzienrādītājiem kategorijā 5 un 6 un kombinētiem stāvgaismas lukturiem; |
| --- | --- |

3.3.2.5.1.2.

bultai jābūt vērstai uz transportlīdzekļa priekšu virzienrādītājiem kategorijā 5 un 6 un kombinētiem stāvgaismas lukturiem;

| 3.3.2.5.1.3. | virzienrādītājiem kategorijā 6 jānorāda indikācija “R” vai “L”, apzīmējot attiecīgi transportlīdzekļa labo vai kreiso pusi; |
| --- | --- |

3.3.2.5.1.3.

virzienrādītājiem kategorijā 6 jānorāda indikācija “R” vai “L”, apzīmējot attiecīgi transportlīdzekļa labo vai kreiso pusi;

| 3.3.2.5.2. | ja attiecināms, pa labi no 3.2.4. punktā minētā simbola:






  a) | papildu burta “D” uz lukturiem, kurus drīkst izmantot kā daļu no divu neatkarīgu lukturu mezgla; |
| --- | --- | --- |

3.3.2.5.2.

ja attiecināms, pa labi no 3.2.4. punktā minētā simbola:

a)

papildu burta “D” uz lukturiem, kurus drīkst izmantot kā daļu no divu neatkarīgu lukturu mezgla;

| b) | papildu burta “Y” uz lukturiem, kurus izmanto kā savstarpēji atkarīgu lukturu sistēmas daļu; |
| --- | --- |

b)

papildu burta “Y” uz lukturiem, kurus izmanto kā savstarpēji atkarīgu lukturu sistēmas daļu;

| 3.3.2.5.3. | uz lukturiem ar samazinātu gaismas sadalījumu, skat. 3. pielikuma 1.3. punktu, – vertikālas bultas, kas sākas no horizontāla segmenta un ir vērsta lejup. |
| --- | --- |

3.3.2.5.3.

uz lukturiem ar samazinātu gaismas sadalījumu, skat. 3. pielikuma 1.3. punktu, – vertikālas bultas, kas sākas no horizontāla segmenta un ir vērsta lejup.

| 3.3.2.5.4. | Apstiprinājuma numuru novieto tuvu 3.3.2.1. punktā noteiktajam aplim. |
| --- | --- |

3.3.2.5.4.

Apstiprinājuma numuru novieto tuvu 3.3.2.1. punktā noteiktajam aplim.

3.3.3.   Apstiprinājuma marķējumu drīkst aizstāt ar unikālo identifikatoru (UI), ja tāds pieejams. Unikālā identifikatora marķējuma zīmei ir jāatbilst turpmāk dotā piemēra formātam.

UI

Image 56

a ≥ 8 mm

Dotais unikālais identifikators, marķēts uz luktura, rāda, ka attiecīgais tips ir apstiprināts un ka attiecīgajai informācijai par tipa apstiprinājumu var piekļūt ANO drošajā interneta datubāzē, izmantojot “270650” kā unikālo identifikatoru.

3.3.4.   Marķēšanas prasības

Apstiprināšanai iesniegtajiem lukturiem jābūt:

| 3.3.4.1. | pietiekamu izmēru vietai apstiprinājuma marķējumam vai unikālajam identifikatoram;






  3.3.4.1.1. | jebkurā gadījumā apstiprinājuma marķējumam vai unikālajam identifikatoram, kā arī noteiktā(-o) aizstājošā(-o) LED gaismas avota(-u), ja tāds(-i) ir, kategorijai vai kategorijām ir jābūt redzamām, kad lukturis ir uzstādīts transportlīdzeklī vai kad kustināma daļa, tāda kā motora pārsegs vai bagāžnieka pārsegs, vai durvis ir atvērtas; |
| --- | --- | --- |

3.3.4.1.

pietiekamu izmēru vietai apstiprinājuma marķējumam vai unikālajam identifikatoram;

3.3.4.1.1.

jebkurā gadījumā apstiprinājuma marķējumam vai unikālajam identifikatoram, kā arī noteiktā(-o) aizstājošā(-o) LED gaismas avota(-u), ja tāds(-i) ir, kategorijai vai kategorijām ir jābūt redzamām, kad lukturis ir uzstādīts transportlīdzeklī vai kad kustināma daļa, tāda kā motora pārsegs vai bagāžnieka pārsegs, vai durvis ir atvērtas;

LED

| 3.3.4.1.2. | apstiprinājuma marķējumu liek uz luktura iekšējās vai ārējās daļas (caurspīdīgas vai necaurspīdīgas), kuru nevar atdalīt no luktura caurspīdīgās, gaismu izstarojošās daļas; |
| --- | --- |

3.3.4.1.2.

apstiprinājuma marķējumu liek uz luktura iekšējās vai ārējās daļas (caurspīdīgas vai necaurspīdīgas), kuru nevar atdalīt no luktura caurspīdīgās, gaismu izstarojošās daļas;

| 3.3.4.2. | pieteikuma iesniedzēja tirdzniecības nosaukumam vai preču zīmei; šim marķējumam ir jābūt skaidri salasāmam un neizdzēšamam; |
| --- | --- |

3.3.4.2.

pieteikuma iesniedzēja tirdzniecības nosaukumam vai preču zīmei; šim marķējumam ir jābūt skaidri salasāmam un neizdzēšamam;

| 3.3.4.3. | izņemot lukturus ar nenomaināmiem gaismas avotiem – skaidri salasāmam un neizdzēšamam marķējumam, kas norāda:






  a) | noteiktā(-o) gaismas avota(-u) kategoriju vai kategorijas; ja lukturis ir apstiprināts aizstājošam(-iem) LED gaismas avotam(-iem) – arī aizstājošā(-o) LED gaismas avota(-u) kategorijai vai kategorijām; un/vai |
| --- | --- | --- |

3.3.4.3.

izņemot lukturus ar nenomaināmiem gaismas avotiem – skaidri salasāmam un neizdzēšamam marķējumam, kas norāda:

a)

noteiktā(-o) gaismas avota(-u) kategoriju vai kategorijas; ja lukturis ir apstiprināts aizstājošam(-iem) LED gaismas avotam(-iem) – arī aizstājošā(-o) LED gaismas avota(-u) kategorijai vai kategorijām; un/vai

LED

LED

| b) | gaismas avota moduļa specifiskajam identifikācijas kodam; |
| --- | --- |

b)

gaismas avota moduļa specifiskajam identifikācijas kodam;

| 3.3.4.4. | lukturiem ar:






  a) | gaismas avota elektronisku vadības iekārtu vai |
| --- | --- | --- |

3.3.4.4.

lukturiem ar:

a)

gaismas avota elektronisku vadības iekārtu vai

| b) | maināma gaismas stipruma vadību, un/vai |
| --- | --- |

b)

maināma gaismas stipruma vadību, un/vai

| c) | sekundāro darbības režīmu, un/vai |
| --- | --- |

c)

sekundāro darbības režīmu, un/vai

| d) | nomaināmiem gaismas avotiem, un/vai |
| --- | --- |

d)

nomaināmiem gaismas avotiem, un/vai

| e) | gaismas avota moduli(-ļiem) – |
| --- | --- |

e)

gaismas avota moduli(-ļiem) –

nominālā sprieguma vai sprieguma diapazona marķējumu.

| 3.3.4.5. | Lukturiem ar gaismas avota moduli(-ļiem) uz gaismas avota moduļa(-ļiem) norāda:






  a) | pieteikuma iesniedzēja tirdzniecības nosaukumu vai preču zīmi; |
| --- | --- | --- |

3.3.4.5.

Lukturiem ar gaismas avota moduli(-ļiem) uz gaismas avota moduļa(-ļiem) norāda:

a)

pieteikuma iesniedzēja tirdzniecības nosaukumu vai preču zīmi;

| b) | moduļa specifisko identifikācijas kodu. Šim specifiskajam identifikācijas kodam jāsatur lielie sākuma burti “MD”, apzīmējot “MODULI”, kam seko apstiprinājuma marķējuma zīme bez apļa, kas noteikts 3.3.2. punktā, vai UI bez nošķeltā apļa, kas noteikts 3.3.3. punktā.
  Ja izmanto vairākus neidentiskus gaismas avota moduļus, seko papildu simboli vai rakstzīmes.
  Apstiprinājuma marķējuma zīmei vai UI nav obligāti jābūt tādai pašai kā uz luktura, kurā izmanto moduli, bet abām marķējuma zīmēm jābūt no viena un tā paša pieteikuma iesniedzēja; |
| --- | --- |

b)

moduļa specifisko identifikācijas kodu. Šim specifiskajam identifikācijas kodam jāsatur lielie sākuma burti “MD”, apzīmējot “MODULI”, kam seko apstiprinājuma marķējuma zīme bez apļa, kas noteikts 3.3.2. punktā, vai UI bez nošķeltā apļa, kas noteikts 3.3.3. punktā.

UI

Ja izmanto vairākus neidentiskus gaismas avota moduļus, seko papildu simboli vai rakstzīmes.

Apstiprinājuma marķējuma zīmei vai UI nav obligāti jābūt tādai pašai kā uz luktura, kurā izmanto moduli, bet abām marķējuma zīmēm jābūt no viena un tā paša pieteikuma iesniedzēja;

UI

| c) | nominālo spriegumu vai sprieguma diapazonu. |
| --- | --- |

c)

nominālo spriegumu vai sprieguma diapazonu.

| 3.3.4.6. | Gaismas avota elektronisko vadības ierīci vai maināma gaismas stipruma vadības ierīci, kas ir luktura daļa, bet nav iekļauta luktura korpusā, marķē ar ražotāja nosaukumu un tā identifikācijas numuru. |
| --- | --- |

3.3.4.6.

Gaismas avota elektronisko vadības ierīci vai maināma gaismas stipruma vadības ierīci, kas ir luktura daļa, bet nav iekļauta luktura korpusā, marķē ar ražotāja nosaukumu un tā identifikācijas numuru.

| 3.3.4.7. | Marķējumus, kas noteikti 3.3.4.2. līdz 3.3.4.6. punktā, liek uz luktura neizdzēšamā un skaidri salasāmā veidā, bet tiem nav obligāti jāatbilst 3.3.4.1.1. punkta prasībām. |
| --- | --- |

3.3.4.7.

Marķējumus, kas noteikti 3.3.4.2. līdz 3.3.4.6. punktā, liek uz luktura neizdzēšamā un skaidri salasāmā veidā, bet tiem nav obligāti jāatbilst 3.3.4.1.1. punkta prasībām.

3.3.5.   Grupēti, kombinēti vai savstarpēji savietoti lukturi

| 3.3.5.1. | Ja konstatē, ka grupēti, kombinēti vai savstarpēji savietoti lukturi atbilst vairāku ANO noteikumu prasībām, drīkst likt vienu apstiprinājuma marķējuma zīmi vai UI. Apstiprinājuma marķējuma zīme sastāv no apļa, kurā ir burts “E” un aiz tā – apstiprinājumu piešķīrušās valsts pazīšanas numurs, un apstiprinājuma numurs. Šī apstiprinājuma marķējuma zīme vai UI drīkst atrasties jebkur uz grupētiem, kombinētiem vai savstarpēji savietotiem lukturiem ar nosacījumu, ka:






  3.3.5.1.1. | tas ir redzams pēc to uzstādīšanas; |
| --- | --- | --- |

3.3.5.1.

Ja konstatē, ka grupēti, kombinēti vai savstarpēji savietoti lukturi atbilst vairāku ANO noteikumu prasībām, drīkst likt vienu apstiprinājuma marķējuma zīmi vai UI

UI

3.3.5.1.1.

tas ir redzams pēc to uzstādīšanas;

| 3.3.5.1.2. | nevienu grupētu, kombinētu vai savietotu lukturu gaismas caurlaidīgo daļu nevar noņemt, vienlaikus nenoņemot apstiprinājuma marķējuma zīmi. |
| --- | --- |

3.3.5.1.2.

nevienu grupētu, kombinētu vai savietotu lukturu gaismas caurlaidīgo daļu nevar noņemt, vienlaikus nenoņemot apstiprinājuma marķējuma zīmi.

| 3.3.5.2. | Vienas apstiprinājuma marķējuma zīmes sastāvdaļu izmērs nedrīkst būt mazāks kā minimālais prasītais izmērs vismazākajai no atsevišķajām zīmēm saskaņā ar piešķirto apstiprinājumu. |
| --- | --- |

3.3.5.2.

Vienas apstiprinājuma marķējuma zīmes sastāvdaļu izmērs nedrīkst būt mazāks kā minimālais prasītais izmērs vismazākajai no atsevišķajām zīmēm saskaņā ar piešķirto apstiprinājumu.

| 3.3.5.3. | Grupētu, kombinētu vai savstarpēji savietotu lukturu apstiprinājuma zīmju piemēri ar visiem iepriekš minētajiem papildu simboliem doti 7. pielikumā. |
| --- | --- |

3.3.5.3.

Grupētu, kombinētu vai savstarpēji savietotu lukturu apstiprinājuma zīmju piemēri ar visiem iepriekš minētajiem papildu simboliem doti 7. pielikumā.

| 3.3.5.4. | Ar citiem lukturiem savstarpēji savietoti lukturi, kuru lēcas drīkst izmantot arī citu ierīču tipiem Piemēro 3.3.5. punkta noteikumus. |
| --- | --- |

3.3.5.4.

Ar citiem lukturiem savstarpēji savietoti lukturi, kuru lēcas drīkst izmantot arī citu ierīču tipiem Piemēro 3.3.5. punkta noteikumus.

3.4.   Mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju luktura tipa pārveidojums un apstiprinājuma paplašinājums

| 3.4.1. | Par katru luktura tipa pārveidojumu jāziņo tipa apstiprinātājai iestādei, kas tipu apstiprinājusi. Šī iestāde tad drīkst vai nu:






  3.4.1.1. | uzskatīt, ka izdarītajiem pārveidojumiem nevarētu būt vērā ņemamas negatīvas sekas un ka lukturis jebkurā gadījumā joprojām atbilst prasībām; vai |
| --- | --- | --- |

3.4.1.

Par katru luktura tipa pārveidojumu jāziņo tipa apstiprinātājai iestādei, kas tipu apstiprinājusi. Šī iestāde tad drīkst vai nu:

3.4.1.1.

uzskatīt, ka izdarītajiem pārveidojumiem nevarētu būt vērā ņemamas negatīvas sekas un ka lukturis jebkurā gadījumā joprojām atbilst prasībām; vai

| 3.4.1.2. | pieprasīt atkārtotu testa ziņojumu no tehniskā dienesta, kas atbildīgs par testu veikšanu. |
| --- | --- |

3.4.1.2.

pieprasīt atkārtotu testa ziņojumu no tehniskā dienesta, kas atbildīgs par testu veikšanu.

| 3.4.2. | Apstiprinājuma apliecinājumu vai atteikumu, norādot pārveidojumus, saskaņā ar 3.2.3.1. punktā noteikto procedūru paziņo šos noteikumus piemērojošajām 1958. gada Nolīguma pusēm. |
| --- | --- |

3.4.2.

Apstiprinājuma apliecinājumu vai atteikumu, norādot pārveidojumus, saskaņā ar 3.2.3.1. punktā noteikto procedūru paziņo šos noteikumus piemērojošajām 1958. gada Nolīguma pusēm.

| 3.4.3. | Tipa apstiprinātāja iestāde, kas izdod apstiprinājuma paplašinājumu, piešķir tam sērijas numuru un par to informē pārējās 1958. gada Nolīguma puses, kuras piemēro ANO noteikumus, atbilstīgi kuriem piešķirts apstiprinājums, izmantojot 1. pielikumā dotajam paraugam atbilstošu paziņojuma veidlapu. |
| --- | --- |

3.4.3.

Tipa apstiprinātāja iestāde, kas izdod apstiprinājuma paplašinājumu, piešķir tam sērijas numuru un par to informē pārējās 1958. gada Nolīguma puses, kuras piemēro ANO noteikumus, atbilstīgi kuriem piešķirts apstiprinājums, izmantojot 1. pielikumā dotajam paraugam atbilstošu paziņojuma veidlapu.

3.5.   Ražošanas atbilstība

Ražošanas atbilstības procedūrām ir jāatbilst 1958. gada Nolīguma 1. papildinājumā (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) noteiktajām, ievērojot šādas prasības.

| 3.5.1. | Lukturi jāražo tā, ka tie atbilst tipam, kas apstiprināts atbilstīgi šiem noteikumiem. Par atbilstību 4. un 5. punktā noteiktajām prasībām pārliecinās šādi.






  3.5.1.1. | Ir jāievēro prasību minimums par atbilstību ražošanas kontroles procedūrām, kā noteikts 4. pielikumā.






  3.5.1.1.1. | Ja dienas gaitas luktura maksimālais gaismas stiprums nepārsniedz 700 cd, kā norādīts 1. pielikumā, kā maksimālo gaismas stiprumu 4. pielikumā noteikto ražošanas atbilstības procedūru vajadzībām piemēro 700 cd. |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.1.

Lukturi jāražo tā, ka tie atbilst tipam, kas apstiprināts atbilstīgi šiem noteikumiem. Par atbilstību 4. un 5. punktā noteiktajām prasībām pārliecinās šādi.

3.5.1.1.

Ir jāievēro prasību minimums par atbilstību ražošanas kontroles procedūrām, kā noteikts 4. pielikumā.

3.5.1.1.1.

Ja dienas gaitas luktura maksimālais gaismas stiprums nepārsniedz 700 cd, kā norādīts 1. pielikumā, kā maksimālo gaismas stiprumu 4. pielikumā noteikto ražošanas atbilstības procedūru vajadzībām piemēro 700 cd.

| 3.5.1.2. | Ir jāievēro prasību minimums inspektora veiktai paraugu ņemšanai, kā noteikts 5. pielikumā. |
| --- | --- |

3.5.1.2.

Ir jāievēro prasību minimums inspektora veiktai paraugu ņemšanai, kā noteikts 5. pielikumā.

| 3.5.2. | Tipa apstiprinājumu piešķīrusī iestāde jebkurā laikā drīkst verificēt atbilstības kontroles metodes, ko piemēro katrā ražotnē. Šādu verifikāciju normāls biežums ir reize divos gados. |
| --- | --- |

3.5.2.

Tipa apstiprinājumu piešķīrusī iestāde jebkurā laikā drīkst verificēt atbilstības kontroles metodes, ko piemēro katrā ražotnē. Šādu verifikāciju normāls biežums ir reize divos gados.

| 3.5.3. | Nenomaināma(-u) kvēldiega gaismas avota(-u) vai gaismas avota moduļa(-u), kas aprīkots(-i) ar nenomaināmu(-iem) kvēldiega gaismas avotu(-iem), gadījumā pieteikuma iesniedzējs tipa apstiprinājuma dokumentācijai pievieno par tipa apstiprināšanu atbildīgajai iestādei pieņemamu ziņojumu, kas pierāda šā nenomaināmā kvēldiega gaismas avota atbilstību IEC 60809 3. izdevuma 4.11. punktā noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

3.5.3.

Nenomaināma(-u) kvēldiega gaismas avota(-u) vai gaismas avota moduļa(-u), kas aprīkots(-i) ar nenomaināmu(-iem) kvēldiega gaismas avotu(-iem), gadījumā pieteikuma iesniedzējs tipa apstiprinājuma dokumentācijai pievieno par tipa apstiprināšanu atbildīgajai iestādei pieņemamu ziņojumu, kas pierāda šā nenomaināmā kvēldiega gaismas avota atbilstību IEC 60809 3. izdevuma 4.11. punktā noteiktajām prasībām.

| 3.5.4. | Testēšana ar aizstājošiem LED gaismas avotiem ir atbrīvota no ražošanas atbilstības kontroles. |
| --- | --- |

3.5.4.

Testēšana ar aizstājošiem LED gaismas avotiem ir atbrīvota no ražošanas atbilstības kontroles.

LED

3.6.   Sankcijas par ražošanas neatbilstību

| 3.6.1. | Piešķirtais apstiprinājums drīkst tikt anulēts, ja netiek izpildītas šo noteikumu prasības. |
| --- | --- |

3.6.1.

Piešķirtais apstiprinājums drīkst tikt anulēts, ja netiek izpildītas šo noteikumu prasības.

| 3.6.2. | Ja šos noteikumus piemērojoša 1958. gada Nolīguma puse anulē tās iepriekš piešķirtu apstiprinājumu, tā nekavējoties par to informē citas šos noteikumus piemērojošās Nolīguma puses, izmantojot 1. pielikumā dotajam paraugam atbilstošu paziņojuma veidlapu. |
| --- | --- |

3.6.2.

Ja šos noteikumus piemērojoša 1958. gada Nolīguma puse anulē tās iepriekš piešķirtu apstiprinājumu, tā nekavējoties par to informē citas šos noteikumus piemērojošās Nolīguma puses, izmantojot 1. pielikumā dotajam paraugam atbilstošu paziņojuma veidlapu.

3.7.   Ražošanas pilnīga izbeigšanu

Ja apstiprinājuma turētājs pilnībā izbeidz ražot atbilstīgi šiem noteikumiem apstiprinātu lukturi, tas par to informē iestādi, kas piešķīrusi apstiprinājumu. Saņēmusi attiecīgo paziņojumu, šī iestāde informē pārējās šos noteikumus piemērojošās 1958. gada Nolīguma puses, izmantojot 1. pielikumā dotajam paraugam atbilstošu paziņojuma veidlapu.

3.8.   Par apstiprināšanas testu veikšanu atbildīgo tehnisko dienestu un tipa apstiprinātāju iestāžu nosaukumi un adreses

Šos noteikumus piemērojošās 1958. gada Nolīguma puses paziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas sekretariātam to tehnisko dienestu nosaukumus un adreses, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, un tipa apstiprinātāju iestāžu nosaukumus un adreses, kas piešķir apstiprinājumu un kurām nosūta veidlapas, kas apliecina citās valstīs izdotu apstiprinājumu vai apstiprinājuma paplašinājumu, atteikumu, anulēšanu vai ražošanas pilnīgu izbeigšanu.

3.9.   Piezīmes par krāsām un konkrētām ierīcēm kontūrgaismas lukturu un stāvgaismas lukturu gadījumā

1958. gada Nolīguma, kuram pievienoti šie noteikumi, pusēm šī nolīguma 3. pants neliedz noteikt aizliegumu attiecībā uz tur reģistrētiem transportlīdzekļiem uzstādītu lukturu konkrētām krāsām, kas reglamentētas šajos noteikumos, vai bremžu lukturu ar tikai nemainīgu gaismas stiprumu aizliegumu visām vai tikai atsevišķām tur reģistrētu transportlīdzekļu kategorijām.

4.   VISPĀRĪGAS TEHNISKĀS PRASĪBAS

Katram apstiprināšanai iesniegtajam lukturim ir jāatbilst 4. un 5. punktā noteiktajām prasībām.

| 4.1. | Šajos noteikumos piemēro prasības, ko satur ANO Noteikumu Nr. 48, 53, 74 vai 86 5.nodaļa “Vispārīgas specifikācijas” un 6. nodaļa “Individuālās specifikācijas” (un pielikumi, uz kuriem izdarītas atsauces šajās nodaļās), un to sēriju grozījumi, kas ir spēkā luktura tipa apstiprinājuma pieteikuma laikā.
  Piemēro prasības, kas attiecas uz katru lukturi un transportlīdzekļa kategoriju(-ām), kur paredzēts uzstādīt šo lukturi, ja luktura tipa apstiprināšanas brīdī par to ir praktiski iespējams pārliecināties. |
| --- | --- |

4.1.

Šajos noteikumos piemēro prasības, ko satur ANO Noteikumu Nr. 48, 53, 74 vai 86 5.nodaļa “Vispārīgas specifikācijas” un 6. nodaļa “Individuālās specifikācijas” (un pielikumi, uz kuriem izdarītas atsauces šajās nodaļās), un to sēriju grozījumi, kas ir spēkā luktura tipa apstiprinājuma pieteikuma laikā.

Piemēro prasības, kas attiecas uz katru lukturi un transportlīdzekļa kategoriju(-ām), kur paredzēts uzstādīt šo lukturi, ja luktura tipa apstiprināšanas brīdī par to ir praktiski iespējams pārliecināties.

| 4.2. | Lukturiem ir jābūt tā konstruētiem un izgatavotiem, lai normālos lietošanas apstākļos un neatkarīgi no vibrācijām, kam tie var būt pakļauti šādas lietošanas laikā, paliek nodrošināta to apmierinoša darbība un tie saglabā šajos noteikumos noteiktos raksturlielumus. |
| --- | --- |

4.2.

Lukturiem ir jābūt tā konstruētiem un izgatavotiem, lai normālos lietošanas apstākļos un neatkarīgi no vibrācijām, kam tie var būt pakļauti šādas lietošanas laikā, paliek nodrošināta to apmierinoša darbība un tie saglabā šajos noteikumos noteiktos raksturlielumus.

| 4.3. | Gaismas avoti






  4.3.1. | Nomaināma(-u) gaismas avota(-u) gadījumā:






  4.3.1.1. | lukturim jābūt aprīkotam tikai ar gaismas avotu(-iem), kas apstiprināts(-i) saskaņā ar ANO Noteikumiem Nr. 37 un/vai ANO Noteikumiem Nr. 128, ar nosacījumu, ka ANO Noteikumos Nr. 37 un to sērijas grozījumos, kas ir spēkā tipa apstiprinājuma pieteikuma iesniegšanas laikā, un ANO Noteikumos Nr. 128 un to sērijas grozījumos, kas ir spēkā tipa apstiprinājuma pieteikuma iesniegšanas laikā, nav noteikts lietojuma ierobežojums. |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.

Gaismas avoti

4.3.1.

Nomaināma(-u) gaismas avota(-u) gadījumā:

4.3.1.1.

lukturim jābūt aprīkotam tikai ar gaismas avotu(-iem), kas apstiprināts(-i) saskaņā ar ANO Noteikumiem Nr. 37 un/vai ANO Noteikumiem Nr. 128, ar nosacījumu, ka ANO Noteikumos Nr. 37 un to sērijas grozījumos, kas ir spēkā tipa apstiprinājuma pieteikuma iesniegšanas laikā, un ANO Noteikumos Nr. 128 un to sērijas grozījumos, kas ir spēkā tipa apstiprinājuma pieteikuma iesniegšanas laikā, nav noteikts lietojuma ierobežojums.

| 4.3.1.2. | Ja gaismas avota kategorijas vai kategoriju, vai tipa(-u) lietojums ir ierobežots līdz izmantošanai tādu transportlīdzekļu lukturos, kurus jau ekspluatē un kuri sākotnēji bijuši aprīkoti ar šādiem lukturiem, tipa apstiprinājuma pieteikuma iesniedzējs deklarē, ka lukturis ir paredzēts uzstādīšanai tikai šādos transportlīdzekļos; to fiksē 1. pielikumā dotajā paziņojuma veidlapā. |
| --- | --- |

4.3.1.2.

Ja gaismas avota kategorijas vai kategoriju, vai tipa(-u) lietojums ir ierobežots līdz izmantošanai tādu transportlīdzekļu lukturos, kurus jau ekspluatē un kuri sākotnēji bijuši aprīkoti ar šādiem lukturiem, tipa apstiprinājuma pieteikuma iesniedzējs deklarē, ka lukturis ir paredzēts uzstādīšanai tikai šādos transportlīdzekļos; to fiksē 1. pielikumā dotajā paziņojuma veidlapā.

| 4.3.1.3. | Luktura konstrukcijai ir jābūt tādai, ka gaismas avotu(-us) var piestiprināt tikai pareizajā pozīcijā. |
| --- | --- |

4.3.1.3.

Luktura konstrukcijai ir jābūt tādai, ka gaismas avotu(-us) var piestiprināt tikai pareizajā pozīcijā.

| 4.3.1.4. | Gaismas avota(-u) turētājam ir jāatbilst raksturlielumiem, kas doti IEC Publikācijā 60061. Piemēro prasību pēc turētāja datu lapas, kas attiecas uz doto gaismas avota(-u) kategoriju.
  Kā alternatīvu, kad noteikts(-i) arī aizstājošs(-i) LED gaismas avots(-i), piemēro prasību pēc turētāja datu lapas, kas attiecas uz doto(-ajiem) aizstājošo(-ajiem) LED gaismas avotu(-iem). |
| --- | --- |

4.3.1.4.

Gaismas avota(-u) turētājam ir jāatbilst raksturlielumiem, kas doti IEC Publikācijā 60061. Piemēro prasību pēc turētāja datu lapas, kas attiecas uz doto gaismas avota(-u) kategoriju.

Kā alternatīvu, kad noteikts(-i) arī aizstājošs(-i) LED gaismas avots(-i), piemēro prasību pēc turētāja datu lapas, kas attiecas uz doto(-ajiem) aizstājošo(-ajiem) LED gaismas avotu(-iem).

LED

LED

| 4.3.2. | Gaismas avota moduļu gadījumā jāpārbauda, ka:






  4.3.2.1. | gaismas avota moduļa(-u) konstrukcija ir tāda, ka:






  a) | katru gaismas avota moduli var uzstādīt tikai paredzētajā un pareizajā pozīcijā un ka to var noņemt, tikai izmantojot instrumentu(-us); |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2.

Gaismas avota moduļu gadījumā jāpārbauda, ka:

4.3.2.1.

gaismas avota moduļa(-u) konstrukcija ir tāda, ka:

a)

katru gaismas avota moduli var uzstādīt tikai paredzētajā un pareizajā pozīcijā un ka to var noņemt, tikai izmantojot instrumentu(-us);

| b) | ja luktura korpusā izmanto vairāk nekā vienu gaismas avota moduli, gaismas avota moduļus ar atšķirīgiem raksturlielumiem nevar savstarpēji apmainīt tajā pašā luktura korpusā; |
| --- | --- |

b)

ja luktura korpusā izmanto vairāk nekā vienu gaismas avota moduli, gaismas avota moduļus ar atšķirīgiem raksturlielumiem nevar savstarpēji apmainīt tajā pašā luktura korpusā;

| 4.3.2.2. | gaismas avota modulis(-ļi) ir nodrošināts(-i) pret neatļautu iejaukšanos; |
| --- | --- |

4.3.2.2.

gaismas avota modulis(-ļi) ir nodrošināts(-i) pret neatļautu iejaukšanos;

| 4.3.2.3. | gaismas avota modulis ir konstruēts tā, ka neatkarīgi no instrumenta(-u) izmantošanas tas nav mehāniski savstarpēji apmaināms ar jebkādu apstiprinātu nomaināmu gaismas avotu. |
| --- | --- |

4.3.2.3.

gaismas avota modulis ir konstruēts tā, ka neatkarīgi no instrumenta(-u) izmantošanas tas nav mehāniski savstarpēji apmaināms ar jebkādu apstiprinātu nomaināmu gaismas avotu.

| 4.3.2.4. | Nenomaināma(-u) kvēldiega gaismas avota(-u) vai gaismas avota moduļa(-u), kas aprīkots(-i) ar nenomaināmu(-iem) kvēldiega gaismas avotu(-iem), gadījumā pieteikuma iesniedzējs tipa apstiprinājuma dokumentācijai pievieno par tipa apstiprināšanu atbildīgajai iestādei pieņemamu ziņojumu, kas pierāda šo nenomaināmā kvēldiega gaismas avotu atbilstību IEC 60809 3. izdevuma 4.11. punktā noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

4.3.2.4.

Nenomaināma(-u) kvēldiega gaismas avota(-u) vai gaismas avota moduļa(-u), kas aprīkots(-i) ar nenomaināmu(-iem) kvēldiega gaismas avotu(-iem), gadījumā pieteikuma iesniedzējs tipa apstiprinājuma dokumentācijai pievieno par tipa apstiprināšanu atbildīgajai iestādei pieņemamu ziņojumu, kas pierāda šo nenomaināmā kvēldiega gaismas avotu atbilstību IEC 60809 3. izdevuma 4.11. punktā noteiktajām prasībām.

4.4.   Neatkarīgi un savstarpēji atkarīgi lukturi

| 4.4.1. | Divu neatkarīgu lukturu mezgls, kura tips apstiprināms kā ar “D” marķēts lukturis, ir piemērojams priekšējiem un aizmugurējiem gabarītlukturiem, izņemot kategorijas MA, MR, bremžu lukturiem, izņemot kategoriju MS, priekšējiem un aizmugurējiem kontūrlukturiem un virzienrādītāja lukturiem, izņemot kategorijas 11, 11a, 11b, 11c un 12. |
| --- | --- |

4.4.1.

Divu neatkarīgu lukturu mezgls, kura tips apstiprināms kā ar “D” marķēts lukturis, ir piemērojams priekšējiem un aizmugurējiem gabarītlukturiem, izņemot kategorijas MA, MR, bremžu lukturiem, izņemot kategoriju MS, priekšējiem un aizmugurējiem kontūrlukturiem un virzienrādītāja lukturiem, izņemot kategorijas 11, 11a, 11b, 11c un 12.

| 4.4.2. | Savstarpēji atkarīgu lukturu sistēma, kuras tips apstiprināms kā ar “Y” marķēts lukturis, ir piemērojama priekšējiem un aizmugurējiem gabarītlukturiem, bremžu lukturiem, priekšējiem un aizmugurējiem kontūrlukturiem, dienas gaitas lukturiem un virzienrādītāja lukturiem kategorijās 1, 1a, 1b, 2a, 2b. |
| --- | --- |

4.4.2.

Savstarpēji atkarīgu lukturu sistēma, kuras tips apstiprināms kā ar “Y” marķēts lukturis, ir piemērojama priekšējiem un aizmugurējiem gabarītlukturiem, bremžu lukturiem, priekšējiem un aizmugurējiem kontūrlukturiem, dienas gaitas lukturiem un virzienrādītāja lukturiem kategorijās 1, 1a, 1b, 2a, 2b.

4.5.   Lukturi kā tādi vai grupēti, kombinēti, savstarpēji savietoti

| 4.5.1. | Lukturus, kas ir apstiprināti kā priekšējie vai aizmugurējie gabarītlukturi, uzskata arī par apstiprinātiem kontūrlukturiem. |
| --- | --- |

4.5.1.

Lukturus, kas ir apstiprināti kā priekšējie vai aizmugurējie gabarītlukturi, uzskata arī par apstiprinātiem kontūrlukturiem.

| 4.5.2. | Grupētus vai kombinētus, vai savstarpēji savietotus priekšējos un aizmugurējos gabarītlukturus drīkst izmantot arī kā kontūrlukturus. |
| --- | --- |

4.5.2.

Grupētus vai kombinētus, vai savstarpēji savietotus priekšējos un aizmugurējos gabarītlukturus drīkst izmantot arī kā kontūrlukturus.

| 4.5.3. | Ir atļauti gabarītlukturi vai dienas gaitas lukturi, kas ir savstarpēji savietoti ar citu funkciju, izmantojot kopīgu gaismas avotu, un konstruēti pastāvīgai darbībai kopā ar papildu sistēmu izstarotās gaismas stipruma regulēšanai. |
| --- | --- |

4.5.3.

Ir atļauti gabarītlukturi vai dienas gaitas lukturi, kas ir savstarpēji savietoti ar citu funkciju, izmantojot kopīgu gaismas avotu, un konstruēti pastāvīgai darbībai kopā ar papildu sistēmu izstarotās gaismas stipruma regulēšanai.

| 4.5.4. | Tomēr, ja aizmugurējais gabarītlukturis ir savstarpēji savietots ar bremžu lukturi, lukturim ir jābūt vai nu:






  a) | daļai no vairāku gaismas avotu izkārtojuma; vai |
| --- | --- | --- |

4.5.4.

Tomēr, ja aizmugurējais gabarītlukturis ir savstarpēji savietots ar bremžu lukturi, lukturim ir jābūt vai nu:

a)

daļai no vairāku gaismas avotu izkārtojuma; vai

| b) | paredzētam izmantošanai transportlīdzeklī, kas aprīkots ar šīs funkcijas atteices pārraudzības sistēmu. |
| --- | --- |

b)

paredzētam izmantošanai transportlīdzeklī, kas aprīkots ar šīs funkcijas atteices pārraudzības sistēmu.

Abos gadījumos tas jānorāda paziņojuma dokumentā.

| 4.5.5. | Ja priekšējais gabarītlukturis satur vienu vai vairākus infrasarkanā starojuma ģeneratorus, fotometriskajām un kolorimetriskajām prasībām attiecībā uz šo priekšējo gabarītlukturi ir jābūt izpildītām gan tad, kad infrasarkanā starojuma ģenerators(-i) darbojas, gan tad, kad nedarbojas. |
| --- | --- |

4.5.5.

Ja priekšējais gabarītlukturis satur vienu vai vairākus infrasarkanā starojuma ģeneratorus, fotometriskajām un kolorimetriskajām prasībām attiecībā uz šo priekšējo gabarītlukturi ir jābūt izpildītām gan tad, kad infrasarkanā starojuma ģenerators(-i) darbojas, gan tad, kad nedarbojas.

4.6.   Nosacījumi par atteicēm

4.6.1.   Atsevišķa luktura ar vairāk nekā vienu gaismas avotu atteice

| 4.6.1.1. | Par vienu gaismas avotu atsevišķā lukturī ar vairāk nekā vienu gaismas avotu uzskata tā saslēgtu gaismas avotu grupu, ka jebkura viena gaismas avota atteices dēļ visi citi gaismas avoti pārtrauc izstarot gaismu. |
| --- | --- |

4.6.1.1.

Par vienu gaismas avotu atsevišķā lukturī ar vairāk nekā vienu gaismas avotu uzskata tā saslēgtu gaismas avotu grupu, ka jebkura viena gaismas avota atteices dēļ visi citi gaismas avoti pārtrauc izstarot gaismu.

| 4.6.1.2. | Notiekot jebkura viena gaismas avota atteicei atsevišķā lukturī, kas satur vairāk nekā vienu gaismas avotu, piemēro vismaz vienu no šādiem nosacījumiem:






  a) | gaismas stiprums atbilst minimālajam stiprumam, kāds prasīts attiecīgajā tabulā par standarta gaismas sadalījumu telpā, kā rādīts 3. pielikumā, un, kad visi gaismas avoti ir iedegti, maksimālie stiprumi nedrīkst tikt pārsniegti; vai |
| --- | --- | --- |

4.6.1.2.

Notiekot jebkura viena gaismas avota atteicei atsevišķā lukturī, kas satur vairāk nekā vienu gaismas avotu, piemēro vismaz vienu no šādiem nosacījumiem:

a)

gaismas stiprums atbilst minimālajam stiprumam, kāds prasīts attiecīgajā tabulā par standarta gaismas sadalījumu telpā, kā rādīts 3. pielikumā, un, kad visi gaismas avoti ir iedegti, maksimālie stiprumi nedrīkst tikt pārsniegti; vai

| b) | tiek dots atteici uzrādošā signalizatora aktivizēšanas signāls, kā norādīts ANO Noteikumu Nr. 48 6.4.8., 6.7.8., 6.9.8, 6.10.8., 6.11.8., 6.12.8., 6.13.8. un 6.18.8. punktā, ar nosacījumu, ka gaismas stiprums uz atskaites ass ir vismaz 50 procenti no minimālā prasītā stipruma. Šajā gadījumā paziņojuma veidlapā tiek norādīts, ka lukturis ir izmantojams tikai transportlīdzeklī, kas aprīkots ar atteici uzrādošu signalizatoru. |
| --- | --- |

b)

tiek dots atteici uzrādošā signalizatora aktivizēšanas signāls, kā norādīts ANO Noteikumu Nr. 48 6.4.8., 6.7.8., 6.9.8, 6.10.8., 6.11.8., 6.12.8., 6.13.8. un 6.18.8. punktā, ar nosacījumu, ka gaismas stiprums uz atskaites ass ir vismaz 50 procenti no minimālā prasītā stipruma. Šajā gadījumā paziņojuma veidlapā tiek norādīts, ka lukturis ir izmantojams tikai transportlīdzeklī, kas aprīkots ar atteici uzrādošu signalizatoru.

| 4.6.1.3. | Dienas gaitas lukturiem, kuriem jāatbilst 5.4.4. punkta prasībām, nepiemēro 4.6.1.2. punkta prasības.
  Tomēr piemēro 4.6.1.1. punkta prasības. |
| --- | --- |

4.6.1.3.

Dienas gaitas lukturiem, kuriem jāatbilst 5.4.4. punkta prasībām, nepiemēro 4.6.1.2. punkta prasības.

Tomēr piemēro 4.6.1.1. punkta prasības.

| 4.6.1.4. | Virzienrādītāja lukturiem nepiemēro 4.6.1.2. punkta prasības. Virzienrādītāja lukturiem kategorijās 1, 1a, 1b, 2a un 2b jāatbilst 5.6.3. punkta prasībām.
  Tomēr piemēro 4.6.1.1. punkta prasības. |
| --- | --- |

4.6.1.4.

Virzienrādītāja lukturiem nepiemēro 4.6.1.2. punkta prasības. Virzienrādītāja lukturiem kategorijās 1, 1a, 1b, 2a un 2b jāatbilst 5.6.3. punkta prasībām.

Tomēr piemēro 4.6.1.1. punkta prasības.

| 4.6.1.5. | Reģistrācijas numura zīmes lukturiem nepiemēro 4.6.1.2. punkta prasības.
  Tomēr piemēro 4.6.1.1. punkta prasības. |
| --- | --- |

4.6.1.5.

Reģistrācijas numura zīmes lukturiem nepiemēro 4.6.1.2. punkta prasības.

Tomēr piemēro 4.6.1.1. punkta prasības.

| 4.6.1.6. | Bremžu lukturiem un gabarītlukturiem, kas paredzēti L kategorijas transportlīdzekļiem, nepiemēro 4.6.1.2.b) apakšpunkta prasības.
  Tomēr piemēro 4.6.1.1. un 4.6.1.2. punkta a) apakšpunkta prasības. |
| --- | --- |

4.6.1.6.

Bremžu lukturiem un gabarītlukturiem, kas paredzēti L kategorijas transportlīdzekļiem, nepiemēro 4.6.1.2.b) apakšpunkta prasības.

Tomēr piemēro 4.6.1.1. un 4.6.1.2. punkta a) apakšpunkta prasības.

4.6.2.   Notiekot maināma stipruma vadības ierīces atteicei:

| a) | R2 kategorijas aizmugurējam gabarītlukturim, kas izstaro vairāk nekā R1 kategorijas maksimālā vērtība; |
| --- | --- |

a)

R2 kategorijas aizmugurējam gabarītlukturim, kas izstaro vairāk nekā R1 kategorijas maksimālā vērtība;

| b) | RM2 kategorijas aizmugurējam kontūrlukturim, kas izstaro vairāk nekā RM1 kategorijas maksimālā vērtība; |
| --- | --- |

b)

RM2 kategorijas aizmugurējam kontūrlukturim, kas izstaro vairāk nekā RM1 kategorijas maksimālā vērtība;

| c) | S2 kategorijas bremžu lukturim, kas izstaro vairāk nekā S1 kategorijas maksimālā vērtība; |
| --- | --- |

c)

S2 kategorijas bremžu lukturim, kas izstaro vairāk nekā S1 kategorijas maksimālā vērtība;

| d) | S4 kategorijas bremžu lukturim, kas izstaro vairāk nekā S3 kategorijas maksimālā vērtība; |
| --- | --- |

d)

S4 kategorijas bremžu lukturim, kas izstaro vairāk nekā S3 kategorijas maksimālā vērtība;

| e) | 2b kategorijas aizmugurējam virzienrādītājam, kas izstaro vairāk nekā 2a kategorijas maksimālā vērtība; |
| --- | --- |

e)

2b kategorijas aizmugurējam virzienrādītājam, kas izstaro vairāk nekā 2a kategorijas maksimālā vērtība;

| f) | F2 kategorijas aizmugurējam miglas lukturim, kas izstaro vairāk nekā F1 kategorijas maksimālā vērtība, |
| --- | --- |

f)

F2 kategorijas aizmugurējam miglas lukturim, kas izstaro vairāk nekā F1 kategorijas maksimālā vērtība,

automātiski jāizpildās attiecīgās kategorijas nemainīga gaismas stipruma prasībai.

4.7.   Testa apstākļi

| 4.7.1. | Visus mērījumus, fotometriskos un kolorimetriskos, veic šādi.






  4.7.1.1. | Lukturim ar nomaināmu gaismas avotu, ja tas nav aprīkots ar gaismas avota elektronisko vadības ierīci vai maināma stipruma vadības ierīci – ar šai ierīcei noteiktas kategorijas bezkrāsainu vai krāsainu standarta gaismas avotu, padodot spriegumu:






  a) | kāds kvēlspuldzes gaismas avota(-u) gadījumā nepieciešams, lai iegūtu standarta gaismas plūsmu, kāda noteikta dotās kategorijas kvēlspuldzes gaismas avotam; |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.1.

Visus mērījumus, fotometriskos un kolorimetriskos, veic šādi.

4.7.1.1.

Lukturim ar nomaināmu gaismas avotu, ja tas nav aprīkots ar gaismas avota elektronisko vadības ierīci vai maināma stipruma vadības ierīci – ar šai ierīcei noteiktas kategorijas bezkrāsainu vai krāsainu standarta gaismas avotu, padodot spriegumu:

a)

kāds kvēlspuldzes gaismas avota(-u) gadījumā nepieciešams, lai iegūtu standarta gaismas plūsmu, kāda noteikta dotās kategorijas kvēlspuldzes gaismas avotam;

| b) | 6,75 V, 13,5 V vai 28,0 V LED gaismas avotu gadījumā iegūto gaismas plūsmas vērtību koriģē. Korekcijas koeficients ir attiecība starp nominālo gaismas plūsmu un gaismas plūsmas vērtību pie padotā sprieguma. |
| --- | --- |

b)

6,75 V, 13,5 V vai 28,0 V LED gaismas avotu gadījumā iegūto gaismas plūsmas vērtību koriģē. Korekcijas koeficients ir attiecība starp nominālo gaismas plūsmu un gaismas plūsmas vērtību pie padotā sprieguma.

LED

| 4.7.1.2. | Ja gaismas avota barošana ir neatkarīga no transportlīdzekļa barošanas sprieguma un pilnībā sistēmas vadīta vai ja gaismas avotam ir speciāls barošanas avots, pieteikuma iesniedzēja norādīto testa spriegumu padod uz gaismas avota ieejas spailēm vai 6,75 V, 13,5 V vai 28,0 V padod uz sistēmas/barošanas ieejas spailēm. Testa laboratorija drīkst ražotājam pieprasīt šo speciālo barošanas avotu, kāds vajadzīgs gaismas avotu barošanai. |
| --- | --- |

4.7.1.2.

Ja gaismas avota barošana ir neatkarīga no transportlīdzekļa barošanas sprieguma un pilnībā sistēmas vadīta vai ja gaismas avotam ir speciāls barošanas avots, pieteikuma iesniedzēja norādīto testa spriegumu padod uz gaismas avota ieejas spailēm vai 6,75 V, 13,5 V vai 28,0 V padod uz sistēmas/barošanas ieejas spailēm. Testa laboratorija drīkst ražotājam pieprasīt šo speciālo barošanas avotu, kāds vajadzīgs gaismas avotu barošanai.

| 4.7.1.3. | Ja lukturis aprīkots ar nenomaināmiem gaismas avotiem (kvēldiega un citādiem) un tie atrodas lukturī:






  4.7.1.3.1. | tam tieši darbojoties transportlīdzekļa sprieguma sistēmas apstākļos, visus mērījumus lukturiem, kas aprīkoti ar nenomaināmiem gaismas avotiem, veic pie 6,75 V, 13,5 V vai 28,0 V vai pie pieteikuma iesniedzēja norādītā sprieguma attiecībā uz jebkuru citu transportlīdzekļa sprieguma sistēmu; |
| --- | --- | --- |

4.7.1.3.

Ja lukturis aprīkots ar nenomaināmiem gaismas avotiem (kvēldiega un citādiem) un tie atrodas lukturī:

4.7.1.3.1.

tam tieši darbojoties transportlīdzekļa sprieguma sistēmas apstākļos, visus mērījumus lukturiem, kas aprīkoti ar nenomaināmiem gaismas avotiem, veic pie 6,75 V, 13,5 V vai 28,0 V vai pie pieteikuma iesniedzēja norādītā sprieguma attiecībā uz jebkuru citu transportlīdzekļa sprieguma sistēmu;

| 4.7.1.3.2. | tam darbojoties neatkarīgi no transportlīdzekļa barošanas sprieguma un esot pilnībā sistēmas vadītam, vai ja gaismas avotam ir speciāls barošanas avots, 4.7.1.3.1. punktā norādīto testa spriegumu padod uz šīs sistēmas/barošanas ieejas spailēm. Testa laboratorija drīkst ražotājam pieprasīt šo speciālo barošanas avotu, kāds vajadzīgs gaismas avotu barošanai. |
| --- | --- |

4.7.1.3.2.

tam darbojoties neatkarīgi no transportlīdzekļa barošanas sprieguma un esot pilnībā sistēmas vadītam, vai ja gaismas avotam ir speciāls barošanas avots, 4.7.1.3.1. punktā norādīto testa spriegumu padod uz šīs sistēmas/barošanas ieejas spailēm. Testa laboratorija drīkst ražotājam pieprasīt šo speciālo barošanas avotu, kāds vajadzīgs gaismas avotu barošanai.

| 4.7.1.4. | Ja sistēmā izmanto gaismas avota elektronisko vadības ierīci vai maināma stipruma vadības ierīci, kas ir luktura daļa, luktura ieejas spailēm pievada ražotāja deklarēto spriegumu vai, ja tas nav norādīts, attiecīgi 6,75 V, 13,5 V vai 28,0 V. |
| --- | --- |

4.7.1.4.

Ja sistēmā izmanto gaismas avota elektronisko vadības ierīci vai maināma stipruma vadības ierīci, kas ir luktura daļa, luktura ieejas spailēm pievada ražotāja deklarēto spriegumu vai, ja tas nav norādīts, attiecīgi 6,75 V, 13,5 V vai 28,0 V.

| 4.7.1.5. | Ja sistēmā izmanto gaismas avota elektronisko vadības ierīci vai maināma stipruma vadības ierīci, kas nav luktura daļa, luktura ieejas spailēm pievada ražotāja deklarēto spriegumu. |
| --- | --- |

4.7.1.5.

Ja sistēmā izmanto gaismas avota elektronisko vadības ierīci vai maināma stipruma vadības ierīci, kas nav luktura daļa, luktura ieejas spailēm pievada ražotāja deklarēto spriegumu.

| 4.7.2. | Taču, ja gaismas avotus darbina ar maināma stipruma vadības ierīci, lai iegūtu maināmu gaismas stiprumu, fotometriskos mērījumus veic saskaņā ar pieteikuma iesniedzēja aprakstu. |
| --- | --- |

4.7.2.

Taču, ja gaismas avotus darbina ar maināma stipruma vadības ierīci, lai iegūtu maināmu gaismas stiprumu, fotometriskos mērījumus veic saskaņā ar pieteikuma iesniedzēja aprakstu.

| 4.7.3. | Testu laboratorija ražotājam pieprasa gaismas avota elektronisko vadības ierīci vai maināma stipruma vadības ierīci, kas vajadzīga gaismas avota un piemērojamo funkciju barošanai. |
| --- | --- |

4.7.3.

Testu laboratorija ražotājam pieprasa gaismas avota elektronisko vadības ierīci vai maināma stipruma vadības ierīci, kas vajadzīga gaismas avota un piemērojamo funkciju barošanai.

| 4.7.4. | Lukturim pievadāmo spriegumu norāda 1. pielikumā dotajā paziņojuma veidlapā. |
| --- | --- |

4.7.4.

Lukturim pievadāmo spriegumu norāda 1. pielikumā dotajā paziņojuma veidlapā.

| 4.7.5. | Nosaka redzamās virsmas robežas gaismas signālluktura atskaites ass virzienā. Tomēr 5. un 6. kategorijas virzienrādītājiem nosaka gaismu izstarojošās virsmas robežas. Šo prasību nepiemēro aizmugurējās reģistrācijas numura zīmes apgaismojuma lukturiem. |
| --- | --- |

4.7.5.

Nosaka redzamās virsmas robežas gaismas signālluktura atskaites ass virzienā. Tomēr 5. un 6. kategorijas virzienrādītājiem nosaka gaismu izstarojošās virsmas robežas. Šo prasību nepiemēro aizmugurējās reģistrācijas numura zīmes apgaismojuma lukturiem.

| 4.7.6. | S3 vai S4 kategorijas bremžu luktura gadījumā, kurš paredzēts uzstādīšanai transportlīdzekļa iekšpusē, testējamā luktura priekšā novieto parauga plāksni vai paraugu plāksnes (dažādu iespēju gadījumā), kā iesniegts (sk. 3.1.2.8. punktu), tādā(-os) ģeometriskā(-os) stāvoklī(-ļos), kā norādīts apstiprinājuma pieteikuma rasējumos (sk. 3.1.2.2. punktu.). |
| --- | --- |

4.7.6.

S3 vai S4 kategorijas bremžu luktura gadījumā, kurš paredzēts uzstādīšanai transportlīdzekļa iekšpusē, testējamā luktura priekšā novieto parauga plāksni vai paraugu plāksnes (dažādu iespēju gadījumā), kā iesniegts (sk. 3.1.2.8. punktu), tādā(-os) ģeometriskā(-os) stāvoklī(-ļos), kā norādīts apstiprinājuma pieteikuma rasējumos (sk. 3.1.2.2. punktu.).

| 4.7.7. | Ja pēc pieteikuma iesniedzēja ieskatiem lukturis ir jāapstiprina arī ar aizstājošu(-iem) LED gaismas avotu(-iem), visus mērījumus, fotometriskos un kolorimetriskos, atkārto, izmantojot paredzēto(-os) aizstājošo(-os) LED gaismas avotu(-us). |
| --- | --- |

4.7.7.

Ja pēc pieteikuma iesniedzēja ieskatiem lukturis ir jāapstiprina arī ar aizstājošu(-iem) LED

LED

4.8.   Fotometriskie mērījumi

4.8.1.   Mērīšanas noteikumi

| 4.8.1.1. | Fotometrisko mērījumu laikā nejaušas atstarošanās novērš ar piemērotiem aizsegiem. |
| --- | --- |

4.8.1.1.

Fotometrisko mērījumu laikā nejaušas atstarošanās novērš ar piemērotiem aizsegiem.

| 4.8.1.2. | Ja mērījumu rezultāti tiek apstrīdēti, mērījumus veic tā, ka tie atbilst šādām prasībām:






  4.8.1.2.1. | mērīšanas attālumam jābūt tādam, ka ir piemērojams attāluma apgrieztā kvadrāta likums; |
| --- | --- | --- |

4.8.1.2.

Ja mērījumu rezultāti tiek apstrīdēti, mērījumus veic tā, ka tie atbilst šādām prasībām:

4.8.1.2.1.

mērīšanas attālumam jābūt tādam, ka ir piemērojams attāluma apgrieztā kvadrāta likums;

| 4.8.1.2.2. | mēriekārtai jābūt tādai, ka uztvērēja leņķiskais atvērums, skatoties no gaismas atskaites centra, iekļaujas starp 10’ un 1 grādu; |
| --- | --- |

4.8.1.2.2.

mēriekārtai jābūt tādai, ka uztvērēja leņķiskais atvērums, skatoties no gaismas atskaites centra, iekļaujas starp 10’ un 1 grādu;

| 4.8.1.2.3. | stipruma prasību konkrētajam novērošanas virzienam uzskata par izpildītu, ja šī prasība ir izpildīta virzienā, kas no novērošanas virziena nenovirzās vairāk kā par grāda ceturtdaļu. |
| --- | --- |

4.8.1.2.3.

stipruma prasību konkrētajam novērošanas virzienam uzskata par izpildītu, ja šī prasība ir izpildīta virzienā, kas no novērošanas virziena nenovirzās vairāk kā par grāda ceturtdaļu.

| 4.8.1.3. | Ja lukturi transportlīdzeklī var uzstādīt vairāk nekā vienā pozīcijā vai dažādu pozīciju laukā, fotometriskos mērījumus atkārto katrā pozīcijā vai ražotāja norādītās atskaites ass lauka galējās pozīcijās. |
| --- | --- |

4.8.1.3.

Ja lukturi transportlīdzeklī var uzstādīt vairāk nekā vienā pozīcijā vai dažādu pozīciju laukā, fotometriskos mērījumus atkārto katrā pozīcijā vai ražotāja norādītās atskaites ass lauka galējās pozīcijās.

4.8.2.   Mērīšanas metodes

| 4.8.2.1. | Fotometrisko veiktspēju pārbauda saskaņā ar 4.7. punkta attiecīgo apakšpunktu. |
| --- | --- |

4.8.2.1.

Fotometrisko veiktspēju pārbauda saskaņā ar 4.7. punkta attiecīgo apakšpunktu.

| 4.8.2.2. | Attiecībā uz vairākiem nomaināmiem gaismas avotiem | Ja ir 6,75 V, 13,5 V vai 28,0 V gaismas avoti, gaismas stipruma vērtības jākoriģē. Šiem nomaināmajiem kvēlspuldzes gaismas avotiem korekcijas koeficients ir attiecība starp standarta gaismas plūsmu un gaismas plūsmas vidējo vērtību pie padotā sprieguma (6,75 V, 13,5 V vai 28,0 V). |
| --- | --- | --- |

4.8.2.2.

Attiecībā uz vairākiem nomaināmiem gaismas avotiem

Ja ir 6,75 V, 13,5 V vai 28,0 V gaismas avoti, gaismas stipruma vērtības jākoriģē. Šiem nomaināmajiem kvēlspuldzes gaismas avotiem korekcijas koeficients ir attiecība starp standarta gaismas plūsmu un gaismas plūsmas vidējo vērtību pie padotā sprieguma (6,75 V, 13,5 V vai 28,0 V).

| | LED gaismas avotiem korekcijas koeficients ir attiecība starp nominālo gaismas plūsmu un gaismas plūsmas vidējo vērtību pie padotā sprieguma (6,75 V, 13,5 V vai 28,0 V). |
| --- | --- |

LED gaismas avotiem korekcijas koeficients ir attiecība starp nominālo gaismas plūsmu un gaismas plūsmas vidējo vērtību pie padotā sprieguma (6,75 V, 13,5 V vai 28,0 V).

LED

| | Gaismas avota faktiskās nominālās gaismas plūsmas nedrīkst atšķirties no vidējās vērtības par vairāk kā 5 procentiem. Alternatīvi un tikai kvēlspuldzes gaismas avota gadījumā katrā atsevišķā pozīcijā drīkst pārmaiņus izmantot standarta kvēlspuldzes gaismas avotu, darbinātu pie tā atskaites plūsmas, katras pozīcijas atsevišķos mērījumus saskaitot kopā. |
| --- | --- |

Gaismas avota faktiskās nominālās gaismas plūsmas nedrīkst atšķirties no vidējās vērtības par vairāk kā 5 procentiem. Alternatīvi un tikai kvēlspuldzes gaismas avota gadījumā katrā atsevišķā pozīcijā drīkst pārmaiņus izmantot standarta kvēlspuldzes gaismas avotu, darbinātu pie tā atskaites plūsmas, katras pozīcijas atsevišķos mērījumus saskaitot kopā.

| 4.8.2.3. | Attiecībā uz lukturiem, izņemot ar kvēldiega gaismas avotu(-iem) aprīkotiem |
| --- | --- |

4.8.2.3.

Attiecībā uz lukturiem, izņemot ar kvēldiega gaismas avotu(-iem) aprīkotiem

| 4.8.2.3.1. | Atpakaļgaitas lukturu un manevrēšanas lukturu izmērītajiem gaismas stiprumiem pēc vienas un pēc 10 darbības minūtēm ir jāatbilst minimuma un maksimuma prasībām. Gaismas stipruma sadalījumu pēc vienas un pēc 10 darbības minūtēm aprēķina no gaismas stipruma sadalījuma, kas mērīts pēc fotometriskās stabilitātes iestāšanās, katrā testa punktā piemērojot pie HV izmērītu gaismas stiprumu attiecības:






  a) | pēc vienas minūtes; |
| --- | --- | --- |

4.8.2.3.1.

Atpakaļgaitas lukturu un manevrēšanas lukturu izmērītajiem gaismas stiprumiem pēc vienas un pēc 10 darbības minūtēm ir jāatbilst minimuma un maksimuma prasībām. Gaismas stipruma sadalījumu pēc vienas un pēc 10 darbības minūtēm aprēķina no gaismas stipruma sadalījuma, kas mērīts pēc fotometriskās stabilitātes iestāšanās, katrā testa punktā piemērojot pie HV

a)

pēc vienas minūtes;

| b) | pēc 10 minūtēm; un |
| --- | --- |

b)

pēc 10 minūtēm; un

| c) | pēc fotometriskās stabilitātes iestāšanās. |
| --- | --- |

c)

pēc fotometriskās stabilitātes iestāšanās.

| 4.8.2.3.2. | Visu citu lukturu izmērītajiem gaismas stiprumiem pēc vienas un pēc 30 darbības minūtēm ir jāatbilst minimuma un maksimuma prasībām.
  Virzienrādītāja lukturi jādarbina mirgošanas režīmā (f = 1,5 Hz, lietojuma koeficients 50 procenti).
  Gaismas stipruma sadalījumu pēc darbības vienas minūtes var aprēķināt no gaismas stipruma sadalījuma pēc 30 darbības minūtēm, katrā testa punktā piemērojot attiecību starp gaismas stiprumu, izmērītu pie HV pēc darbības vienas minūtes un 30 minūtēm. |
| --- | --- |

4.8.2.3.2.

Visu citu lukturu izmērītajiem gaismas stiprumiem pēc vienas un pēc 30 darbības minūtēm ir jāatbilst minimuma un maksimuma prasībām.

Virzienrādītāja lukturi jādarbina mirgošanas režīmā (f = 1,5 Hz, lietojuma koeficients 50 procenti).

Gaismas stipruma sadalījumu pēc darbības vienas minūtes var aprēķināt no gaismas stipruma sadalījuma pēc 30 darbības minūtēm, katrā testa punktā piemērojot attiecību starp gaismas stiprumu, izmērītu pie HV pēc darbības vienas minūtes un 30 minūtēm.

HV

| 4.8.3. | Ja nav noteikts citādi, katram signāllukturim jāiekļaujas gaismas stiprumos, kādi noteikti ārpus atskaites asīm un 2. pielikuma shēmās noteiktajos leņķiskajos laukos; katra no diviem iesniegtajiem lukturiem izstarotās gaismas stiprumam ir jābūt: |
| --- | --- |

4.8.3.

Ja nav noteikts citādi, katram signāllukturim jāiekļaujas gaismas stiprumos, kādi noteikti ārpus atskaites asīm un 2. pielikuma shēmās noteiktajos leņķiskajos laukos; katra no diviem iesniegtajiem lukturiem izstarotās gaismas stiprumam ir jābūt:

| 4.8.3.1. | katrā virzienā atbilstīgi punktiem attiecīgajā gaismas sadalījuma tabulā, kas dota 3. pielikumā – ne mazākam kā minimuma, kas noteikts turpmāk tabulā katrai funkcijai, reizinājums ar procentiem, kas norādīti minētajā tabulā konkrētajam virzienam; |
| --- | --- |

4.8.3.1.

katrā virzienā atbilstīgi punktiem attiecīgajā gaismas sadalījuma tabulā, kas dota 3. pielikumā – ne mazākam kā minimuma, kas noteikts turpmāk tabulā katrai funkcijai, reizinājums ar procentiem, kas norādīti minētajā tabulā konkrētajam virzienam;

| 4.8.3.2. | nevienā virzienā telpā, no kura gaismas signāllukturis ir redzams – ne lielākam kā maksimums, kas attiecīgajā tabulā noteikts katrai funkcijai. |
| --- | --- |

4.8.3.2.

nevienā virzienā telpā, no kura gaismas signāllukturis ir redzams – ne lielākam kā maksimums, kas attiecīgajā tabulā noteikts katrai funkcijai.

| 4.8.4. | Ja divu neatkarīgu lukturu mezglu, kura tips apstiprināms kā ar “D” marķēti lukturi un kam ir viena un tiem ir tā pati funkcija, uzskata par atsevišķu lukturi, tam ir jāatbilst prasībām attiecībā uz: |
| --- | --- |

4.8.4.

Ja divu neatkarīgu lukturu mezglu, kura tips apstiprināms kā ar “D” marķēti lukturi un kam ir viena un tiem ir tā pati funkcija, uzskata par atsevišķu lukturi, tam ir jāatbilst prasībām attiecībā uz:

| a) | maksimālo stiprumu, ja vienlaikus ir iedegti visi lukturi; |
| --- | --- |

a)

maksimālo stiprumu, ja vienlaikus ir iedegti visi lukturi;

| b) | minimālo stiprumu, ja kāds no abiem lukturiem nedeg. |
| --- | --- |

b)

minimālo stiprumu, ja kāds no abiem lukturiem nedeg.

| 4.8.5. | Savstarpēji atkarīgu lukturu sistēmai ir jāatbilst prasībām, kad visi tās savstarpēji atkarīgie lukturi tiek darbināti kopā. |
| --- | --- |

4.8.5.

Savstarpēji atkarīgu lukturu sistēmai ir jāatbilst prasībām, kad visi tās savstarpēji atkarīgie lukturi tiek darbināti kopā.

Tomēr:

| a) | ja savstarpēji atkarīgu lukturu sistēma, kas nodrošina aizmugurējā gabarītluktura funkciju, ir daļēji montēta uz nekustīgās sastāvdaļas un daļēji montēta uz kustīgās sastāvdaļas, pieteikuma iesniedzēja norādītajam(-iem) savstarpēji atkarīgajam(-iem) lukturim(-iem) ir jāatbilst ārējās ģeometriskās redzamības, kolorimetriskajām un fotometriskajām prasībām visos kustīgās(-o) sastāvdaļas(-u) fiksētajos stāvokļos. Šādā gadījumā iekšējās ģeometriskās redzamības prasību uzskata par izpildītu, ja šāds(-i) savstarpēji atkarīgais(-ie) lukturis(-i) joprojām atbilst fotometriskajām vērtībām, kādas noteiktas gaismas sadalījuma laukam ierīces apstiprināšanas nolūkā, visos kustīgās(-o) sastāvdaļas(-u) fiksētajos stāvokļos; |
| --- | --- |

a)

ja savstarpēji atkarīgu lukturu sistēma, kas nodrošina aizmugurējā gabarītluktura funkciju, ir daļēji montēta uz nekustīgās sastāvdaļas un daļēji montēta uz kustīgās sastāvdaļas, pieteikuma iesniedzēja norādītajam(-iem) savstarpēji atkarīgajam(-iem) lukturim(-iem) ir jāatbilst ārējās ģeometriskās redzamības, kolorimetriskajām un fotometriskajām prasībām visos kustīgās(-o) sastāvdaļas(-u) fiksētajos stāvokļos. Šādā gadījumā iekšējās ģeometriskās redzamības prasību uzskata par izpildītu, ja šāds(-i) savstarpēji atkarīgais(-ie) lukturis(-i) joprojām atbilst fotometriskajām vērtībām, kādas noteiktas gaismas sadalījuma laukam ierīces apstiprināšanas nolūkā, visos kustīgās(-o) sastāvdaļas(-u) fiksētajos stāvokļos;

| b) | ja savstarpēji atkarīgu lukturu sistēma, kas nodrošina aizmugurējā virzienrādītāja funkciju, ir daļēji montēta uz nekustīgas sastāvdaļas un daļēji montēta uz kustīgas sastāvdaļas, pieteikuma iesniedzēja norādītajam(-iem) savstarpēji atkarīgajam(-iem) lukturim(-iem) ir jāatbilst ģeometriskās redzamības, kolorimetriskajām un fotometriskajām prasībām visos kustīgās(-o) sastāvdaļas(-u) fiksētajos stāvokļos. To nepiemēro savstarpēji atkarīgam(-iem) virzienrādītāja lukturim(-iem), kas paredzēti uzstādīšanai transportlīdzekļiem, kuros, lai izpildītu vai panāktu ģeometriskās redzamības leņķi, tiek aktivizēti papildu lukturi, kad kustīgā sastāvdaļa ir jebkādā fiksētā atvērtajā stāvoklī, ar nosacījumu, ka šie papildu lukturi atbilst visām pozīcijas, fotometriskajām un kolorimetriskajām prasībām, kuras piemērojamas uz kustīgām sastāvdaļām uzstādītiem virzienrādītāja lukturiem. |
| --- | --- |

b)

ja savstarpēji atkarīgu lukturu sistēma, kas nodrošina aizmugurējā virzienrādītāja funkciju, ir daļēji montēta uz nekustīgas sastāvdaļas un daļēji montēta uz kustīgas sastāvdaļas, pieteikuma iesniedzēja norādītajam(-iem) savstarpēji atkarīgajam(-iem) lukturim(-iem) ir jāatbilst ģeometriskās redzamības, kolorimetriskajām un fotometriskajām prasībām visos kustīgās(-o) sastāvdaļas(-u) fiksētajos stāvokļos. To nepiemēro savstarpēji atkarīgam(-iem) virzienrādītāja lukturim(-iem), kas paredzēti uzstādīšanai transportlīdzekļiem, kuros, lai izpildītu vai panāktu ģeometriskās redzamības leņķi, tiek aktivizēti papildu lukturi, kad kustīgā sastāvdaļa ir jebkādā fiksētā atvērtajā stāvoklī, ar nosacījumu, ka šie papildu lukturi atbilst visām pozīcijas, fotometriskajām un kolorimetriskajām prasībām, kuras piemērojamas uz kustīgām sastāvdaļām uzstādītiem virzienrādītāja lukturiem.

| 4.8.6. | Ir jāievēro 3. pielikuma attiecīgo punktu noteikumi par lokālā stipruma atšķirībām. |
| --- | --- |

4.8.6.

Ir jāievēro 3. pielikuma attiecīgo punktu noteikumi par lokālā stipruma atšķirībām.

| 4.8.7. | Ja nav noteikts citādi, stiprumi jāmēra nepārtraukti degošam(-iem) gaismas avotam(-iem), un sarkanu gaismu izstarojošu lukturu gadījumā – krāsainai gaismai. |
| --- | --- |

4.8.7.

Ja nav noteikts citādi, stiprumi jāmēra nepārtraukti degošam(-iem) gaismas avotam(-iem), un sarkanu gaismu izstarojošu lukturu gadījumā – krāsainai gaismai.

| 4.8.8. | Lukturiem kategorijās R2, RM2, S2, S4, F2 un 2b laiku, kas paiet starp strāvas padošanu uz gaismas avotu(-iem) un brīdi, kad izstarotā gaisma, mērīta pa atskaites asi, sasniedz 90 procentus no vērtības, kas izmērīta saskaņā ar 5. punktu, jāmēra luktura izstarotās gaismas stipruma galējiem līmeņiem. Izmērītais laiks, lai sasniegtu mazāko gaismas stiprumu, nedrīkst pārsniegt izmērīto laiku, lai sasniegtu lielāko gaismas stiprumu. |
| --- | --- |

4.8.8.

Lukturiem kategorijās R2, RM2, S2, S4, F2 un 2b laiku, kas paiet starp strāvas padošanu uz gaismas avotu(-iem) un brīdi, kad izstarotā gaisma, mērīta pa atskaites asi, sasniedz 90 procentus no vērtības, kas izmērīta saskaņā ar 5. punktu, jāmēra luktura izstarotās gaismas stipruma galējiem līmeņiem. Izmērītais laiks, lai sasniegtu mazāko gaismas stiprumu, nedrīkst pārsniegt izmērīto laiku, lai sasniegtu lielāko gaismas stiprumu.

| 4.8.9. | maināma stipruma vadības ierīce nedrīkst ģenerēt signālus, kas izraisa gaismas stiprumus: |
| --- | --- |

4.8.9.

maināma stipruma vadības ierīce nedrīkst ģenerēt signālus, kas izraisa gaismas stiprumus:

| 4.8.9.1. | ārpus 5. punktā noteiktā diapazona un |
| --- | --- |

4.8.9.1.

ārpus 5. punktā noteiktā diapazona un

| 4.8.9.2. | kas pārsniedz attiecīgo nemainīga gaismas stipruma maksimumu, kāds 5. punktā noteikts konkrētajam lukturim: |
| --- | --- |

4.8.9.2.

kas pārsniedz attiecīgo nemainīga gaismas stipruma maksimumu, kāds 5. punktā noteikts konkrētajam lukturim:

| a) | sistēmās, kuras atkarīgas tikai no dienas un nakts apstākļiem: nakts apstākļos; |
| --- | --- |

a)

sistēmās, kuras atkarīgas tikai no dienas un nakts apstākļiem: nakts apstākļos;

| b) | citām sistēmām: standarta apstākļos (1). |
| --- | --- |

b)

citām sistēmām: standarta apstākļos (1).

1

| 4.8.10. | Izmantojamo mērīšanas metožu detalizācija dota 3. pielikumā. |
| --- | --- |

4.8.10.

Izmantojamo mērīšanas metožu detalizācija dota 3. pielikumā.

| 4.8.11. | Ja aizmugurējais gabarītlukturis un/vai aizmugurējais kontūrlukturis ir savstarpēji savietots ar bremžu lukturi, kuram ir vai nu nemaināms, vai maināms gaismas stiprums, attiecībai starp abu lukturu faktiski izmērītajiem gaismas stiprumiem, tiem esot vienlaicīgi ieslēgtiem aizmugurējā gabarītluktura vai kontūrluktura stiprumā, un tiem esot ieslēgtiem atsevišķi, ir jābūt vismaz 5: 1 laukā, ko ierobežo taisnas horizontālās līnijas, kuras iet caur ±5° V, un taisnas vertikālas līnijas, kas iet caur ± 10° H gaismas sadalījuma tabulā. |
| --- | --- |

4.8.11.

Ja aizmugurējais gabarītlukturis un/vai aizmugurējais kontūrlukturis ir savstarpēji savietots ar bremžu lukturi, kuram ir vai nu nemaināms, vai maināms gaismas stiprums, attiecībai starp abu lukturu faktiski izmērītajiem gaismas stiprumiem, tiem esot vienlaicīgi ieslēgtiem aizmugurējā gabarītluktura vai kontūrluktura stiprumā, un tiem esot ieslēgtiem atsevišķi, ir jābūt vismaz 5: 1 laukā, ko ierobežo taisnas horizontālās līnijas, kuras iet caur ±5° V, un taisnas vertikālas līnijas, kas iet caur ± 10° H gaismas sadalījuma tabulā.

Ja viens vai abi savstarpēji savietotie lukturi satur vairāk nekā vienu gaismas avotu un to (tos) uzskata par atsevišķu lukturi, jāņem vērā tās vērtības, kas iegūstas, darbojoties visiem gaismas avotiem.

4.9.   Izstarotās gaismas krāsa

Izstarotās gaismas krāsu mēra iekšpus gaismas sadalījuma lauka tīkla, kas 3. pielikuma attiecīgajā punktā noteikts konkrētajai funkcijai. Lai pārbaudītu šos kolorimetriskos raksturlielumus, piemēro 4.7. punktā aprakstīto testa procedūru. Ārpus šā lauka nedrīkst būt vērojama izteikta krāsas izmaiņa.

Taču ar nenomaināmiem gaismas avotiem aprīkotiem lukturiem kolorimetriskos raksturlielumus būtu jāverificē ar lukturos esošiem gaismas avotiem saskaņā ar 4.7. punkta attiecīgiem apakšpunktiem.

5.   KONKRĒTAS TEHNISKĀS PRASĪBAS

5.1.   Tehniskas prasības attiecībā uz priekšējiem gabarītlukturiem (simboli A, MA) un priekšējiem kontūrlukturiem (simbols AM)

| 5.1.1. | Katra no abiem iesniegtajiem lukturiem izstarotajai gaismai jāatbilst 3. tabulā dotajām prasībām.

  3. tabula


  Priekšējā gabarītluktura un priekšējā kontūrluktura gaismas stiprumi | Gaismas stipruma minimums HV (vērtības cd) | Gaismas stipruma maksimums jebkurā virzienā, izmantojot kā (vērtības cd) |
| --- | --- | --- | --- |
| Atsevišķu lukturi | Ar “D” marķētu lukturi (3.3.2.5.2. punkts) |
| Priekšējie gabarītlukturi, priekšējais kontūrlukturis, A vai AM | 4 | 140 | 70 |
| Priekšējie gabarītlukturi (motocikla), MA | 4 | 140 | N.A. |
| Galvenajā lukturī vai priekšējā miglas lukturī iekļauti priekšējie gabarītlukturi A | 4 | 140 | N.A. |

5.1.1.

Katra no abiem iesniegtajiem lukturiem izstarotajai gaismai jāatbilst 3. tabulā dotajām prasībām.

3. tabula

3. tabula

Priekšējā gabarītluktura un priekšējā kontūrluktura gaismas stiprumi

Priekšējā gabarītluktura un priekšējā kontūrluktura gaismas stiprumi

Gaismas stipruma minimums HV (vērtības cd)

Gaismas stipruma minimums

(vērtības cd)

Gaismas stipruma maksimums jebkurā virzienā, izmantojot kā (vērtības cd)

Atsevišķu lukturi

Ar “D” marķētu lukturi (3.3.2.5.2. punkts)

Priekšējie gabarītlukturi, priekšējais kontūrlukturis, A vai AM

4

140

70

Priekšējie gabarītlukturi (motocikla), MA

4

140

N.A.

Galvenajā lukturī vai priekšējā miglas lukturī iekļauti priekšējie gabarītlukturi A

4

140

N.A.

| 5.1.2. | Ārpus atskaites asīm un 2. pielikuma A daļas shēmās noteiktajos leņķiskajos laukos katra luktura izstarotās gaismas stiprumam katrā virzienā, kas atbilst 3. pielikuma 2. punktā dotās gaismas standartsadalījuma tabulas punktiem, jābūt ne mazākam kā 5.1.1. punktā noteiktais minimums, reizināts ar minētajā tabulā noteiktajiem procentiem konkrētajam virzienam. |
| --- | --- |

5.1.2.

Ārpus atskaites asīm un 2. pielikuma A daļas shēmās noteiktajos leņķiskajos laukos katra luktura izstarotās gaismas stiprumam katrā virzienā, kas atbilst 3. pielikuma 2. punktā dotās gaismas standartsadalījuma tabulas punktiem, jābūt ne mazākam kā 5.1.1. punktā noteiktais minimums, reizināts ar minētajā tabulā noteiktajiem procentiem konkrētajam virzienam.

| 5.1.3. | Viscaur laukos, kas noteikti 2. pielikuma A daļas shēmās, priekšējo gabarītlukturu un priekšējo kontūrlukturu izstarotās gaismas stiprums nedrīkst būt mazāks kā 0,05 cd. |
| --- | --- |

5.1.3.

Viscaur laukos, kas noteikti 2. pielikuma A daļas shēmās, priekšējo gabarītlukturu un priekšējo kontūrlukturu izstarotās gaismas stiprums nedrīkst būt mazāks kā 0,05 cd.

| 5.1.4. | Izstarotās gaismas krāsai jābūt baltai, taču ar simbolu “MA” identificēts lukturis drīkst būt dzintarkrāsas. |
| --- | --- |

5.1.4.

Izstarotās gaismas krāsai jābūt baltai, taču ar simbolu “MA” identificēts lukturis drīkst būt dzintarkrāsas.

5.2.   Tehniskas prasības attiecībā uz aizmugurējiem gabarītlukturiem (simboli R1, R2, MR) un aizmugurējiem kontūrlukturiem (simboli RM1, RM2)

| 5.2.1. | Katra no abiem iesniegtajiem lukturiem izstarotajai gaismai jāatbilst 4. tabulā dotajām prasībām.

  4. tabula


  Aizmugurējo gabarītlukturu un aizmugurējo kontūrlukturu gaismas stiprumi | Gaismas stipruma minimums H-V (vērtības cd) | Gaismas stipruma maksimums jebkurā virzienā, izmantojot kā (vērtības cd) |
| --- | --- | --- | --- |
| Atsevišķu lukturi | Ar “D” marķētu lukturi (3.3.2.5.2. punkts) |
| Aizmugurējie gabarītlukturi, aizmugurējais kontūrlukturis | | | |
| R1 vai RM1 (nemainīgs) | 4 | 17 | 8,5 |
| MR | 4 | 17 | N.A. |
| R2 vai RM2 (maināms) | 4 | 42 | 21 |

5.2.1.

Katra no abiem iesniegtajiem lukturiem izstarotajai gaismai jāatbilst 4. tabulā dotajām prasībām.

4. tabula

4. tabula

Aizmugurējo gabarītlukturu un aizmugurējo kontūrlukturu gaismas stiprumi

Aizmugurējo gabarītlukturu un aizmugurējo kontūrlukturu gaismas stiprumi

Gaismas stipruma minimums H-V (vērtības cd)

Gaismas stipruma minimums

(vērtības cd)

Gaismas stipruma maksimums jebkurā virzienā, izmantojot kā (vērtības cd)

Atsevišķu lukturi

Ar “D” marķētu lukturi (3.3.2.5.2. punkts)

Aizmugurējie gabarītlukturi, aizmugurējais kontūrlukturis

R1 vai RM1 (nemainīgs)

4

17

8,5

MR

4

17

N.A.

R2 vai RM2 (maināms)

4

42

21

| 5.2.2. | Ārpus atskaites asīm un 2. pielikuma A daļas shēmās noteiktajos leņķiskajos laukos katra luktura izstarotās gaismas stiprumam katrā virzienā, kas atbilst 3. pielikuma 2. punktā dotās gaismas standartsadalījuma tabulas punktiem, jābūt ne mazākam kā 5.2.1. punktā noteiktais minimums, reizināts ar minētajā tabulā noteiktajiem procentiem konkrētajam virzienam. |
| --- | --- |

5.2.2.

Ārpus atskaites asīm un 2. pielikuma A daļas shēmās noteiktajos leņķiskajos laukos katra luktura izstarotās gaismas stiprumam katrā virzienā, kas atbilst 3. pielikuma 2. punktā dotās gaismas standartsadalījuma tabulas punktiem, jābūt ne mazākam kā 5.2.1. punktā noteiktais minimums, reizināts ar minētajā tabulā noteiktajiem procentiem konkrētajam virzienam.

| 5.2.3. | Tomēr gaismas stiprums 60 cd ir atļauts aizmugurējiem gabarītlukturiem, kas ir savstarpēji savietoti ar bremžu lukturiem, zem plaknes, kas veido 5° leņķi lejup attiecībā pret horizontālo plakni. |
| --- | --- |

5.2.3.

Tomēr gaismas stiprums 60 cd ir atļauts aizmugurējiem gabarītlukturiem, kas ir savstarpēji savietoti ar bremžu lukturiem, zem plaknes, kas veido 5° leņķi lejup attiecībā pret horizontālo plakni.

| 5.2.4. | Viscaur laukos, kas noteikti 2. pielikuma A daļas shēmās, aizmugurējo gabarītlukturu un kontūrlukturu izstarotās gaismas stiprums nedrīkst būt mazāks kā 0,05 cd. |
| --- | --- |

5.2.4.

Viscaur laukos, kas noteikti 2. pielikuma A daļas shēmās, aizmugurējo gabarītlukturu un kontūrlukturu izstarotās gaismas stiprums nedrīkst būt mazāks kā 0,05 cd.

| 5.2.5. | Izstarotajai gaismai jābūt sarkanai.
  Šo prasību piemēro arī maināma gaismas stipruma diapazonā, ko rada:






  a) | R2 kategorijas aizmugurējie gabarītlukturi; |
| --- | --- | --- |

5.2.5.

Izstarotajai gaismai jābūt sarkanai.

Šo prasību piemēro arī maināma gaismas stipruma diapazonā, ko rada:

a)

R2 kategorijas aizmugurējie gabarītlukturi;

| b) | RM2 kategorijas aizmugurējie kontūrlukturi. |
| --- | --- |

b)

RM2 kategorijas aizmugurējie kontūrlukturi.

5.3.   Tehniskās prasības attiecībā uz stāvgaismas lukturiem (simbols 77R)

| 5.3.1. | Katra no abiem iesniegtajiem lukturiem izstarotajai gaismai jāatbilst 5. tabulā dotajām prasībām.

  5. tabula


  Stāvgaismas lukturu gaismas stiprumi | Gaismas stipruma minimums H-V (vērtības cd) | Gaismas stipruma maksimums jebkurā virzienā (vērtības cd) |
| --- | --- | --- | --- |
| Uz priekšu vērsti stāvgaismas lukturi | 2 | 60 |
| Uz aizmuguri vērsti stāvgaismas lukturi | 2 | 30 |

5.3.1.

Katra no abiem iesniegtajiem lukturiem izstarotajai gaismai jāatbilst 5. tabulā dotajām prasībām.

5. tabula

5. tabula

Stāvgaismas lukturu gaismas stiprumi

Stāvgaismas lukturu gaismas stiprumi

Gaismas stipruma minimums H-V (vērtības cd)

Gaismas stipruma minimums

(vērtības cd)

Gaismas stipruma maksimums jebkurā virzienā (vērtības cd)

Uz priekšu vērsti stāvgaismas lukturi

2

60

Uz aizmuguri vērsti stāvgaismas lukturi

2

30

| 5.3.2. | Tomēr gaismas stiprums 60 cd ir atļauts uz aizmuguri vērstiem stāvgaismas lukturiem, kas ir inkorporēti bremžu lukturos, zem plaknes, kas veido 5° leņķi lejup attiecībā pret horizontālo plakni. |
| --- | --- |

5.3.2.

Tomēr gaismas stiprums 60 cd ir atļauts uz aizmuguri vērstiem stāvgaismas lukturiem, kas ir inkorporēti bremžu lukturos, zem plaknes, kas veido 5° leņķi lejup attiecībā pret horizontālo plakni.

| 5.3.3. | Ārpus atskaites asīm un 2. pielikuma A daļas shēmās noteiktajos leņķiskajos laukos katra luktura izstarotās gaismas stiprumam katrā virzienā, kas atbilst 3. pielikuma 2. punktā dotās gaismas standartsadalījuma tabulas punktiem, jābūt ne mazākam kā 5.3.1. punktā noteiktais minimums, reizināts ar minētajā tabulā noteiktajiem procentiem konkrētajam virzienam. |
| --- | --- |

5.3.3.

Ārpus atskaites asīm un 2. pielikuma A daļas shēmās noteiktajos leņķiskajos laukos katra luktura izstarotās gaismas stiprumam katrā virzienā, kas atbilst 3. pielikuma 2. punktā dotās gaismas standartsadalījuma tabulas punktiem, jābūt ne mazākam kā 5.3.1. punktā noteiktais minimums, reizināts ar minētajā tabulā noteiktajiem procentiem konkrētajam virzienam.

| 5.3.4. | Viscaur laukos, kas noteikti 2. pielikuma B daļas shēmās, priekšējo un aizmugurējo stāvgaismas lukturu izstarotās gaismas stiprums nedrīkst būt mazāks kā 0,05 cd. |
| --- | --- |

5.3.4.

Viscaur laukos, kas noteikti 2. pielikuma B daļas shēmās, priekšējo un aizmugurējo stāvgaismas lukturu izstarotās gaismas stiprums nedrīkst būt mazāks kā 0,05 cd.

| 5.3.5. | Izstarotajai gaismai jābūt:






  a) | uz priekšu vērstiem stāvgaismas lukturiem – baltai; |
| --- | --- | --- |

5.3.5.

Izstarotajai gaismai jābūt:

a)

uz priekšu vērstiem stāvgaismas lukturiem – baltai;

| b) | uz aizmuguri vērstiem stāvgaismas lukturiem – sarkanai; |
| --- | --- |

b)

uz aizmuguri vērstiem stāvgaismas lukturiem – sarkanai;

| c) | sāņus vērstiem stāvgaismas lukturiem – dzintara. |
| --- | --- |

c)

sāņus vērstiem stāvgaismas lukturiem – dzintara.

5.4.   Tehniskās prasības attiecībā uz dienas gaitas lukturiem (simbols RL)

| 5.4.1. | Katra no abiem iesniegtajiem lukturiem izstarotajai gaismai jāatbilst 6. tabulā dotajām prasībām. |
| --- | --- |

5.4.1.

Katra no abiem iesniegtajiem lukturiem izstarotajai gaismai jāatbilst 6. tabulā dotajām prasībām.

6. tabula

6. tabula

Dienas gaitas lukturu gaismas stiprumi

Dienas gaitas lukturu gaismas stiprumi

| | Gaismas stipruma minimums H-V (vērtības cd) | Gaismas stipruma maksimums jebkurā virzienā (vērtības cd) |
| --- | --- | --- |
| Dienas gaitas lukturi | 400 | 1 200 |

Gaismas stipruma minimums H-V (vērtības cd)

Gaismas stipruma minimums

(vērtības cd)

Gaismas stipruma maksimums jebkurā virzienā (vērtības cd)

Dienas gaitas lukturi

400

1 200

| 5.4.2. | Ārpus atskaites asīm katra luktura izstarotās gaismas stiprumam katrā virzienā, kas atbilst 3. pielikuma 2. punktā dotās gaismas standartsadalījuma tabulas punktiem, jābūt ne mazākam kā 5.4.1. punktā noteiktais minimums, reizināts ar minētajā tabulā noteiktajiem procentiem konkrētajam virzienam. |
| --- | --- |

5.4.2.

Ārpus atskaites asīm katra luktura izstarotās gaismas stiprumam katrā virzienā, kas atbilst 3. pielikuma 2. punktā dotās gaismas standartsadalījuma tabulas punktiem, jābūt ne mazākam kā 5.4.1. punktā noteiktais minimums, reizināts ar minētajā tabulā noteiktajiem procentiem konkrētajam virzienam.

| 5.4.3. | Turklāt viscaur laukā, kas noteikts 2. pielikuma A daļas shēmā, izstarotās gaismas stiprums nedrīkst būt mazāks kā 1,0 cd. |
| --- | --- |

5.4.3.

Turklāt viscaur laukā, kas noteikts 2. pielikuma A daļas shēmā, izstarotās gaismas stiprums nedrīkst būt mazāks kā 1,0 cd.

5.4.4.   Gaismas avota atteice

| 5.4.4.1. | Ja dienas gaitas lukturis satur vairāk nekā vienu gaismas avotu, dienas gaitas lukturim jāizpilda stipruma minimuma prasība, un maksimālais stiprums nedrīkst tikt pārsniegts, kad ir ieslēgti visi gaismas avoti. |
| --- | --- |

5.4.4.1.

Ja dienas gaitas lukturis satur vairāk nekā vienu gaismas avotu, dienas gaitas lukturim jāizpilda stipruma minimuma prasība, un maksimālais stiprums nedrīkst tikt pārsniegts, kad ir ieslēgti visi gaismas avoti.

| 5.4.4.2. | Jebkura viena gaismas avota atteices gadījumā atsevišķā lukturī, kas satur vairāk nekā vienu gaismas avotu, piemēro vienu no šādiem noteikumiem:






  a) | gaismas stiprumam 3. pielikuma 2.2. punktā noteiktajos gaismas standartsadalījuma punktos ir jābūt vismaz 80 procenti no prasītā stipruma minimuma; vai |
| --- | --- | --- |

5.4.4.2.

Jebkura viena gaismas avota atteices gadījumā atsevišķā lukturī, kas satur vairāk nekā vienu gaismas avotu, piemēro vienu no šādiem noteikumiem:

a)

gaismas stiprumam 3. pielikuma 2.2. punktā noteiktajos gaismas standartsadalījuma punktos ir jābūt vismaz 80 procenti no prasītā stipruma minimuma; vai

| b) | gaismas stiprumam pa atskaites asi ir jābūt vismaz 50 procenti no prasītā stipruma minimuma ar nosacījumu, ka paziņojuma veidlapā ir norāde, ka lukturis ir izmantojams tikai transportlīdzeklī, kas aprīkots ar darbības signalizatoru. |
| --- | --- |

b)

gaismas stiprumam pa atskaites asi ir jābūt vismaz 50 procenti no prasītā stipruma minimuma ar nosacījumu, ka paziņojuma veidlapā ir norāde, ka lukturis ir izmantojams tikai transportlīdzeklī, kas aprīkots ar darbības signalizatoru.

| 5.4.5. | Izstarotās gaismas krāsai jābūt baltai. |
| --- | --- |

5.4.5.

Izstarotās gaismas krāsai jābūt baltai.

| 5.4.6. | Redzamās virsmas laukums dienas gaitas luktura atskaites ass virzienā nedrīkst būt mazāks kā 25 cm2 un lielāks kā 200 cm2. |
| --- | --- |

5.4.6.

Redzamās virsmas laukums dienas gaitas luktura atskaites ass virzienā nedrīkst būt mazāks kā 25 cm2

2

| 5.4.7. | Dienas gaitas lukturis jāpakļauj 6. pielikumā noteiktajam karstumizturības testam. |
| --- | --- |

5.4.7.

Dienas gaitas lukturis jāpakļauj 6. pielikumā noteiktajam karstumizturības testam.

5.5.   Tehniskās prasības attiecībā uz bremžu lukturiem (simboli S1, S2, S3, S4, MS)

| 5.5.1. | Katra no abiem iesniegtajiem lukturiem izstarotajai gaismai jāatbilst 7. tabulā dotajām prasībām.

  7. tabula


  Bremžu lukturu gaismas stiprumi









  Bremžu luktura kategorija | Gaismas stipruma minimums H-V (vērtības cd) | Gaismas stipruma maksimums jebkurā virzienā, izmantojot kā (vērtības cd) |
| --- | --- | --- | --- |
| Atsevišķu lukturi | Ar “D” marķētu lukturi (3.3.2.5.2. punkts) |
| S1 (nemainīgs) | 60 | 260 | 130 |
| S2 (maināms) | 60 | 730 | 365 |
| S3 (nemainīgs) | 25 | 110 | 55 |
| S4 (mainīgs) | 25 | 160 | 80 |
| MS (nemainīgs) | 40 | 260 | N.A. |

5.5.1.

Katra no abiem iesniegtajiem lukturiem izstarotajai gaismai jāatbilst 7. tabulā dotajām prasībām.

7. tabula

7. tabula

Bremžu lukturu gaismas stiprumi

Bremžu lukturu gaismas stiprumi

Bremžu luktura kategorija

Gaismas stipruma minimums H-V (vērtības cd)

Gaismas stipruma minimums

(vērtības cd)

Gaismas stipruma maksimums jebkurā virzienā, izmantojot kā (vērtības cd)

Atsevišķu lukturi

Ar “D” marķētu lukturi (3.3.2.5.2. punkts)

S1 (nemainīgs)

60

260

130

S2 (maināms)

60

730

365

S3 (nemainīgs)

25

110

55

S4 (mainīgs)

25

160

80

MS (nemainīgs)

40

260

N.A.

| 5.5.2. | Ārpus atskaites asīm katra luktura izstarotās gaismas stiprumam katrā virzienā, kas atbilst 3. pielikuma 2. punktā dotās gaismas standartsadalījuma tabulas punktiem, jābūt ne mazākam kā 5.5.1. punktā noteiktais minimums, reizināts ar minētajā tabulā noteiktajiem procentiem konkrētajam virzienam. |
| --- | --- |

5.5.2.

Ārpus atskaites asīm katra luktura izstarotās gaismas stiprumam katrā virzienā, kas atbilst 3. pielikuma 2. punktā dotās gaismas standartsadalījuma tabulas punktiem, jābūt ne mazākam kā 5.5.1. punktā noteiktais minimums, reizināts ar minētajā tabulā noteiktajiem procentiem konkrētajam virzienam.

| 5.5.3. | Viscaur laukos, kas noteikti 2. pielikuma A daļas shēmās, S1, S3 un MS kategorijas, kā arī dienas laikā S2 un S4 kategorijas ierīču izstarotās gaismas stiprums nedrīkst būt mazāks kā 0,3 cd; S2 un S4 kategorijas ierīcēm nakts laikā tas nedrīkst būt mazāks kā 0,07 cd. |
| --- | --- |

5.5.3.

Viscaur laukos, kas noteikti 2. pielikuma A daļas shēmās, S1, S3 un MS kategorijas, kā arī dienas laikā S2 un S4 kategorijas ierīču izstarotās gaismas stiprums nedrīkst būt mazāks kā 0,3 cd; S2 un S4 kategorijas ierīcēm nakts laikā tas nedrīkst būt mazāks kā 0,07 cd.

| 5.5.4. | Izstarotās gaismas krāsai jābūt sarkanai.
  S3 vai S4 kategorijas bremžu lukturim, kas paredzēts uzstādīšanai transportlīdzekļa iekšpusē, kolorimetriskos raksturlielumus verificē, izmantojot visnelabvēlīgāko(-ās) luktura un aizmugurējā(-o) loga(-u) vai parauga plāksnes(-šņu) kombināciju(-as).
  Šīs prasības piemēro arī maināma gaismas stipruma diapazonā, ko rada S2 un S4 kategorijas bremžu lukturi. |
| --- | --- |

5.5.4.

Izstarotās gaismas krāsai jābūt sarkanai.

S3 vai S4 kategorijas bremžu lukturim, kas paredzēts uzstādīšanai transportlīdzekļa iekšpusē, kolorimetriskos raksturlielumus verificē, izmantojot visnelabvēlīgāko(-ās) luktura un aizmugurējā(-o) loga(-u) vai parauga plāksnes(-šņu) kombināciju(-as).

Šīs prasības piemēro arī maināma gaismas stipruma diapazonā, ko rada S2 un S4 kategorijas bremžu lukturi.

5.6.   Tehniskās prasības attiecībā uz virzienrādītājiem (simboli 1, 1a, 1b, 2a, 2b, 5, 6, 11, 11a, 11b, 11c, 12)

| 5.6.1. | Katra no abiem iesniegtajiem lukturiem izstarotajai gaismai jāatbilst 8. tabulā dotajām prasībām, izpildot gaismas stipruma minimumu: |
| --- | --- |

5.6.1.

Katra no abiem iesniegtajiem lukturiem izstarotajai gaismai jāatbilst 8. tabulā dotajām prasībām, izpildot gaismas stipruma minimumu:

| a) | virzienrādītājiem kategorijā 1, 1a, 1b, 2a, 2b, 11, 11a, 11b, 11c un 12 – pa atskaites asi; vai |
| --- | --- |

a)

virzienrādītājiem kategorijā 1, 1a, 1b, 2a, 2b, 11, 11a, 11b, 11c un 12 – pa atskaites asi; vai

| b) | virzienrādītājiem kategorijā 5 un 6 – A virzienā saskaņā ar 2. pielikumu.

  8. tabula


  Virzienrādītāja lukturu gaismas stiprumi









  Virzienrādītāja luktura kategorija | Gaismas stipruma minimums (vērtības cd) | Gaismas stipruma maksimums jebkurā virzienā, izmantojot kā (vērtības cd) |
| --- | --- | --- | --- |
| Atsevišķu lukturi | Ar “D” marķētu lukturi (3.3.2.5.2. punkts) |
| 1 | 175 | 1 000 | 500 |
| 1a | 250 | 1 200 | 600 |
| 1b | 400 | 1 200 | 600 |
| 2a (nemainīgs) | 50 | 500 | 250 |
| 2b (maināms) | 50 | 1 000 | 500 |
| 5 | 0,6 | 280 | 140 |
| 6 | 50 | 280 | 140 |
| 11 | 90 | 1 000 | N.A. |
| 11a | 175 | 1 000 | N.A. |
| 11b | 250 | 1 200 | N.A. |
| 11c | 400 | 1 200 | N.A. |
| 12 | 50 | 500 | N.A. |

b)

virzienrādītājiem kategorijā 5 un 6 – A virzienā saskaņā ar 2. pielikumu.

8. tabula

8. tabula

Virzienrādītāja lukturu gaismas stiprumi

Virzienrādītāja lukturu gaismas stiprumi

Virzienrādītāja luktura kategorija

Gaismas stipruma minimums (vērtības cd)

Gaismas stipruma maksimums jebkurā virzienā, izmantojot kā (vērtības cd)

Atsevišķu lukturi

Ar “D” marķētu lukturi (3.3.2.5.2. punkts)

1

175

1 000

500

1a

250

1 200

600

1b

400

1 200

600

2a (nemainīgs)

50

500

250

2b (maināms)

50

1 000

500

5

0,6

280

140

6

50

280

140

11

90

1 000

N.A.

11a

175

1 000

N.A.

11b

250

1 200

N.A.

11c

400

1 200

N.A.

12

50

500

N.A.

| 5.6.2. | Ārpus atskaites asīm katra luktura izstarotās gaismas stiprumam katrā virzienā, kas atbilst gaismas standartsadalījuma tabulas punktiem, kuri doti: |
| --- | --- |

5.6.2.

Ārpus atskaites asīm katra luktura izstarotās gaismas stiprumam katrā virzienā, kas atbilst gaismas standartsadalījuma tabulas punktiem, kuri doti:

| a) | 3. pielikuma 2.1. punktā kategorijām 1, 1a, 1b, 2a, 2b, 11, 11a, 11b, 11c un 12; vai |
| --- | --- |

a)

3. pielikuma 2.1. punktā kategorijām 1, 1a, 1b, 2a, 2b, 11, 11a, 11b, 11c un 12; vai

| b) | 3. pielikuma 2.4. punktā kategorijai 6, |
| --- | --- |

b)

3. pielikuma 2.4. punktā kategorijai 6,

jābūt ne mazākam kā 5.6.1. punktā noteiktais minimums, reizināts ar minētajā tabulā norādītajiem procentiem konkrētajam virzienam.

5.6.3.   Nosacījumi par atteicēm

Attiecībā uz virzienrādītājiem kategorijās 1, 1a, 1b, 2a un 2b jātiek dotam atteici uzrādošā signalizatora, kas noteikts ANO Noteikumu Nr. 48 6.5.8. punktā vai ANO Noteikumu Nr. 53 6.3.8. punktā, aktivizēšanas signālam, ja (neatkarīgi no 4.6. punkta noteikumiem):

| a) | nedeg kāds no gaismas avotiem; vai |
| --- | --- |

a)

nedeg kāds no gaismas avotiem; vai

| b) | gadījumā, ja lukturis ir konstruēts tikai diviem gaismas avotiem, stiprums pa atskaites asi ir mazāks nekā 50 procenti no minimālā stipruma; vai |
| --- | --- |

b)

gadījumā, ja lukturis ir konstruēts tikai diviem gaismas avotiem, stiprums pa atskaites asi ir mazāks nekā 50 procenti no minimālā stipruma; vai

| c) | viena vai vairāku gaismas avotu atteices gadījumā stiprums vienā no šādiem virzieniem, kā norādīts 3. pielikuma 2.1. punktā, ir mazāks nekā prasītais stipruma minimums:






  i) | H=0°, V=0°; |
| --- | --- | --- |

c)

viena vai vairāku gaismas avotu atteices gadījumā stiprums vienā no šādiem virzieniem, kā norādīts 3. pielikuma 2.1. punktā, ir mazāks nekā prasītais stipruma minimums:

i)

H=0°, V=0°;

| ii) | H=20° uz transportlīdzekļa ārpusi, V= +5°; |
| --- | --- |

ii)

H=20° uz transportlīdzekļa ārpusi, V= +5°;

| iii) | H=10° uz transportlīdzekļa iekšpusi, V= 0°. |
| --- | --- |

iii)

H=10° uz transportlīdzekļa iekšpusi, V= 0°.

5.6.4.   Testa procedūra

Atkāpjoties no 4.8.3. un 4.8.3.1. punkta, 5. kategorijas virzienrādītājiem viscaur laukos, kas norādīti 2. pielikuma A daļā, minimālajai vērtībai virzienā uz aizmuguri ir jābūt 0,6 cd.

| 5.6.5. | Viscaur laukos, kas noteikti 2. pielikuma A daļas shēmās, 1b kategorijas lukturu izstarotās gaismas stiprums nedrīkst būt mazāks kā 0,7 cd, kategoriju 1, 1a, 2a, 11, 11a, 11b, 11c, 12 lukturu, kā arī dienas laikā 2b kategorijas lukturu izstarotās gaismas stiprums nedrīkst būt mazāks kā 0,3 cd; 2b kategorijas ierīcēm nakts laikā tas nedrīkst būt mazāks kā 0,07 cd. |
| --- | --- |

5.6.5.

Viscaur laukos, kas noteikti 2. pielikuma A daļas shēmās, 1b kategorijas lukturu izstarotās gaismas stiprums nedrīkst būt mazāks kā 0,7 cd, kategoriju 1, 1a, 2a, 11, 11a, 11b, 11c, 12 lukturu, kā arī dienas laikā 2b kategorijas lukturu izstarotās gaismas stiprums nedrīkst būt mazāks kā 0,3 cd; 2b kategorijas ierīcēm nakts laikā tas nedrīkst būt mazāks kā 0,07 cd.

| 5.6.6. | Vispārīgā gadījumā stiprumi jāmēra pie nepārtraukti degoša(-iem) gaismas avota(-iem). |
| --- | --- |

5.6.6.

Vispārīgā gadījumā stiprumi jāmēra pie nepārtraukti degoša(-iem) gaismas avota(-iem).

Tomēr atkarībā no luktura konstrukcijas, piemēram, ja izmanto gaismas diodes (LED) vai ja ir vajadzīgi piesardzības pasākumi, lai izvairītos no pārkaršanas, ir atļauts veikt luktura mērījumus mirgojošā režīmā.

LED

| a) | To panāk, ieslēdzot ar frekvenci f = 1,5 ± 0,5 Hz un ar impulsa ilgumu lielāku nekā 0,3 s, mērot pie 95 procentiem no vislielākā gaismas stipruma. Visos citos gadījumos 4.7.1. punktā norādītais spriegums jāpanāk ar kāpumlaiku un kritumlaiku, kas ir īsāks nekā 0,01 s; pārsniegums nav pieļaujams. |
| --- | --- |

a)

To panāk, ieslēdzot ar frekvenci f = 1,5 ± 0,5 Hz un ar impulsa ilgumu lielāku nekā 0,3 s, mērot pie 95 procentiem no vislielākā gaismas stipruma. Visos citos gadījumos 4.7.1. punktā norādītais spriegums jāpanāk ar kāpumlaiku un kritumlaiku, kas ir īsāks nekā 0,01 s; pārsniegums nav pieļaujams.

| b) | Ja mērījumi veikti mirgošanas režīmā, paziņotajam gaismas stiprumam ir jābūt maksimālajam stiprumam. |
| --- | --- |

b)

Ja mērījumi veikti mirgošanas režīmā, paziņotajam gaismas stiprumam ir jābūt maksimālajam stiprumam.

| 5.6.7. | Kategorijas 2b lukturu gadījumā virzienrādītāja izstarotās gaismas stipruma galējo līmeņu noteikšanai mēra laiku, kas paiet starp strāvas padošanu uz gaismas avotu(-iem) un tādas gaismas iegūšanu, kas, izmērīta uz atskaites ass, sasniedz 90 procentus no atbilstīgi 5.6.2 punktam izmērītās vērtības. Izmērītais laiks mazākā gaismas stipruma sasniegšanai nedrīkst pārsniegt izmērīto laiku lielākā gaismas stipruma sasniegšanai. |
| --- | --- |

5.6.7.

Kategorijas 2b lukturu gadījumā virzienrādītāja izstarotās gaismas stipruma galējo līmeņu noteikšanai mēra laiku, kas paiet starp strāvas padošanu uz gaismas avotu(-iem) un tādas gaismas iegūšanu, kas, izmērīta uz atskaites ass, sasniedz 90 procentus no atbilstīgi 5.6.2 punktam izmērītās vērtības. Izmērītais laiks mazākā gaismas stipruma sasniegšanai nedrīkst pārsniegt izmērīto laiku lielākā gaismas stipruma sasniegšanai.

| 5.6.8. | Maināma stipruma vadības ierīce nedrīkst ģenerēt signālus, kas izraisa ārpus 5.6.1. punktā norādītā diapazona esošus gaismas stiprumus un pārsniedz 5.6.1. punktā noteikto maksimumu kategorijai 2a: |
| --- | --- |

5.6.8.

Maināma stipruma vadības ierīce nedrīkst ģenerēt signālus, kas izraisa ārpus 5.6.1. punktā norādītā diapazona esošus gaismas stiprumus un pārsniedz 5.6.1. punktā noteikto maksimumu kategorijai 2a:

| a) | sistēmās, kuras atkarīgas tikai no dienas un nakts apstākļiem: nakts apstākļos; |
| --- | --- |

a)

sistēmās, kuras atkarīgas tikai no dienas un nakts apstākļiem: nakts apstākļos;

| b) | citām sistēmām: standartapstākļos, kā pierādījis ražotājs (2), |
| --- | --- |

b)

citām sistēmām: standartapstākļos, kā pierādījis ražotājs (2),

2

| 5.6.9. | Izstarotās gaismas krāsai jābūt dzintara. Šo prasību piemēro arī maināma gaismas stipruma diapazonā, ko rada 2b kategorijas aizmugurējie virzienrādītāja lukturi. |
| --- | --- |

5.6.9.

Izstarotās gaismas krāsai jābūt dzintara. Šo prasību piemēro arī maināma gaismas stipruma diapazonā, ko rada 2b kategorijas aizmugurējie virzienrādītāja lukturi.

| 5.6.10. | Jebkura virzienrādītāja luktura, izņemot ar kvēlspuldzes gaismas avotu)-iem) aprīkotos, gaismas stiprumiem, kas izmērīti pēc vienas minūtes un 30 minūšu darbības mirgojošā režīmā (f = 1,5 Hz, lietojuma koeficients 50 procenti), jāatbilst minimuma un maksimuma prasībām. Gaismas stipruma sadalījumu pēc vienas darbības minūtes var aprēķināt, katrā testa punktā piemērojot gaismas stipruma attiecību, kas mērīta HV pēc vienas darbības minūtes un pēc 30 darbības minūtēm, kā aprakstīts iepriekš. |
| --- | --- |

5.6.10.

Jebkura virzienrādītāja luktura, izņemot ar kvēlspuldzes gaismas avotu)-iem) aprīkotos, gaismas stiprumiem, kas izmērīti pēc vienas minūtes un 30 minūšu darbības mirgojošā režīmā (f = 1,5 Hz, lietojuma koeficients 50 procenti), jāatbilst minimuma un maksimuma prasībām. Gaismas stipruma sadalījumu pēc vienas darbības minūtes var aprēķināt, katrā testa punktā piemērojot gaismas stipruma attiecību, kas mērīta HV

| 5.6.11. | Virzienrādītāja lukturiem kategorijās 1, 1a, 1b, 2a, 2b, 11, 11a, 11b, 11c vai 12 mirgošanu var radīt, secīgi aktivizējot to gaismas avotus, ja ir izpildīti šādi nosacījumi: |
| --- | --- |

5.6.11.

Virzienrādītāja lukturiem kategorijās 1, 1a, 1b, 2a, 2b, 11, 11a, 11b, 11c vai 12 mirgošanu var radīt, secīgi aktivizējot to gaismas avotus, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

| a) | katrs gaismas avots pēc tā aktivizēšanas paliek iedegts līdz cikla “ON” (“ieslēgts”) beigām; |
| --- | --- |

a)

katrs gaismas avots pēc tā aktivizēšanas paliek iedegts līdz cikla “ON” (“ieslēgts”) beigām;

| b) | gaismas avotu aktivizēšanas secība rada signālu, kas vienmērīgi, pakāpeniski virzās no gaismu izstarojošās virsmas iekšmalas uz ārmalu; |
| --- | --- |

b)

gaismas avotu aktivizēšanas secība rada signālu, kas vienmērīgi, pakāpeniski virzās no gaismu izstarojošās virsmas iekšmalas uz ārmalu;

| c) | tas ir viens signāls bez pārtraukuma un bez vertikālām svārstībām (piem., ne vairāk kā viena virziena maiņa par vertikālo asi). Attālums starp divām blakusesošām/tangenciālām, skaidri izšķiramām sekvenciālā virzienrādītāja gaismu izstarojošās virsmas daļām nedrīkst pārsniegt 50 mm, mērot perpendikulāri atskaites asij, nevis vērtības, kas noteiktas ANO Noteikumu Nr. 48 5.7.2. punktā vai ANO Noteikumu Nr. 86 5.7.2. punktā, vai ANO Noteikumu Nr. 53 5.6.2. punktā. Šie signāla pārtraukumi nedrīkst radīt jebkādu pārklāšanos pa vertikālo asi starp dažādām daļām virzienā no transportlīdzekļa iekšpuses uz ārpusi, un tos nedrīkst izmantot jebkādai citai apgaismes vai gaismas signalizācijas funkcijai; |
| --- | --- |

c)

tas ir viens signāls bez pārtraukuma un bez vertikālām svārstībām (piem., ne vairāk kā viena virziena maiņa par vertikālo asi). Attālums starp divām blakusesošām/tangenciālām, skaidri izšķiramām sekvenciālā virzienrādītāja gaismu izstarojošās virsmas daļām nedrīkst pārsniegt 50 mm, mērot perpendikulāri atskaites asij, nevis vērtības, kas noteiktas ANO Noteikumu Nr. 48 5.7.2. punktā vai ANO Noteikumu Nr. 86 5.7.2. punktā, vai ANO Noteikumu Nr. 53 5.6.2. punktā. Šie signāla pārtraukumi nedrīkst radīt jebkādu pārklāšanos pa vertikālo asi starp dažādām daļām virzienā no transportlīdzekļa iekšpuses uz ārpusi, un tos nedrīkst izmantot jebkādai citai apgaismes vai gaismas signalizācijas funkcijai;

| d) | mainīgums beidzas ne vairāk kā 200 ms pēc cikla “ON” (“ieslēgts”) sākšanās; |
| --- | --- |

d)

mainīgums beidzas ne vairāk kā 200 ms pēc cikla “ON” (“ieslēgts”) sākšanās;

| e) | virzienrādītāja gaismu izstarojošo virsmu taisnleņķa projekcijai atskaites ass virzienā ir jāiekļaujas atskaites asij perpendikulārā plaknē esošā taisnstūrī, kura garākās malas ir paralēlas H plaknei. Horizontālo malu attiecība pret vertikālajām malām nedrīkst būt mazāka kā 1,7. |
| --- | --- |

e)

virzienrādītāja gaismu izstarojošo virsmu taisnleņķa projekcijai atskaites ass virzienā ir jāiekļaujas atskaites asij perpendikulārā plaknē esošā taisnstūrī, kura garākās malas ir paralēlas H plaknei. Horizontālo malu attiecība pret vertikālajām malām nedrīkst būt mazāka kā 1,7.

Atbilstību iepriekš minētajiem nosacījumiem pārbauda mirgošanas režīmā.

5.7.   Tehniskās prasības attiecībā uz sānu gabarītlukturiem (simboli SM1, SM2)

| 5.7.1. | Katra no abiem iesniegtajiem lukturiem izstarotajai gaismai jāatbilst 9. tabulā dotajām prasībām.

  9. tabula


  Sānu gabarītlukturu gaismas stiprumi









  Sānu gabarītluktura kategorija | SM1 | SM2 |
| --- | --- | --- | --- |
| Minimālais stiprums | Pa atskaites asi | 4,0 cd | 0,6 cd |
| Noteiktajā leņķiskajā laukā, atšķirībā no iepriekš minētā | 0,6 cd | 0,6 cd |
| Maksimālais stiprums | Noteiktajā leņķiskajā laukā | 25,0 cd | 25,0 cd |
| Leņķiskais lauks | Horizontāli | ±45 grādi, | ±30 grādi, |
| Vertikāli | ±10 grādi, | ±10 grādi. |

5.7.1.

Katra no abiem iesniegtajiem lukturiem izstarotajai gaismai jāatbilst 9. tabulā dotajām prasībām.

9. tabula

9. tabula

Sānu gabarītlukturu gaismas stiprumi

Sānu gabarītlukturu gaismas stiprumi

Sānu gabarītluktura kategorija

SM1

SM2

Minimālais stiprums

Pa atskaites asi

4,0 cd

0,6 cd

Noteiktajā leņķiskajā laukā, atšķirībā no iepriekš minētā

0,6 cd

0,6 cd

Maksimālais stiprums

Noteiktajā leņķiskajā laukā

25,0 cd

25,0 cd

Leņķiskais lauks

Horizontāli

±45 grādi,

±30 grādi,

Vertikāli

±10 grādi,

±10 grādi.

Turklāt sarkanā sānu gabarītluktura maksimālais stiprums ir noteikts 0,25 cd leņķiskajā laukā no 60° līdz 90° horizontālā virzienā un ± 20° vertikālā virzienā uz transportlīdzekļa priekšu.

| 5.7.2. | Ārpus atskaites asīm un leņķiskajos laukos, kas noteikti 2. pielikuma C daļas shēmās, katra no diviem iesniegtajiem sānu gabarītlukturiem izstarotās gaismas stiprums:






  a) | katrā virzienā atbilstoši punktiem gaismas sadalījuma tabulā, kas dota 3. pielikuma 2.7. punktā, nedrīkst būt mazāks kā 5.7.1. punktā norādītā minimuma un minētajā tabulā attiecīgajam virzienam norādīto procentu reizinājums; |
| --- | --- | --- |

5.7.2.

Ārpus atskaites asīm un leņķiskajos laukos, kas noteikti 2. pielikuma C daļas shēmās, katra no diviem iesniegtajiem sānu gabarītlukturiem izstarotās gaismas stiprums:

a)

katrā virzienā atbilstoši punktiem gaismas sadalījuma tabulā, kas dota 3. pielikuma 2.7. punktā, nedrīkst būt mazāks kā 5.7.1. punktā norādītā minimuma un minētajā tabulā attiecīgajam virzienam norādīto procentu reizinājums;

| b) | nevienā virzienā telpā, kur sānu gabarītlukturis ir redzams, nedrīkst pārsniegt 5.7.1. punktā noteikto maksimumu. |
| --- | --- |

b)

nevienā virzienā telpā, kur sānu gabarītlukturis ir redzams, nedrīkst pārsniegt 5.7.1. punktā noteikto maksimumu.

| 5.7.3. | Attiecībā uz SM1 un SM2 kategorijas sānu gabarītlukturiem ir pietiekami pārbaudīt tikai piecus tipa apstiprinātājas iestādes izvēlētos punktus. |
| --- | --- |

5.7.3.

Attiecībā uz SM1 un SM2 kategorijas sānu gabarītlukturiem ir pietiekami pārbaudīt tikai piecus tipa apstiprinātājas iestādes izvēlētos punktus.

| 5.7.4. | Izstarotās gaismas krāsai jābūt dzintara. Tomēr tā drīkst būt sarkana, ja galējais aizmugurējais sānu gabarītlukturis ir grupēts vai kombinēts, vai savstarpēji savietots ar aizmugurējo gabarītlukturi, aizmugurējo kontūrlukturi, aizmugurējo miglas lukturi, bremžu lukturi vai grupēts ar aizmugurējo atstarotāju, vai daļa tā gaismu izstarojošās virsmas ir kopēja ar aizmugurējo atstarotāju. |
| --- | --- |

5.7.4.

Izstarotās gaismas krāsai jābūt dzintara. Tomēr tā drīkst būt sarkana, ja galējais aizmugurējais sānu gabarītlukturis ir grupēts vai kombinēts, vai savstarpēji savietots ar aizmugurējo gabarītlukturi, aizmugurējo kontūrlukturi, aizmugurējo miglas lukturi, bremžu lukturi vai grupēts ar aizmugurējo atstarotāju, vai daļa tā gaismu izstarojošās virsmas ir kopēja ar aizmugurējo atstarotāju.

5.8.   Tehniskās prasības attiecībā uz atpakaļgaitas lukturiem (simbols AR)

| 5.8.1. | Katra no abiem iesniegtajiem lukturiem izstarotajai gaismai jāatbilst 10. tabulā dotajām prasībām.

  10. tabula


  Atpakaļgaitas lukturu gaismas stiprumi | Gaismas stipruma minimums H-V (vērtības cd) | Gaismas stipruma maksimums jebkurā virzienā (vērtības cd) |
| --- | --- | --- | --- |
| h plaknē vai virs tās | zem h plaknes, lejup līdz 5°D | zemāk kā 5°D |
| Atpakaļgaitas lukturi | 80 | 300 | 600 | 8 000 |

5.8.1.

Katra no abiem iesniegtajiem lukturiem izstarotajai gaismai jāatbilst 10. tabulā dotajām prasībām.

10. tabula

10. tabula

Atpakaļgaitas lukturu gaismas stiprumi

Atpakaļgaitas lukturu gaismas stiprumi

Gaismas stipruma minimums H-V (vērtības cd)

Gaismas stipruma minimums

(vērtības cd)

Gaismas stipruma maksimums jebkurā virzienā (vērtības cd)

h plaknē vai virs tās

zem h plaknes, lejup līdz 5°D

zemāk kā 5°D

Atpakaļgaitas lukturi

80

300

600

8 000

| 5.8.2. | Visos citos mērīšanas virzienos, kas parādīti 3. pielikuma 2.5. punktā, gaismas stiprums nedrīkst būt mazāks kā minētajā pielikumā noteiktais minimums.
  Taču, ja atpakaļgaitas lukturi paredzēts uzstādīt transportlīdzeklim tikai kā ierīču pāri, fotometrisko stiprumu drīkst verificēt tikai līdz 30° leņķim uz iekšpusi, kur fotometriskajam stiprumam ir jābūt vismaz 25 cd.
  Šo nosacījumu saprotami paskaidro apstiprinājuma pieteikumā un saistītajos dokumentos (sk. 3.1. punktu).
  Turklāt, ja apstiprinājumu piešķir, piemērojot iepriekšminēto nosacījumu, paziņojuma veidlapas 9.1.3. punktā (sk. 1. pielikumu) norāda, ka šo ierīci uzstāda tikai pārī. |
| --- | --- |

5.8.2.

Visos citos mērīšanas virzienos, kas parādīti 3. pielikuma 2.5. punktā, gaismas stiprums nedrīkst būt mazāks kā minētajā pielikumā noteiktais minimums.

Taču, ja atpakaļgaitas lukturi paredzēts uzstādīt transportlīdzeklim tikai kā ierīču pāri, fotometrisko stiprumu drīkst verificēt tikai līdz 30° leņķim uz iekšpusi, kur fotometriskajam stiprumam ir jābūt vismaz 25 cd.

Šo nosacījumu saprotami paskaidro apstiprinājuma pieteikumā un saistītajos dokumentos (sk. 3.1. punktu).

Turklāt, ja apstiprinājumu piešķir, piemērojot iepriekšminēto nosacījumu, paziņojuma veidlapas 9.1.3. punktā (sk. 1. pielikumu) norāda, ka šo ierīci uzstāda tikai pārī.

| 5.8.3. | Izstarotās gaismas krāsai jābūt baltai. |
| --- | --- |

5.8.3.

Izstarotās gaismas krāsai jābūt baltai.

5.9.   Tehniskās prasības attiecībā uz aizmugurējiem miglas lukturiem (simboli F1, F2)

| 5.9.1. | Katra no abiem iesniegtajiem lukturiem izstarotajai gaismai jāatbilst 11. tabulā dotajām prasībām.

  11. tabula


  Aizmugurējo miglas lukturu gaismas stiprumi








  Aizmugurējo miglas lukturu kategorija | Gaismas stipruma minimums pa HH un VV asi (vērtības cd) | Gaismas stipruma maksimums jebkurā virzienā (vērtības cd) |
| --- | --- | --- | --- |
| F1 (nemainīgs) | 150 | 300 |
| F2 (mainīgs) | 150 | 840 |

5.9.1.

Katra no abiem iesniegtajiem lukturiem izstarotajai gaismai jāatbilst 11. tabulā dotajām prasībām.

11. tabula

11. tabula

Aizmugurējo miglas lukturu gaismas stiprumi

Aizmugurējo miglas lukturu gaismas stiprumi

Aizmugurējo miglas lukturu kategorija

Gaismas stipruma minimums pa HH un VV asi (vērtības cd)

Gaismas stipruma maksimums jebkurā virzienā (vērtības cd)

F1 (nemainīgs)

150

300

F2 (mainīgs)

150

840

| 5.9.2. | Gaismas stipruma minimums visos citos gaismas standartsadalījuma punktos ir noteikts 3. pielikuma 2.6. punktā. |
| --- | --- |

5.9.2.

Gaismas stipruma minimums visos citos gaismas standartsadalījuma punktos ir noteikts 3. pielikuma 2.6. punktā.

| 5.9.3. | Maināma stipruma vadības ierīce nedrīkst ģenerēt signālus, kas izraisa ārpus 5.9.1. punktā norādītā diapazona esošus gaismas stiprumus un pārsniedz 5.9.1. punktā noteikto maksimumu kategorijai F1:






  a) | sistēmās, kuras atkarīgas tikai no dienas un nakts apstākļiem: nakts apstākļos; |
| --- | --- | --- |

5.9.3.

Maināma stipruma vadības ierīce nedrīkst ģenerēt signālus, kas izraisa ārpus 5.9.1. punktā norādītā diapazona esošus gaismas stiprumus un pārsniedz 5.9.1. punktā noteikto maksimumu kategorijai F1:

a)

sistēmās, kuras atkarīgas tikai no dienas un nakts apstākļiem: nakts apstākļos;

| b) | citām sistēmām: standarta apstākļos (3). |
| --- | --- |

b)

citām sistēmām: standarta apstākļos (3).

3

| 5.9.4. | Redzamā virsma atskaites ass virzienā nedrīkst pārsniegt 140 cm2. |
| --- | --- |

5.9.4.

Redzamā virsma atskaites ass virzienā nedrīkst pārsniegt 140 cm2

| 5.9.5. | Izstarotās gaismas krāsai jābūt sarkanai. |
| --- | --- |

5.9.5.

Izstarotās gaismas krāsai jābūt sarkanai.

| 5.9.6. | Aizmugurējo miglas lukturi pakļauj 6. pielikumā noteiktajam testam. |
| --- | --- |

5.9.6.

Aizmugurējo miglas lukturi pakļauj 6. pielikumā noteiktajam testam.

5.10.   Tehniskās prasības attiecībā uz manevrēšanas lukturiem (simbols ML)

| 5.10.1. | Kad lukturis ir uzstādīts jebkurā pieteikuma iesniedzēja norādītajā pozīcijā, izstarotās gaismas stiprums visos virzienos, kuros gaismu var redzēt, nedrīkst pārsniegt 500 cd. |
| --- | --- |

5.10.1.

Kad lukturis ir uzstādīts jebkurā pieteikuma iesniedzēja norādītajā pozīcijā, izstarotās gaismas stiprums visos virzienos, kuros gaismu var redzēt, nedrīkst pārsniegt 500 cd.

| 5.10.2. | Lukturim jābūt konstruētam tā, lai gaisma, ko tieši izstaro uz transportlīdzekļa sāniem, uz priekšu vai aizmuguri, nepārsniedz 0,5 cd turpmāk noteiktajā leņķiskajā laukā:






  a) | vertikālais minimālais leņķis φmin (grādos) ir:
  φmin = arctan (1-uzstādīšanas augstums)/10, kur h ir uzstādīšanas augstums m; |
| --- | --- | --- |

5.10.2.

Lukturim jābūt konstruētam tā, lai gaisma, ko tieši izstaro uz transportlīdzekļa sāniem, uz priekšu vai aizmuguri, nepārsniedz 0,5 cd turpmāk noteiktajā leņķiskajā laukā:

a)

vertikālais minimālais leņķis φmin (grādos) ir:

min

φmin = arctan (1-uzstādīšanas augstums)/10, kur h ir uzstādīšanas augstums m;

min

| b) | vertikālais minimālais leņķis φmax (grādos) ir:
  φmax = φmin + 11,3 |
| --- | --- |

b)

vertikālais minimālais leņķis φmax (grādos) ir:

max

φmax = φmin + 11,3

max

min

Mērīšanu veic tikai horizontālam leņķim robežās no +90° līdz –90° attiecībā pret līniju, kura šķērso atskaites asi un kura ir perpendikulāra transportlīdzekļa vertikālajai garenplaknei.

Mērīšanas attāluma minimums ir 3,0 m.

| 5.10.3. | Izstarotās gaismas krāsai jābūt baltai. |
| --- | --- |

5.10.3.

Izstarotās gaismas krāsai jābūt baltai.

5.11.   Tehniskās prasības attiecībā uz aizmugurējās reģistrācijas numura zīmes apgaismojuma lukturiem (simboli L, LM1)

| 5.11.1. | Aizmugurējās reģistrācijas numura zīmes apgaismojuma ierīcēm kategorijās 1a, 1b, 1c, 2a un 2b jābūt izgatavotām tā, ka visa numura zīmes virsma ir redzama 2. pielikuma D daļā norādītajos leņķos. |
| --- | --- |

5.11.1.

Aizmugurējās reģistrācijas numura zīmes apgaismojuma ierīcēm kategorijās 1a, 1b, 1c, 2a un 2b jābūt izgatavotām tā, ka visa numura zīmes virsma ir redzama 2. pielikuma D daļā norādītajos leņķos.

5.11.2.   Mērīšanas procedūra

Spilgtumu mēra uz bezkrāsas gaismu izkliedējošas virsmas ar zināmu izkliedētās atstarošanas koeficientu (4). Bezkrāsas gaismu izkliedējošajai virsmai ir jābūt ar numura zīmes izmēriem vai ar izmēru, kas ir lielāks par viena mērījuma punktu. Tās centram jāatrodas mērījuma punktu pozīciju centrā.

4

Šo (šīs) bezkrāsas gaismu izkliedējošo(-ās) virsmu(-as) novieto pozīcijā, ko parasti aizņem reģistrācijas numura zīme, un 2 mm attālumā no tās turētāja.

Spilgtuma mērījumus veic perpendikulāri bezkrāsas gaismu izkliedējošajai virsmai ar pielaidi 5° katrā virzienā punktos, kas parādīti 3. pielikuma 3. punktā, katram punktam reprezentējot apaļu laukumu 25 mm diametrā. Izmērīto spilgtumu koriģē attiecībā uz izkliedētās atstarošanas koeficientu 1,0.

5.11.3.   Fotometriskie raksturlielumi

Katrā 3. pielikuma 3. punktā parādītajā mērīšanas punktā spilgtumam B jābūt vismaz:

| a) | vienādam ar 2,5 cd/m2 kategorijās 1a, 1b, 1c, 2a un 2b; |
| --- | --- |

a)

vienādam ar 2,5 cd/m2 kategorijās 1a, 1b, 1c, 2a un 2b;

2

| b) | vienādam ar 2,0 cd/m2 kategorijās 1 un 2. |
| --- | --- |

b)

vienādam ar 2,0 cd/m2 kategorijās 1 un 2.

2

Spilgtuma kritums starp vērtībām B1 un B2, mērītām jebkuros divos no iepriekš minētajiem izvēlētos punktos 1 un 2, nedrīkst pārsniegt 2 × Bo/cm, kur Bo ir minimālais dažādos punktos izmērītais spilgtums, t. i.:

1

2

Image 57

| 5.11.4. | Izstarotās gaismas krāsai jābūt pietiekami bezkrāsainai, lai neradītu jebkādas vērā ņemamas reģistrācijas numura zīmes krāsas izmaiņas. |
| --- | --- |

5.11.4.

Izstarotās gaismas krāsai jābūt pietiekami bezkrāsainai, lai neradītu jebkādas vērā ņemamas reģistrācijas numura zīmes krāsas izmaiņas.

5.11.5.   Gaismas krišana

Apgaismojuma ierīces ražotājs norāda vienu vai vairākas pozīcijas vai pozīciju lauku, kurā ierīce ir uzstādāma attiecībā pret reģistrācijas numura zīmes vietu; kad lukturis ir novietots ražotāja norādītajā(-ās) pozīcijā(-ās), gaismas krišanas leņķis uz plāksnes virsmas nedrīkst pārsniegt 82° nevienā apgaismojamās virsmas punktā, šo leņķi mērot no ierīces apgaismojošās virsmas malas, kas ir tālākā no plāksnes virsmas. Ja ir vairāk nekā viena apgaismojuma ierīce, iepriekš noteikto prasību piemēro tikai tai plāksnes daļai, kuru paredzēts apgaismot ar konkrēto ierīci.

Ja ierīces apgaismojošās virsmas viena ārmala ir paralēla reģistrācijas numura zīmes virsmai, ierīces apgaismojošās virsmas vieta, kas atrodas vistālāk no plāksnes virsmas, ir apgaismojošās virsmas tās malas viduspunkts, kura ir paralēla plāksnei un atrodas vistālāk no plāksnes virsmas.

Ierīce jābūt konstruētai tā, lai gaisma netiktu izstarota tieši uz aizmuguri, izņemot sarkanu gaismu, ja ierīce ir kombinēta vai grupēta ar aizmugurējo lukturi.

6.   PĀREJAS NOTEIKUMI

6.1.   Vispārīgi

| 6.1.1. | Šos noteikumus piemērojošās Nolīguma puses turpina pieņemt lukturu (funkciju) ANO tipa apstiprinājumus atbilstīgi šo noteikumu jebkuras iepriekšējās sērijas grozījumiem, kurus neskar jaunāko sēriju grozījumu ieviestās izmaiņas.
  Lai to verificētu, attiecīgajam lukturim (funkcijai) piekritīgais izmaiņu rādītājs nedrīkst atšķirties no tā izmaiņu rādītāja, kāds norādīts jaunākās sērijas grozījumos. |
| --- | --- |

6.1.1.

Šos noteikumus piemērojošās Nolīguma puses turpina pieņemt lukturu (funkciju) ANO tipa apstiprinājumus atbilstīgi šo noteikumu jebkuras iepriekšējās sērijas grozījumiem, kurus neskar jaunāko sēriju grozījumu ieviestās izmaiņas.

Lai to verificētu, attiecīgajam lukturim (funkcijai) piekritīgais izmaiņu rādītājs nedrīkst atšķirties no tā izmaiņu rādītāja, kāds norādīts jaunākās sērijas grozījumos.

| 6.1.2. | Šos noteikumus piemērojošās Nolīguma puses neatsakās piešķirt paplašinājumus ANO tipa apstiprinājumiem, kas piešķirti atbilstīgi jebkuras šo noteikumu sērijas grozījumiem. |
| --- | --- |

6.1.2.

Šos noteikumus piemērojošās Nolīguma puses neatsakās piešķirt paplašinājumus ANO tipa apstiprinājumiem, kas piešķirti atbilstīgi jebkuras šo noteikumu sērijas grozījumiem.

---

(1)  Laba redzamība (meteoroloģiskais optiskais tālums MOR > 2 000 m, definēts atbilstīgi WMO
  Guide to Meteorological Instruments and Methods of Observation sestajam izdevumam, ISBN: 92-63-16008-2, p. 1.9.1/1.9.11, Ženēva, 1996) un tīra lēca.

1

MOR

WMO

Guide to Meteorological Instruments and Methods of Observation

ISBN

(2)  Laba redzamība (meteoroloģiskais optiskais tālums MOR > 2 000 m, definēts atbilstīgi WMO
  Guide to Meteorological Instruments and Methods of Observation sestajam izdevumam, ISBN: 92-63-16008-2, p. 1.9.1/1.9.11, Ženēva, 1996) un tīra lēca.

2

MOR

WMO

Guide to Meteorological Instruments and Methods of Observation

ISBN

(3)  Laba redzamība (meteoroloģiskais optiskais tālums MOR > 2 000 m, definēts atbilstīgi WMO
  Guide to Meteorological Instruments and Methods of Observation sestajam izdevumam, ISBN: 92-63-16008-2, p. 1.9.1/1.9.11, Ženēva, 1996) un tīra lēca.

3

MOR

WMO

Guide to Meteorological Instruments and Methods of Observation

ISBN

(4)  
  CIE Publikācija Nr. 17 –1970, 45-20-040. punkts.

4

CIE

---

1. PIELIKUMS

Paziņojums

(Maksimālais formāts: A4 (210 × 297 mm))

| (1) | Izdevējs: | Iestādes nosaukums:
  ...
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |
| par: (2) | apstiprinājuma piešķiršanu,
  apstiprinājuma paplašināšanu,
  apstiprinājuma atteikšanu,
  apstiprinājuma anulēšanu
  ražošanas pilnīga izbeigšanu |
| luktura tipam atbilstīgi ANO Noteikumiem Nr. 148 |
| Lukturis: (2) | Aizmugurējās reģistrācijas numura zīmes apgaismojuma lukturis
  Virzienrādītāja lukturis
  Bremžu lukturis
  Gabarītlukturis
  Kontūrlukturis
  Atpakaļgaitas lukturis
  Manevrēšanas lukturis
  Aizmugurējais miglas lukturis
  Stāvgaismas lukturis
  Dienas gaitas lukturis
  Sānu gabarītlukturis |
| Luktura kategorija: | | Izmaiņu rādītājs: | |
| Apstiprinājuma Nr.: | | Unikālais identifikators (UI) (ja attiecināms) | |

Image 58

Izdevējs:

Iestādes nosaukums:

...

...

...

...

par: (2)

apstiprinājuma piešķiršanu,

apstiprinājuma paplašināšanu,

apstiprinājuma atteikšanu,

apstiprinājuma anulēšanu

ražošanas pilnīga izbeigšanu

luktura tipam atbilstīgi ANO Noteikumiem Nr. 148

Lukturis: (2)

Aizmugurējās reģistrācijas numura zīmes apgaismojuma lukturis

Virzienrādītāja lukturis

Bremžu lukturis

Gabarītlukturis

Kontūrlukturis

Atpakaļgaitas lukturis

Manevrēšanas lukturis

Aizmugurējais miglas lukturis

Stāvgaismas lukturis

Dienas gaitas lukturis

Sānu gabarītlukturis

Luktura kategorija:

Izmaiņu rādītājs:

Apstiprinājuma Nr.:

Unikālais identifikators (UI) (ja attiecināms)

1.

Luktura tirdzniecības nosaukums vai preču zīme: ...

2.

Luktura tipa ražotāja nosaukums: ...

3.

Ražotāja nosaukums un adrese: ...

4.

Ja attiecināms, ražotāja pārstāvja nosaukums un adrese: ...

5.

Iesniegts apstiprināšanai (datums): ...

6.

Par apstiprināšanas testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests: ...

7.

Šā dienesta izdotā ziņojuma datums: ...

8.

Šā dienesta izdotā ziņojuma numurs: ...

9.

Īss apraksts:

9.1.

šādos gadījumos:

9.1.1.

uzstādīšanas ģeometriskie nosacījumi (ierīces pozīcija(-as) un slīpums(-i) attiecībā pret reģistrācijas numura zīmes vietu un/vai šīs vietas dažādi slīpumi); ...

9.1.2.

gaismas avotu sekvenciāla aktivizēšana: jā/nē2

9.1.3.

lukturis jāuzstāda transportlīdzeklī tikai kā daļa no lukturu pāra: jā/nē2

9.1.4.

maksimālais uzstādīšanas augstums: ...

9.1.5.

maksimālais gaismas stiprums nepārsniedz 700 cd: jā/nē

9.2.

| | uzstādīšanai vai nu ārpusē, vai iekšpusē, vai gan ārpusē, gan iekšpusē2 |
| --- | --- |

uzstādīšanai vai nu ārpusē, vai iekšpusē, vai gan ārpusē, gan iekšpusē2

| | izstarotās gaismas krāsa: sarkana/balta/dzintara/bezkrāsas2 |
| --- | --- |

izstarotās gaismas krāsa: sarkana/balta/dzintara/bezkrāsas2

| | gaismas avota(-u) skaits, kategorija un veids: ... |
| --- | --- |

gaismas avota(-u) skaits, kategorija un veids: ...

| | lukturis apstiprināts aizstājošam(-iem) LED gaismas avotam(-iem): jā/nē |
| --- | --- |

lukturis apstiprināts aizstājošam(-iem) LED gaismas avotam(-iem): jā/nē

| | Ja apstiprināts, aizstājošā(-o) LED gaismas avota(-u) kategorija: ... |
| --- | --- |

Ja apstiprināts, aizstājošā(-o) LED gaismas avota(-u) kategorija: ...

| | spriegums un jauda: ... |
| --- | --- |

spriegums un jauda: ...

| | gaismas avota modulis: jā/nē2 |
| --- | --- |

gaismas avota modulis: jā/nē2

| | gaismas avota moduļa specifiskais identifikācijas kods: ... |
| --- | --- |

gaismas avota moduļa specifiskais identifikācijas kods: ...

| | tikai uzstādīšanai ierobežotā augstumā, kas vienāds ar vai lielāks nekā 750 mm virs zemes, ja attiecināms: jā/nē ... |
| --- | --- |

tikai uzstādīšanai ierobežotā augstumā, kas vienāds ar vai lielāks nekā 750 mm virs zemes, ja attiecināms: jā/nē ...

| | uzstādīšanas ģeometriskie nosacījumi un saistītās variācijas, ja ir: ... |
| --- | --- |

uzstādīšanas ģeometriskie nosacījumi un saistītās variācijas, ja ir: ...

| | gaismas avota elektroniskās vadības ierīce/maināma stipruma vadības ierīce:






  a) | ir luktura daļa: jā/nē2 |
| --- | --- | --- |

gaismas avota elektroniskās vadības ierīce/maināma stipruma vadības ierīce:

a)

ir luktura daļa: jā/nē2

| b) | nav luktura daļa: jā/nē2 |
| --- | --- |

b)

nav luktura daļa: jā/nē2

barošanas spriegums(-i) no gaismas avota elektroniskās vadības ierīces/maināma stipruma vadības ierīces: ...

gaismas avota elektroniskās vadības ierīces / maināma stipruma vadības ierīces ražotājs un identifikācijas numurs (ja gaismas avota vadības ierīce ir luktura daļa, bet nav iekļauta luktura korpusā): ...

maināms gaismas stiprums, ja attiecas: jā/nē2

savstarpēji atkarīga luktura, kas ir savstarpēji atkarīgu lukturu sistēmas daļa, izpildītā(-ās) funkcija(-as), ja attiecināms: ...

9.3.

Priekšējais gabarītlukturis2, aizmugurējais gabarītlukturis2, bremžu lukturis2, kontūrlukturis2, dienas gaitas lukturis2 izmantošanai tikai transportlīdzeklī, kas aprīkots ar atteices signalizatoru: jā/nē2

10.

Apstiprinājuma marķējuma zīmes novietojums: ...

11.

Paplašinājuma pamatojums (ja attiecināms): ...

12.

Apstiprinājums piešķirts/paplašināts/atteikts/anulēts2 ...

13.

Apstiprinājums piešķirts ierīcēm, kas izmantojamas tikai jau lietošanā esošos transportlīdzekļos, jā/nē2

14.

Vieta: . ...

15.

Datums: . ...

16.

Paraksts: .. ...

17.

...

...

...

...

...

---

(1)  Tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi/paplašinājusi/atteikusi/anulējusi apstiprinājumu (apstiprinājuma nosacījumus skatīt šajos noteikumos).

1

(2)  Nevajadzīgo svītrot.

2

---

2. PIELIKUMS

Gaismas sadalījums telpā, horizontāli un vertikāli

Šajās shēmās attēlotie leņķi ir pareizi attiecībā uz ierīcēm, kas uzstādāmas transportlīdzekļa labajā pusē.

A daļa.

Gabarītlukturi, kontūrlukturi, bremžu lukturi, priekšējie un aizmugurējie virzienrādītāja lukturi, dienas gaitas lukturi un priekšējie un aizmugurējie stāvgaismas lukturi

Image 59

  A2-I. attēli Gaismas sadalījums telpā, horizontāli un vertikāli

Image 60

A2-1. tabula

Gaismas sadalījums telpā, horizontāli un vertikāli

| Lukturis | Minimālie horizontālie leņķi
  (iekšpusē / ārpusē) | Minimālie vertikālie leņķi
  (virs / zem) | Papildu informācija |
| --- | --- | --- | --- |
| Priekšējais virzienrādītājs (1, 1a, 1b) | 45° / 80°
  20° / 80° (1) | 15° / 15°
  15° / 5° (2) | - |
| Aizmugurējais virzienrādītājs (2a, 2b) | 45° / 80°
  20° / 80° (1) | 15° / 15°
  15° / 5° (2)

  5° / 15° (3) | - |
| Priekšējais virzienrādītājs (11, 11a, 11b, 11c)
  Aizmugurējais virzienrādītājs (12) | 20° / 80° | 15° / 15°
  15° / 5° (2) | - |
| Priekšējais gabarītlukturis, atsevišķs (MA)
  Aizmugurējais gabarītlukturis, atsevišķs (MR) | 80° / 80° | 15° / 10°
  15° / 5° (2) | - |
| Priekšējais gabarītlukturis, pāris (MA) | 20° / 80° | 15° / 10°
  15° / 5° (2) | - |
| Aizmugurējais gabarītlukturis, pāris (MR) | 20° / 80° | 15° / 10°
  15° / 5° (2) | - |
| Bremžu lukturis, atsevišķs (MS) | 45° / 45° | 15° / 10°
  15° / 5° (2) | - |
| Bremžu lukturis, pāris (MS) | 0°/45° | 15° / 10°
  15° / 5° (2) | - |
| Priekšējais gabarītlukturis (A)
  Aizmugurējais gabarītlukturis (R, R1, R2) | 45° / 80°
  20° / 80° (1) | 15° / 15°
  15° / 5° (2)

  5° / 15° (3) | - |
| Priekšējais stāvgaismas lukturis (77R)
  Aizmugurējais stāvgaismas lukturis (77R) | 0° / 45° | 15° / 15°
  15° / 5° (2) | - |
| Priekšējais kontūrlukturis (AM)
  Aizmugurējais kontūrlukturis (RM1, RM2) | 0° / 80° | 15° / 15°
  15° / 5° (2)

  5° / 15° (3) | - |
| Bremžu lukturis (S1, S2) | 45° / 45°
  20° / 45° (1) | 15° / 15°
  15° / 5° (2)

  5° / 15° (3) | - |
| Augstu uzstādīts bremžu lukturis (S3, S4) | 10° / 10° | 10° / 5° | - |
| Dienas gaitas lukturi (RL) | 20° / 20° | 10° / 5° | - |

Lukturis

Minimālie horizontālie leņķi

(iekšpusē / ārpusē)

Minimālie vertikālie leņķi

(virs / zem)

Papildu informācija

Priekšējais virzienrādītājs (1, 1a, 1b)

45° / 80°

20° / 80° (1)

15° / 15°

15° / 5° (2)

-

Aizmugurējais virzienrādītājs (2a, 2b)

45° / 80°

20° / 80° (1)

15° / 15°

15° / 5° (2)

5° / 15° (3)

-

Priekšējais virzienrādītājs (11, 11a, 11b, 11c)

Aizmugurējais virzienrādītājs (12)

20° / 80°

15° / 15°

15° / 5° (2)

-

Priekšējais gabarītlukturis, atsevišķs (MA)

Aizmugurējais gabarītlukturis, atsevišķs (MR)

80° / 80°

15° / 10°

15° / 5° (2)

-

Priekšējais gabarītlukturis, pāris (MA)

20° / 80°

15° / 10°

15° / 5° (2)

-

Aizmugurējais gabarītlukturis, pāris (MR)

20° / 80°

15° / 10°

15° / 5° (2)

-

Bremžu lukturis, atsevišķs (MS)

45° / 45°

15° / 10°

15° / 5° (2)

-

Bremžu lukturis, pāris (MS)

0°/45°

15° / 10°

15° / 5° (2)

-

Priekšējais gabarītlukturis (A)

Aizmugurējais gabarītlukturis (R, R1, R2)

45° / 80°

20° / 80° (1)

15° / 15°

15° / 5° (2)

5° / 15° (3)

-

Priekšējais stāvgaismas lukturis (77R)

Aizmugurējais stāvgaismas lukturis (77R)

0° / 45°

15° / 15°

15° / 5° (2)

-

Priekšējais kontūrlukturis (AM)

Aizmugurējais kontūrlukturis (RM1, RM2)

0° / 80°

15° / 15°

15° / 5° (2)

5° / 15° (3)

-

Bremžu lukturis (S1, S2)

45° / 45°

20° / 45° (1)

15° / 15°

15° / 5° (2)

5° / 15° (3)

-

Augstu uzstādīts bremžu lukturis (S3, S4)

10° / 10°

10° / 5°

-

Dienas gaitas lukturi (RL)

20° / 20°

10° / 5°

-

B daļa.

Sānu virzienrādītāji un sānu stāvgaismas lukturi
   (4)

Image 61

  A2-II. attēli Gaismas sadalījums telpā, horizontāli un vertikāli

Image 62

A2-2. tabula

Gaismas sadalījums telpā, horizontāli un vertikāli

| Lukturis | Horizontālie leņķi
  (A/B) | Min. vertikālie leņķi
  (virs/zem) | Papildu informācija |
| --- | --- | --- | --- |
| Sānu virzienrādītāji (5) | 5° / 55° | 15° / 15°
  15° / 5°2 | Horizontālos leņķus piemēro A virzienam |
| Sānu virzienrādītāji (6) | 5° / 55° | 30° / 5° |
| Sānu stāvgaismas lukturi4 | 0° / 45° | 15° / 15°
  15° / 5°2 | Horizontālos leņķus piemēro priekšai un aizmugurei |

Lukturis

Horizontālie leņķi

(A/B)

Min. vertikālie leņķi

(virs/zem)

Papildu informācija

Sānu virzienrādītāji (5)

5° / 55°

15° / 15°

15° / 5°2

Horizontālos leņķus piemēro A virzienam

Sānu virzienrādītāji (6)

5° / 55°

30° / 5°

Sānu stāvgaismas lukturi4

0° / 45°

15° / 15°

15° / 5°2

Horizontālos leņķus piemēro priekšai un aizmugurei

C daļa.

Sānu gabarītlukturi

Image 63

  A2-III. attēli Gaismas sadalījums telpā, horizontāli un vertikāli

Image 64

A2-3. tabula

Gaismas sadalījums telpā, horizontāli un vertikāli

| Lukturis | Min. horizontālie leņķi
  (A/B) | Min. vertikālie leņķi
  (virs/zem) | Papildu informācija |
| --- | --- | --- | --- |
| Sānu gabarītlukturis (SM1) | 45° / 45° | 10° / 10°
  10° / 5°2 | |
| Sānu gabarītlukturis (SM2) | 30° / 30° | 10° / 10°
  10° / 5°2 | |

Lukturis

Min. horizontālie leņķi

(A/B)

Min. vertikālie leņķi

(virs/zem)

Papildu informācija

Sānu gabarītlukturis (SM1)

45° / 45°

10° / 10°

10° / 5°2

Sānu gabarītlukturis (SM2)

30° / 30°

10° / 10°

10° / 5°2

D daļa.

Aizmugurējās reģistrācijas numura zīmes apgaismojuma lukturis, redzamības lauks

Image 65

  A2-IV. attēli Gaismas sadalījums telpā, horizontāli un vertikāli

Image 66

A2-4. tabula

Gaismas sadalījums telpā, horizontāli un vertikāli

| 1. | Iepriekš parādītie redzamības lauka leņķi attiecas tikai uz apgaismojuma ierīces relatīvo novietojumu un numura zīmes vietu. |
| --- | --- |

1.

Iepriekš parādītie redzamības lauka leņķi attiecas tikai uz apgaismojuma ierīces relatīvo novietojumu un numura zīmes vietu.

| 2. | Transportlīdzeklim uzstādītas reģistrācijas numura zīmes redzamības lauku reglamentē attiecīgi nacionālie tiesību akti. |
| --- | --- |

2.

Transportlīdzeklim uzstādītas reģistrācijas numura zīmes redzamības lauku reglamentē attiecīgi nacionālie tiesību akti.

| 3. | Parādītajos leņķos ņemts vērā apgaismojuma ierīces radītais daļējais aptumšojums. Tie jāievēro virzienos, kur ir vislielākais aptumšojums. Apgaismojuma ierīcēm jābūt tādām, kas samazina daļēji aptumšotos laukumus līdz strikti nepieciešamam minimumam. |
| --- | --- |

3.

Parādītajos leņķos ņemts vērā apgaismojuma ierīces radītais daļējais aptumšojums. Tie jāievēro virzienos, kur ir vislielākais aptumšojums. Apgaismojuma ierīcēm jābūt tādām, kas samazina daļēji aptumšotos laukumus līdz strikti nepieciešamam minimumam.

---

(1)  Mazāki leņķi izmantoti tikai zem H plaknes tiem lukturiem, kuru uzstādīšanas H plakne atrodas zemāk nekā 750 mm.

(2)  Lukturiem, kurus uzstāda tā, ka luktura H plakne uzstādīšanas augstumā atrodas zemāk nekā 750 mm.

(3)  Neobligātiem lukturiem, kurus uzstāda tā, ka luktura H plakne uzstādīšanas augstumā atrodas augstāk nekā 2 100 mm.

(4)  Sānu stāvgaismas lukturi ir uz priekšu un uz aizmuguri vērstu stāvgaismas lukturu kombinācija.

---

3. PIELIKUMS

Gaismas standartsadalījumi

1.   Ja nav noteikts citādi:

| 1.1. | virziens H = 0° un V = 0° atbilst atskaites asij. (Uz transportlīdzekļa tas ir horizontāls un paralēls transportlīdzekļa vidējai garenplaknei un vērsts prasītajā redzamības virzienā.) Tas iet caur atskaites centru. Ja nav norādīts citādi, A3-I līdz A3-XV attēlā parādītās vērtības dažādiem mērīšanas virzieniem nosaka minimālos stiprumus procentos no prasītā minimālā stipruma; |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | gaismas sadalījuma laukā, kas shematiski attēlots kā režģis, gaismojumam vajadzētu būt pamatā vienmērīgam, t. i., gaismas stiprumam katrā virzienā lauka daļā, kuru veido režģa līnijas, jāatbilst vismaz mazākajai, procentos izteiktajai minimālajai vērtībai, kāda parādīta uz režģa līnijām ap konkrēto virzienu;
  Tomēr, ja atpakaļgaitas luktura vizuālā inspicēšanā atklājas būtiskas, lokālas stipruma variācijas, veic pārbaudi, lai nodrošinātu, ka stiprums, kas izmērīts starp iepriekš minētajiem diviem mērījuma virzieniem, nav mazāks kā 50 procenti no abu mazākā minimālā stipruma, kāds noteikts šiem mērījuma virzieniem. |
| --- | --- |

1.2.

Tomēr, ja atpakaļgaitas luktura vizuālā inspicēšanā atklājas būtiskas, lokālas stipruma variācijas, veic pārbaudi, lai nodrošinātu, ka stiprums, kas izmērīts starp iepriekš minētajiem diviem mērījuma virzieniem, nav mazāks kā 50 procenti no abu mazākā minimālā stipruma, kāds noteikts šiem mērījuma virzieniem.

| 1.3. | tomēr, ja kāds no turpmāk norādītajiem lukturiem ir paredzēts uzstādīšanai augstumā (izmantojot ražotāja norādīto H plakni), kas ir vienāds ar vai mazāks nekā 750 mm virs zemes, fotometrisko stiprumu verificē tikai līdz 5° leņķim lejup:






  a) | priekšējie un aizmugurējie virzienrādītāja lukturi; |
| --- | --- | --- |

1.3.

a)

priekšējie un aizmugurējie virzienrādītāja lukturi;

| b) | priekšējie un aizmugurējie gabarītlukturi; |
| --- | --- |

b)

priekšējie un aizmugurējie gabarītlukturi;

| c) | priekšējie un aizmugurējie kontūrlukturi; |
| --- | --- |

c)

priekšējie un aizmugurējie kontūrlukturi;

| d) | stāvgaismas lukturi; |
| --- | --- |

d)

stāvgaismas lukturi;

| e) | S1, S2 un MS kategorijas bremžu lukturi; |
| --- | --- |

e)

S1, S2 un MS kategorijas bremžu lukturi;

| f) | sānu gabarītlukturi. |
| --- | --- |

f)

sānu gabarītlukturi.

2.   Gaismas standartsadalījums

| 2.1. | Priekšējo un aizmugurējo gabarītlukturu, stāvgaismas lukturu, priekšējo un aizmugurējo kontūrlukturu, bremžu lukturu (S1, S2 un MS) un 1, 1a, 1b, 2a, 2b, 11, 11a, 11b, 11c, 12 kategorijas virzienrādītāja lukturu gaismas standartsadalījums |
| --- | --- |

2.1.

Parādītās vērtības dažādiem mērīšanas virzieniem nosaka minimālos stiprumus procentos no prasītajiem minimālajiem stiprumiem (sk. 3., 4., 5., 7. un 8. tabulu).

Image 67

  A3-I. attēls Priekšējo un aizmugurējo gabarītlukturu, stāvgaismas lukturu, kontūrlukturu, bremžu lukturu virzienrādītāja lukturu gaismas standartsadalījums

2.2.   Dienas gaitas lukturu gaismas standartsadalījums

Parādītās vērtības dažādiem mērīšanas virzieniem nosaka minimālos stiprumus procentos no prasītā minimālā stipruma (sk. 6. tabulu).

Image 68

  A3-II. attēls Dienas gaitas lukturu gaismas standartsadalījums

2.3.   S3 un S4 kategorijas bremžu luktura gaismas standartsadalījums

Parādītās vērtības dažādiem mērīšanas virzieniem nosaka minimālos stiprumus procentos no prasītajiem minimālajiem stiprumiem (sk. 7. tabulu).

Image 69

  A3-III. attēls S3 un S4 kategorijas bremžu luktura gaismas standartsadalījums

2.4.   6. kategorijas virzienrādītāja lukturu gaismas standartsadalījums

Atskaites asis H = 5° un V = 0° atbilst A virzienam, kā noteikts 2. pielikumā.

Parādītās vērtības dažādiem mērīšanas virzieniem nosaka minimālos stiprumus procentos no prasītā minimālā stipruma (sk. 8. tabulu).

Image 70

  A3-IV. attēls 6. kategorijas virzienrādītāja lukturu gaismas standartsadalījums

(transportlīdzekļa ārpuse)

2.5.   Atpakaļgaitas lukturu gaismas standartsadalījums

Mērīšanas punkti, kas izteikti leņķa grādos, ar atskaites asi un izstarotās gaismas minimālā stipruma vērtībām.

Image 71

  A3-V. attēls Atpakaļgaitas lukturu gaismas standartsadalījums

Vērtības A3-V attēlā ir dotas cd.

Virziens H = 0° un V = 0° atbilst atskaites asij. Uz transportlīdzekļa tie ir horizontāli un paralēli transportlīdzekļa vidējai garenplaknei un vērsti noteiktajā redzamības virzienā. Tie iet caur atskaites centru. Minimālo stiprumu vērtības, izteiktas cd, dažādos mērīšanas virzienos ir parādītas A3-V. attēlā.

2.6.   Aizmugurējo miglas lukturu gaismas standartsadalījums

Image 72

  A3-VI. attēls Aizmugurējo miglas lukturu gaismas standartsadalījums

Ja gaismas vizuālā pārbaudē šķiet, ka ir būtiskas, lokālas stipruma atšķirības, jāveic pārbaude, lai pārliecinātos, ka ārpus asīm, rombā, ko veido mērījumu galējie virzieni, izmērītais stiprums nav mazāks kā 75 cd (skatīt attēlu iepriekš).

2.7.   Sānu gabarītlukturu gaismas standartsadalījums

2.7.1.   Sānu gabarītlukturu SM1 kategorija

Image 73

  A3-VII. attēls SM1 sānu gabarītlukturu gaismas standartsadalījums

Minimālās vērtības: 0,6 cd jebkurā punktā, izņemot atskaites asi, kur tā ir 4,0 cd.

Maksimālās vērtības: 25,0 cd jebkurā punktā.

2.7.2.   Sānu gabarītlukturu SM2 kategorija

Image 74

  A3-VIII. attēls SM2 sānu gabarītlukturu gaismas standartsadalījums

Minimālās vērtības: 0,6 cd jebkurā punktā.

Maksimālās vērtības: 25,0 cd jebkurā punktā.

2.7.3.   Sānu gabarītlukturu SM1 un SM2 kategorija

Attiecībā uz SM1 un SM2 kategorijas sānu gabarītlukturiem ir pietiekami pārbaudīt tikai piecus tipa apstiprinātājas iestādes izvēlētos punktus.

3.   Aizmugurējās reģistrācijas numura zīmes apgaismojuma luktura mērījumu punkti (skat. 5.11.3. punktu)

3.1.   Kategorija 1a – augstā plāksne (340 × 240 mm)

Image 75

  A3-IX. attēls Mērījumu punkti plāksnēm ar izmēru 340 × 240 mm

3.2.   Kategorija 1b – platā plāksne (520 × 120 mm)

Image 76

  A3-X. attēls Mērījumu punkti plāksnēm ar izmēru 520 × 120 mm

3.3.   Kategorija 1c – plāksne lauksaimniecības un mežsaimniecības traktoriem (255 × 165 mm)

Image 77

  A3-XI. attēls Mērījumu punkti plāksnēm ar izmēru 255 × 165 mm

3.4.   Kategorija 2a – mazā plāksne (330 × 165 mm)

Image 78

  A3-XII. attēls Mērījumu punkti plāksnēm ar izmēru 330 × 165 mm

3.5.   Kategorija 2b – platā plāksne (440 × 220 mm)

Image 79

  A3-XIII. attēls Mērījumu punkti plāksnēm ar izmēru 440 × 220 mm

| Piezīme. | Divu vai visu plākšņu apgaismojuma ierīcēm mērījumu punktus iegūst, apvienojot attiecīgus iepriekšējos rasējumus saskaņā ar izgatavotāja vai ražotāja norādēm; tomēr, ja attālums starp diviem mērījumu punktiem ir mazāks nekā 30 mm, izmanto tikai vienu. |
| --- | --- |

Piezīme.

3.6.   Kategorija 1 (240 ×130 mm) L kategorijas transportlīdzekļiem

Image 80

  A3-XIV. attēls Mērījumu punkti plāksnēm ar izmēru 240 × 130 mm

3.7.   Kategorija 2 (280 × 200 mm) L kategorijas transportlīdzekļiem

Image 81

  A3-XV. attēls Mērījumu punkti plāksnēm ar izmēru 280 × 200 mm

---

4. PIELIKUMS

Prasību minimums ražošanas atbilstības kontroles procedūrām

1.   VISPĀRĪGI

| 1.1. | Atbilstības prasības uzskata par izpildītām no mehānikas un ģeometrijas viedokļa, ja atšķirības nepārsniedz neizbēgamās novirzes ražošanā, kas noteiktas šajos noteikumos. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Attiecībā uz fotometriskajām veiktspējām masveidā ražotu lukturu atbilstību neapstrīd, ja, testējot jebkura nejauši izvēlēta luktura fotometriskos rādītājus saskaņā ar šo noteikumu 4.7. punktu: |
| --- | --- |

1.2.

| 1.2.1. | neviens mērījuma rezultāts nepieļaujami neatšķiras par vairāk kā 20 procentiem no šajos noteikumos noteiktajām vērtībām;
  Attiecībā uz prasītajām minimālajām vērtībām viscaur laukos, kas noteikti 2. un 3. pielikumā, attiecīgajām maksimālajām izmērīto vērtību novirzēm ir jāatbilst A4-1. tabulā dotajām vērtībām.

  A4-1. tabula


  20 un 30 procentu vērtības CoP vajadzībām








  Prasītā minimālā vērtība | 20 procentu ekvivalents | 30 procentu ekvivalents |
| --- | --- | --- | --- |
| cd | cd | cd |
| 0,7 | 0,5 | 0,3 |
| 0,6 | 0,4 | 0,2 |
| 0,3 | 0,2 | 0,1 |
| 0,07 | 0,05 | 0,03 |
| 0,05 | 0,03 | 0,02 |

1.2.1.

Attiecībā uz prasītajām minimālajām vērtībām viscaur laukos, kas noteikti 2. un 3. pielikumā, attiecīgajām maksimālajām izmērīto vērtību novirzēm ir jāatbilst A4-1. tabulā dotajām vērtībām.

A4-1. tabula

20 un 30 procentu vērtības CoP vajadzībām

Prasītā minimālā vērtība

20 procentu ekvivalents

30 procentu ekvivalents

cd

cd

cd

0,7

0,5

0,3

0,6

0,4

0,2

0,3

0,2

0,1

0,07

0,05

0,03

0,05

0,03

0,02

| 1.2.1.1. | Aizmugurējās reģistrācijas numura zīmes apgaismojuma lukturiem:
  attiecībā uz spilgtuma kritumu nepieļaujama novirze ir:

  A4-2. tabula


  20 un 30 procentu vērtības CoP vajadzībām, aizmugurējās reģistrācijas numura zīmes apgaismojuma lukturiem








  Nepieļaujama novirze |
| --- | --- |
| 2,5 × Bo/cm | pielīdzināma | 20 procentiem |
| 3,0 × Bo/cm | pielīdzināma | 30 procentiem |

1.2.1.1.

attiecībā uz spilgtuma kritumu nepieļaujama novirze ir:

A4-2. tabula

20 un 30 procentu vērtības CoP vajadzībām, aizmugurējās reģistrācijas numura zīmes apgaismojuma lukturiem

Nepieļaujama novirze

2,5 × Bo/cm

pielīdzināma

20 procentiem

3,0 × Bo/cm

pielīdzināma

30 procentiem

| 1.2.2. | Ja lukturis ir aprīkots ar nomaināmu gaismas avotu un ja iepriekš aprakstītā testa rezultāti neatbilst prasībām, lukturu testi ir jāveic atkārtoti, izmantojot citu standarta gaismas avotu. |
| --- | --- |

1.2.2.

| 1.3. | Veicot testēšanu šo noteikumu 4.7. punktā noteiktajos apstākļos, jāievēro krāsu koordinātas. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Nenomaināma(-u) kvēldiega gaismas avota(-u) vai ar nenomaināmu kvēldiega gaismas avotu aprīkota(-u) gaismas avota moduļa(-u) gadījumā ikvienā ražošanas atbilstības pārbaudē: |
| --- | --- |

1.4.

| 1.4.1. | tipa apstiprinājuma turētājam ir jāpierāda nenomaināma(-u) kvēldiega gaismas avota(-u) izmantošana normālā ražošanā un jāuzrāda tā (to) identifikācija, kā norādīts tipa apstiprinājuma dokumentācijā; |
| --- | --- |

1.4.1.

| 1.4.2. | šaubu gadījumā par nenomaināma(-u) kvēldiega gaismas avota(-u) atbilstību kalpošanas laika prasībām un/vai – ar krāsu pārklātu kvēldiega gaismas avotu gadījumā – krāsas noturības prasībām, kā noteikts IEC 60809 3. izdevuma 4.11. punktā, atbilstība jāpārbauda, kā noteikts IEC 60809 3. izdevuma 4.11. punktā. |
| --- | --- |

1.4.2.

2.   PRASĪBU MINIMUMS RAŽOTĀJAM ATTIECĪBĀ UZ ATBILSTĪBAS VERIFIKĀCIJU

Attiecībā uz katru luktura tipu apstiprinājuma turētājam ar pienācīgu laika intervālu jāveic vismaz šādi testi. Šos testus veic saskaņā ar šo noteikumu nosacījumiem.

Ja kādas paraugu ņemšanas gaitā atklājas neatbilstība saistībā ar kādu testa veidu, ņem jaunus paraugus un testē. Ražotājam jāveic pasākumi attiecīgās ražošanas atbilstības nodrošināšanai.

2.1.   Testu raksturojums

Šajos noteikumos atbilstības testi aptver fotometriskos un kolorimetriskos raksturlielumus.

2.2.   Testos izmantotās metodes

| 2.2.1. | Testus parasti veic saskaņā ar šajos noteikumos noteiktajām metodēm. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Jebkurā ražotāja veiktā atbilstības testā drīkst izmantot līdzvērtīgas metodes ar tās kompetentās iestādes piekrišanu, kas ir atbildīga par apstiprināšanas testiem. Ražotāja pienākums ir pierādīt, ka izmantotās metodes ir līdzvērtīgas šajos noteikumos noteiktajām. |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Piemērojot 2.2.1. un 2.2.2. punktu, ir regulāri jākalibrē testēšanas aparatūra un jāveic ar to veikto mērījumu salīdzināšana ar kompetentās iestādes veiktajiem mērījumiem. |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | Visos gadījumos standartmetodes ir šajos noteikumos noteiktās, īpaši attiecībā uz administratīvajām verifikācijām un paraugu ņemšanu. |
| --- | --- |

2.2.4.

2.3.   Paraugu ņemšanas raksturojums

Lukturu paraugus izvēlas no vienādu ražojumu partijas pēc nejaušības principa. Vienādu ražojumu partija ir viena un tā paša tipa lukturu kopums, kas definēts atbilstīgi ražotāja ražošanas metodēm.

Novērtējumā parasti ietver atsevišķas ražotnes sērijveida ražojumus. Tomēr ražotājs drīkst grupēt kopā ierakstus par vienu un to pašu tipu no dažādām ražotnēm ar nosacījumu, ka tajās darbojas tāda pati kvalitātes sistēmu un kvalitātes pārvaldība.

2.4.   Izmērītie un reģistrētie fotometriskie un kolorimetriskie raksturlielumi

Pārbaudei izraudzīto lukturi pakļauj fotometriskiem mērījumiem attiecībā uz minimālajām vērtībām 3. pielikumā uzskaitītajos punktos un noteiktajām krāsu koordinātām.

2.5.   Pieņemamības kritēriji

Ražotājs ir atbildīgs par testa rezultātu statistisko izpēti un par tādu pieņemamības kritēriju noteikšanu saviem ražojumiem, kam piekrīt kompetentā iestāde, lai nodrošinātu atbilstību šo noteikumu 3.5.1. punktā noteiktajām ražojumu atbilstības verifikācijas prasībām.

Pieņemamības kritērijiem jābūt tādiem, lai ar 95 procentu ticamību minimālā varbūtība, ka iepriekš nepieteikta pārbaude atbilstīgi 5. pielikumam tiks izturēta, būtu 0,95.

---

5. PIELIKUMS

Prasību minimums inspektora veiktai paraugu ņemšanai

1.   VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

| 1.1. | Atbilstības prasības uzskata par izpildītām no mehānikas un ģeometrijas viedokļa saskaņā ar šo noteikumu prasībām, ja tādas ir, ja atšķirības nepārsniedz neizbēgamās novirzes ražošanā. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Attiecībā uz fotometriskajām veiktspējām masveidā ražotu lukturu atbilstību neapstrīd, ja, testējot jebkura nejauši izvēlēta luktura fotometriskos rādītājus saskaņā ar šo noteikumu 4.7. punktu:






  a) | neviena izmērītā vērtība neatšķiras no 4. pielikuma 1.2.1. punktā noteiktajām; |
| --- | --- | --- |

1.2.

a)

neviena izmērītā vērtība neatšķiras no 4. pielikuma 1.2.1. punktā noteiktajām;

| b) | ja lukturis ir aprīkots ar nomaināmu gaismas avotu un ja iepriekš aprakstītā testa rezultāti neatbilst prasībām, lukturu testi ir jāveic atkārtoti, izmantojot citu standarta gaismas avotu. |
| --- | --- |

b)

ja lukturis ir aprīkots ar nomaināmu gaismas avotu un ja iepriekš aprakstītā testa rezultāti neatbilst prasībām, lukturu testi ir jāveic atkārtoti, izmantojot citu standarta gaismas avotu.

| 1.3. | Lukturus ar redzamiem defektiem neņem vērā. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Veicot testēšanu šo noteikumu 4.7. punktā noteiktajos apstākļos, jāievēro krāsu koordinātas. |
| --- | --- |

1.4.

2.   PIRMĀ PARAUGU ŅEMŠANA

Pēc nejaušības principa izvēlas četrus lukturus. Pirmo divu lukturu paraugu apzīmē ar A, otro divu lukturu paraugu apzīmē ar B.

| 2.1. | Masveidā ražotu lukturu atbilstību neapstrīd, ja jebkura eksemplāra novirze paraugā A un B (visi četri lukturi) nav lielāka kā 20 procenti.
  Ja A parauga abu lukturu novirze nav lielāka kā 0 procenti, mērījumu var pārtraukt. |
| --- | --- |

2.1.

Ja A parauga abu lukturu novirze nav lielāka kā 0 procenti, mērījumu var pārtraukt.

| 2.2. | Masveidā ražotu lukturu atbilstību apstrīd, ja A vai B parauga vismaz viena eksemplāra novirze ir lielāka nekā 20 procenti.
  Ražotājam pieprasa sakārtot ražošanu atbilstoši prasībām (sakārtošana), un divu mēnešu laikā pēc paziņojuma veic atkārtotu paraugu ņemšanu saskaņā ar 3. punktu. Tehniskais dienests patur A un B paraugus līdz CoP procesa pabeigšanai. |
| --- | --- |

2.2.

Ražotājam pieprasa sakārtot ražošanu atbilstoši prasībām (sakārtošana), un divu mēnešu laikā pēc paziņojuma veic atkārtotu paraugu ņemšanu saskaņā ar 3. punktu. Tehniskais dienests patur A un B paraugus līdz CoP procesa pabeigšanai.

3.   PIRMĀ ATKĀRTOTĀ PARAUGU ŅEMŠANA

Pēc nejaušības principa izvēlas četrus lukturus no krājumiem, kas saražoti pēc sakārtošanas. Pirmo divu lukturu paraugu apzīmē ar C, otro divu lukturu paraugu apzīmē ar D.

| 3.1. | Masveidā ražotu lukturu atbilstību neapstrīd, ja jebkura eksemplāra novirze paraugā C un D (visi četri lukturi) nav lielāka kā 20 procenti.
  Ja C parauga abu lukturu novirze nav lielāka kā 0 procenti, mērījumu var pārtraukt. |
| --- | --- |

3.1.

Ja C parauga abu lukturu novirze nav lielāka kā 0 procenti, mērījumu var pārtraukt.

| 3.2. | Masveidā ražotu lukturu atbilstību apstrīd, ja C vai D parauga vismaz viena eksemplāra novirze ir:






  3.2.1. | lielāka nekā 20 procenti, bet šo paraugu visu eksemplāru novirze nav lielāka kā 30 procenti.
  Ražotājam atkal pieprasa sakārtot ražošanu atbilstoši prasībām (sakārtošana).
  Otru atkārtoto paraugu ņemšanu saskaņā ar 4. punktu veic divu mēnešu laikā pēc paziņošanas. Tehniskais dienests patur C un D paraugus līdz COP procesa pabeigšanai; |
| --- | --- | --- |

3.2.

3.2.1.

Ražotājam atkal pieprasa sakārtot ražošanu atbilstoši prasībām (sakārtošana).

Otru atkārtoto paraugu ņemšanu saskaņā ar 4. punktu veic divu mēnešu laikā pēc paziņošanas. Tehniskais dienests patur C un D paraugus līdz COP procesa pabeigšanai;

| 3.2.2. | vienam eksemplāram paraugā C vai D ir vairāk nekā 30 procenti. Tādā gadījumā apstiprinājumu anulē un piemēro 5. punktu. |
| --- | --- |

3.2.2.

4.   OTRĀ ATKĀRTOTĀ PARAUGU ŅEMŠANA

Pēc nejaušības principa izvēlas četrus lukturus no krājumiem, kas saražoti pēc sakārtošanas. Pirmo divu lukturu paraugu apzīmē ar E, otro divu lukturu paraugu apzīmē ar F.

| 4.1. | Masveidā ražotu lukturu atbilstību neapstrīd, ja jebkura eksemplāra novirze paraugā E un F (visi četri lukturi) nav lielāka kā 20 procenti. Ja E parauga abu lukturu novirze nav lielāka kā 0 procenti, mērījumu var pārtraukt. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Masveidā ražotu lukturu atbilstību apstrīd, ja E vai F parauga vismaz viena eksemplāra novirze ir lielāka nekā 20 procenti. Tādā gadījumā apstiprinājumu anulē un piemēro 5. punktu. |
| --- | --- |

4.2.

5.   APSTIPRINĀJUMA ANULĒŠANA

Kā prasīts saskaņā ar 4.1. un 4.2. punktu, apstiprinājumu anulē saskaņā ar šo noteikumu 3.6. punktu.

---

6. PIELIKUMS

Aizmugurējo miglas lukturu un dienas gaitas lukturu karstumizturības tests

1.

Lukturi pakļauj vienas stundas nepārtrauktas darbības testam pēc 20 minūšu ilga uzsildīšanas laika. Apkārtējai temperatūrai jābūt 23 °C ± 5 °C. Izmanto tādas kategorijas gaismas avotu, kāds noteikts šim lukturim, un tam pievada strāvu ar tādu spriegumu, kas dod norādīto vidējo jaudu pie attiecīgā testa sprieguma. Taču ar nenomaināmiem gaismas avotiem (kvēlspuldzes gaismas avoti un citi) aprīkotiem lukturiem testus veic ar lukturos esošajiem gaismas avotiem saskaņā ar šo noteikumu 5.4.1. punktu.

2.

Ja ir norādīta tikai maksimālā jauda, testu veic, noregulējot spriegumu tā, lai sasniegtu jaudu, kas vienāda ar 90 procentiem no norādītās jaudas. Iepriekš minēto vidējo vai maksimālo jaudu visos gadījumos izvēlas no 6, 12 vai 24 V sprieguma, pie kāda tā sasniedz lielāko vērtību; ar nenomaināmiem gaismas avotiem aprīkotiem lukturiem piemēro šo noteikumu 5.9.1. punktā noteiktos testa nosacījumus.

2.1.

Gaismas avotiem, kas darbojas ar maināma stipruma vadības ierīci, lai iegūtu maināmu gaismas stiprumu, testu veic noteiktajos apstākļos pie vismaz 90 procentiem no lielākā gaismas stipruma.

3.

Kad lukturis ir nostabilizēts apkārtējā temperatūrā, nedrīkst būt manāmi kropļojumi, deformācija, plaisas vai krāsas izmaiņas. Šaubu gadījumā gaismas stiprumu mēra saskaņā ar šo noteikumu 5. punktu. Tāda mērījuma gadījumā vērtībām jāsasniedz vismaz 90 procentus no vērtībām, kādas iegūtas pirms tā paša luktura karstumizturības testa.

---

7. PIELIKUMS

Apstiprinājuma marķējuma zīmju izkārtojums

Šie apstiprinājuma marķējuma zīmes izkārtojumi doti tikai kā piemēri, un ir pieņemams jebkāds cits izkārtojums saskaņā ar šo noteikumu 3.3. punktu.

1.   Atsevišķa signālluktura apstiprinājuma marķējuma zīme

| A7-I. attēls 1. marķējuma piemērs




  a = sk. šo noteikumu 3.2.4. punktu | Lukturis ar kreisā pusē parādīto apstiprinājuma marķējuma zīmi ir priekšējais gabarītlukturis (A), apstiprināts atbilstīgi šiem noteikumiem (148R) Nīderlandē (E4) ar apstiprinājuma numuru 221.
  Numurs (00) pēc 148R norāda, ka apstiprinājums piešķirts saskaņā ar šo noteikumu prasībām to sākotnējā versijā. Horizontālā bulta norāda transportlīdzekļa ārpusi. Vertikālā bulta, kas sākas no horizontāla segmenta un ir vērsta uz leju, norāda lukturi ar samazinātu gaismas sadalījumu (vertikāli lejup un/vai horizontāli zem H plaknes). |
| --- | --- |
| A7-II. attēls 2. marķējuma piemērs | Lukturis ar kreisā pusē parādīto apstiprinājuma marķējuma zīmi ir priekšējā gabarītluktura (A) un priekšējā miglas luktura (F3) kombinācija ar plastmasas lēcu (PL), apstiprināts atbilstīgi šiem noteikumiem (148R) un ANO noteikumiem par ceļa apgaismes ierīcēm (149R) Francijā (E2) ar apstiprinājuma numuru 3223.
  Numurs (00) pēc 148R un pēc 149R norāda, ka apstiprinājums piešķirts saskaņā ar attiecīgo noteikumu prasībām to sākotnējā redakcijā. |

Image 82

  A7-I. attēls 1. marķējuma piemērs

a = sk. šo noteikumu 3.2.4. punktu

Lukturis ar kreisā pusē parādīto apstiprinājuma marķējuma zīmi ir priekšējais gabarītlukturis (A), apstiprināts atbilstīgi šiem noteikumiem (148R) Nīderlandē (E4) ar apstiprinājuma numuru 221.

Numurs (00) pēc 148R norāda, ka apstiprinājums piešķirts saskaņā ar šo noteikumu prasībām to sākotnējā versijā. Horizontālā bulta norāda transportlīdzekļa ārpusi. Vertikālā bulta, kas sākas no horizontāla segmenta un ir vērsta uz leju, norāda lukturi ar samazinātu gaismas sadalījumu (vertikāli lejup un/vai horizontāli zem H plaknes).

Image 83

  A7-II. attēls 2. marķējuma piemērs

Lukturis ar kreisā pusē parādīto apstiprinājuma marķējuma zīmi ir priekšējā gabarītluktura (A) un priekšējā miglas luktura (F3) kombinācija ar plastmasas lēcu (PL), apstiprināts atbilstīgi šiem noteikumiem (148R) un ANO noteikumiem par ceļa apgaismes ierīcēm (149R) Francijā (E2) ar apstiprinājuma numuru 3223.

Numurs (00) pēc 148R un pēc 149R norāda, ka apstiprinājums piešķirts saskaņā ar attiecīgo noteikumu prasībām to sākotnējā redakcijā.

2.   Grupētu, kombinētu vai savstarpēji savietotu lukturu apstiprinājuma marķējuma zīme

| Piezīme. | Vertikālās un horizontālās līnijas shematiski attēlo gaismas signālluktura formu. Šīs līnijas nav apstiprinājuma marķējuma zīmes daļa. |
| --- | --- |

Piezīme.

Image 84

  A7-III. attēls 3. marķējuma piemērs

Šie trīs apstiprinājuma marķējuma zīmju paraugi parāda trīs iespējamos marķējuma risinājumus gaismas signāllukturim, kur divi vai vairāki lukturi ir grupētu, kombinētu vai savstarpēji savietotu lukturu viena un tā paša mezgla daļa.

Tie norāda, ka lukturis ir apstiprināts Nīderlandē (E4) ar apstiprinājuma numuru 3333, un satur:

| a) | 1A klases atstarotāju; |
| --- | --- |

a)

1A klases atstarotāju;

| b) | aizmugurējo virzienrādītāja lukturi ar maināmu gaismas stiprumu (kategorija 2b). Horizontālā bulta norāda, kādā pozīcijā uzstāda šo ierīci, kuru nevar montēt jebkurā transportlīdzekļa pusē; |
| --- | --- |

b)

aizmugurējo virzienrādītāja lukturi ar maināmu gaismas stiprumu (kategorija 2b). Horizontālā bulta norāda, kādā pozīcijā uzstāda šo ierīci, kuru nevar montēt jebkurā transportlīdzekļa pusē;

| c) | aizmugurējo gabarītlukturi ar maināmu gaismas stiprumu (R2). Horizontālā bulta norāda pusi, kurā prasītās fotometriskās specifikācijas ir izpildītas līdz 80° H leņķim; |
| --- | --- |

c)

aizmugurējo gabarītlukturi ar maināmu gaismas stiprumu (R2). Horizontālā bulta norāda pusi, kurā prasītās fotometriskās specifikācijas ir izpildītas līdz 80° H leņķim;

| d) | aizmugurējo miglas lukturi ar maināmu gaismas stiprumu (F2); |
| --- | --- |

d)

aizmugurējo miglas lukturi ar maināmu gaismas stiprumu (F2);

| e) | atpakaļgaitas lukturi (AR); |
| --- | --- |

e)

atpakaļgaitas lukturi (AR);

| f) | bremžu lukturi ar maināmu gaismas stiprumu (S2). |
| --- | --- |

f)

bremžu lukturi ar maināmu gaismas stiprumu (S2).

Visi šie lukturi (funkcijas) ir apstiprināti atbilstīgi šiem noteikumiem (148R) to sākotnējā redakcijā, ko norāda skaitlis (00) pēc 148R.

3.   Luktura, kura lēca ir paredzēta izmantošanai dažādu tipu lukturos, apstiprinājuma marķējuma zīme

Image 85

  A7-IV. attēls

Šis piemērs atbilst lēcas, kas paredzēta izmantošanai dažādu tipu gaismas signāllukturos, marķējumam. Apstiprinājuma marķējuma zīmes norāda, ka ierīce bija apstiprināta Spānijā (E9) ar apstiprinājuma numuru 1432 un var ietvert visas uzskaitītās, dažādās funkcijas.

Uz luktura galvenā korpusa jābūt tikai derīga apstiprinājuma marķējuma zīmei.

4.   Gaismas avota moduļu identifikācijas kods

Image 86

  A7-V. attēls Gaismas avota moduļa marķējums

Gaismas avota modulis ar iepriekš attēloto identifikācijas kodu ir apstiprināts kopā ar Itālijā (E3) apstiprinātu lukturi ar apstiprinājuma numuru 17325.

---

| 30.9.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 347/173 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 347/173

---

Saskaņā ar starptautisko publisko tiesību normām juridisks spēks ir tikai ANO EEK dokumentu oriģināliem. Šo noteikumu statuss un spēkā stāšanās datums būtu jāpārbauda ANO EEK statusa dokumenta TRANS/WP.29/343 jaunākajā redakcijā, kas pieejama tīmekļa vietnē: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

ANO Noteikumi Nr. 149 – Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu ceļa apgaismes ierīcēm (lukturiem) un sistēmām [2021/1720]

Ar visiem grozījumiem līdz

Ar visiem grozījumiem līdz

noteikumu sākotnējās redakcijas 3. papildinājumam – spēkā stāšanās datums: 2021. gada 30. septembris

Šis dokuments ir domāts tikai kā dokumentēšanas rīks. Autentiski un juridiski saistoši dokumenti ir:

| — | ECE/TRANS/WP.29/2018/158/Rev.1 |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2018/158/Rev.1

| — | ECE/TRANS/WP.29/2019/82 |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2019/82

| — | ECE/TRANS/WP.29/2019/125 |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2019/125

| — | ECE/TRANS/WP.29/2020/33 un |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2020/33 un

| — | ECE/TRANS/WP.29/2021/46 |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2021/46

SATURS

NOTEIKUMI

| 1. | Darbības joma |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definīcijas |
| --- | --- |

2.

| 3. | Administratīvie noteikumi |
| --- | --- |

3.

| 4. | Vispārīgas tehniskās prasības |
| --- | --- |

4.

| 5. | Konkrētas tehniskās prasības |
| --- | --- |

5.

| 6. | Pārejas noteikumi |
| --- | --- |

6.

PIELIKUMI

| 1. | Paziņojums |
| --- | --- |

1.

| 2. | Prasību minimums ražošanas atbilstības kontroles procedūrām |
| --- | --- |

2.

| 3. | Prasību minimums inspektora veiktai paraugu ņemšanai |
| --- | --- |

3.

| 4. | Sfēriskās koordinātmērīšanas sistēma un testa punktu atrašanās vietas |
| --- | --- |

4.

| 5. | Vēršanas procedūra, asimetriskas tuvās gaismas “robežas” instrumentāla verifikācija |
| --- | --- |

5.

| 6. | Horizontālās “robežas” līnijas definīcija un asums un simetriskas tuvās gaismas lukturu un priekšējo miglas lukturu vēršanas procedūra, izmantojot šo “robežas” līniju |
| --- | --- |

6.

| 7. | Darbībā esošu ceļa apgaismojuma ierīču (izņemot pagriešanās gaismas lukturus) fotometriskās veiktspējas stabilitātes testi |
| --- | --- |

7.

1. papildinājums – Fotometriskās veiktspējas stabilitātes testa darbības periodu pārskats

2. papildinājums – Testa maisījums netīra galvenā luktura testam

| 8. | Prasības plastmasas materiāla lēcu saturošām ceļa apgaismojuma ierīcēm (izņemot pagriešanās gaismas lukturus) – lēcu vai materiāla paraugu testēšana |
| --- | --- |

8.

1. papildinājums – Materiāla testu hronoloģiskā secība

2. papildinājums – Gaismas izkliedes un caurlaidības mērīšanas metode

3. papildinājums – Apsmidzināšanas testēšanas metode

4. papildinājums – Līmlentes noturības tests

| 9. | Prasības LED moduļiem un LED moduļus un/vai LED gaismas avotus saturošām ceļa apgaismes ierīcēm (izņemot pagriešanās gaismas lukturus) |
| --- | --- |

9.

LED

LED

LED

| 10. | Galvenā tuvās gaismas kūļa un veidojošo kūļu, un saistīto gaismas avotu izvēļu vispārīga ilustrācija |
| --- | --- |

10.

| 11. | Atskaites centrs |
| --- | --- |

11.

| 12. | Sprieguma marķējumi |
| --- | --- |

12.

| 13. | Apstiprinājuma marķējuma zīmju izkārtojums |
| --- | --- |

13.

| 14. | Apraksta veidlapas |
| --- | --- |

14.

IEVADS

IEVADS

Šie noteikumi apvieno ANO Noteikumus Nr. 19, 98, 112, 113, 119 un 123 vienos noteikumos un ir WP.29 lēmuma vienkāršot ANO noteikumus par apgaismes un gaismas signālierīcēm iznākums, balstoties uz Eiropas Savienības un Japānas sākotnējo priekšlikumu.

Šo noteikumu mērķis ir palielināt ANO Noteikumu Nr. 19, 98, 112, 113, 119 un 123 skaidrību, tos konsolidēt un racionalizēt to sarežģītību un sagatavoties turpmākai pārejai uz veiktspējā balstītām prasībām, mazinot noteikumu skaitu, veicot redakcionālus uzlabojumus bez izmaiņām jebkādās detalizētās tehniskajās prasībās, kuras jau ir spēkā līdz šīs regulas spēkā stāšanās datumam.

Lai gan šie noteikumi atšķiras no tradicionālās pieejas, kad katrai ierīcei ir atsevišķi noteikumi, un vienos noteikumos apvieno visas ceļa apgaismes ierīces, šie vienkāršotie noteikumi satur visus nosacījumus un darbojas saskaņā ar pastāvošo grozījumu sēriju, to pārejas noteikumu un papildinājumu struktūru. Tiks identificēta šo noteikumu jaunu sēriju grozījumu piemērojamība katrai ierīcei; tas ietver arī ierīču uzskaitījumu un piemērojamo izmaiņu indeksus attiecībā uz grozījumu sēriju.

Tiek sagaidīts, ka 1958. gada Nolīgums puses pieņems šos noteikumus un sniegs detalizētu paskaidrojumu gadījumā, ja tās nevarēs pieņemt konkrētas ierīces. Šie lēmumi tiks reģistrēti ECE/TRANS/WP.29/343, kas fiksē pievienoto pielikumu un grozījumu statusu.

Attiecībā uz prasībām apstiprinājuma marķējumiem šie noteikumi ietver prasības lietot “unikālo identifikatoru”, un tā priekšnosacījums ir piekļuve ANO drošajai interneta datubāzei (saskaņā ar 1958. gada Nolīguma (1) 5. pielikumu), kur tiek uzglabāta visa tipa apstiprinājuma dokumentācija. Ja lieto “unikālo identifikatoru”, netiek prasīta parasto tipa apstiprinājuma marķējumu (E marķējuma zīme) likšana uz ierīcēm. Ja tehniski nav iespējams lietot “unikālo identifikatoru” (piem., ja piekļuve ANO interneta datubāzei nav droša vai ja ANO drošā interneta datubāze nedarbojas), tiek prasīta parasto tipa apstiprinājuma marķējumu lietošana, līdz ir iespējota “unikālā identifikatora” izmantošana.

1

1.   DARBĪBAS JOMA

Šos noteikumus piemēro šādām ceļa apgaismes ierīcēm:

L, M, N un T kategorijas transportlīdzekļu galvenajiem lukturiem, kas izstaro tālo gaismu un/vai asimetrisku tuvo gaismu;

M un N kategorijas transportlīdzekļu adaptīvajām priekšējā apgaismojuma sistēmām (AFS);

AFS

L un T kategorijas transportlīdzekļu galvenajiem lukturiem, kas izstaro tālo gaismu un/vai asimetrisku tuvo gaismu;

L3, L4, L5, L7, M, N un T kategorijas transportlīdzekļu priekšējiem miglas lukturiem;

3

4

5

7

M, N un T kategorijas transportlīdzekļu pagriešanās gaismas lukturiem.

2.   DEFINĪCIJAS

Šajos noteikumos izmanto šādas definīcijas.

| 2.1. | Piemēro visas ANO Noteikumu Nr. 48 jaunākās sērijas grozījumos, kas ir spēkā tipa apstiprinājuma pieteikuma iesniegšanas laikā, dotās definīcijas, ja šajos noteikumos vai attiecīgajos uzstādīšanas ANO Noteikumos Nr. 53, 74 un 86 nav noteikts citādi. |
| --- | --- |

2.1.

Piemēro visas ANO Noteikumu Nr. 48 jaunākās sērijas grozījumos, kas ir spēkā tipa apstiprinājuma pieteikuma iesniegšanas laikā, dotās definīcijas, ja šajos noteikumos vai attiecīgajos uzstādīšanas ANO Noteikumos Nr. 53, 74 un 86 nav noteikts citādi.

| 2.2. | “Atšķirīgu tipu ceļa apgaismes ierīces” ir ceļa apgaismes ierīces, kas atšķiras tādos būtiskos aspektos kā: |
| --- | --- |

2.2.

“Atšķirīgu tipu ceļa apgaismes ierīces” ir ceļa apgaismes ierīces, kas atšķiras tādos būtiskos aspektos kā:

| 2.2.1. | tirdzniecības nosaukums vai preču zīme:






  a) | lukturus ar tādu pašu tirdzniecības nosaukumu vai preču zīmi, kurus ražojuši dažādi ražotāji, uzskata par atšķirīgu tipu lukturiem; |
| --- | --- | --- |

2.2.1.

tirdzniecības nosaukums vai preču zīme:

a)

lukturus ar tādu pašu tirdzniecības nosaukumu vai preču zīmi, kurus ražojuši dažādi ražotāji, uzskata par atšķirīgu tipu lukturiem;

| b) | tā paša ražotāja ražotu lukturus, kas atšķiras tikai pēc tirdzniecības nosaukuma vai preču zīmes, uzskata par tā paša tipa lukturiem; |
| --- | --- |

b)

tā paša ražotāja ražotu lukturus, kas atšķiras tikai pēc tirdzniecības nosaukuma vai preču zīmes, uzskata par tā paša tipa lukturiem;

| 2.2.2. | optiskās sistēmas raksturlielumi; |
| --- | --- |

2.2.2.

optiskās sistēmas raksturlielumi;

| 2.2.3. | tādu sastāvdaļu iekļaušana vai izņemšana, kas ar atstarošanu, refrakciju, absorbciju un/vai deformāciju darbības laikā spēj izmainīt optiskos efektus; |
| --- | --- |

2.2.3.

tādu sastāvdaļu iekļaušana vai izņemšana, kas ar atstarošanu, refrakciju, absorbciju un/vai deformāciju darbības laikā spēj izmainīt optiskos efektus;

| 2.2.4. | atbilstība labās puses vai kreisās puses kustībai, vai abām satiksmes sistēmām; |
| --- | --- |

2.2.4.

atbilstība labās puses vai kreisās puses kustībai, vai abām satiksmes sistēmām;

| 2.2.5. | attiecībā uz galvenajiem lukturiem: gaismas veids (tuvā gaisma, tālā gaisma vai abas); |
| --- | --- |

2.2.5.

attiecībā uz galvenajiem lukturiem: gaismas veids (tuvā gaisma, tālā gaisma vai abas);

| 2.2.6. | attiecībā uz AFS: priekšējā apgaismojuma funkcija(-as), režīms(-i) un klases; |
| --- | --- |

2.2.6.

attiecībā uz AFS

| 2.2.7. | attiecībā uz AFS: sistēmai noteiktā(-o) signāla(-u) raksturlielumi; |
| --- | --- |

2.2.7.

attiecībā uz AFS

| 2.2.8. | izmantotā(-o) gaismas avota(-u) kategorija un/vai LED modulim specifisks(-i) identifikācijas kods(-i); |
| --- | --- |

2.2.8.

izmantotā(-o) gaismas avota(-u) kategorija un/vai LED

| 2.2.9. | tomēr ierīci, kas paredzēta uzstādīšanai transportlīdzekļa kreisajā pusē, un atbilstošo ierīci, kas paredzēta uzstādīšanai transportlīdzekļa labajā pusē, uzskata par tā paša tipa ierīcēm. |
| --- | --- |

2.2.9.

tomēr ierīci, kas paredzēta uzstādīšanai transportlīdzekļa kreisajā pusē, un atbilstošo ierīci, kas paredzēta uzstādīšanai transportlīdzekļa labajā pusē, uzskata par tā paša tipa ierīcēm.

3.   ADMINISTRATĪVI NOTEIKUMI

| 3.1. | Apstiprinājuma pieteikums |
| --- | --- |

3.1.

Apstiprinājuma pieteikums

| 3.1.1. | Apstiprinājuma pieteikumu iesniedz tirdzniecības nosaukuma vai preču zīmes turētājs vai tā pienācīgi pilnvarots pārstāvis. |
| --- | --- |

3.1.1.

Apstiprinājuma pieteikumu iesniedz tirdzniecības nosaukuma vai preču zīmes turētājs vai tā pienācīgi pilnvarots pārstāvis.

| 3.1.2. | Šim pieteikumam pievieno šādus dokumentus (trīs eksemplāros) un paraugu(-us): |
| --- | --- |

3.1.2.

Šim pieteikumam pievieno šādus dokumentus (trīs eksemplāros) un paraugu(-us):

| 3.1.2.1. | pietiekami detalizētus rasējumus, kas ļauj identificēt tipu un attiecīgā gadījumā luktura klasi, parādot:






  a) | ģeometriski attiecībā pret zemi un transportlīdzekļa garenisko vidusplakni, kādā(-ās) pozīcijā(-ās) lukturi(-us) un/vai apgaismes vienības drīkst uzstādīt transportlīdzeklim; |
| --- | --- | --- |

3.1.2.1.

pietiekami detalizētus rasējumus, kas ļauj identificēt tipu un attiecīgā gadījumā luktura klasi, parādot:

a)

ģeometriski attiecībā pret zemi un transportlīdzekļa garenisko vidusplakni, kādā(-ās) pozīcijā(-ās) lukturi(-us) un/vai apgaismes vienības drīkst uzstādīt transportlīdzeklim;

| b) | novērošanas asi, ko izmanto par atskaites asi testos (horizontālais leņķis H = 0°, vertikālais leņķis V = 0°), vai apgaismes vienību gadījumā – katru no tām parādot vertikālā (aksiālā) griezumā un pretskatā kopā ar optiskās konstrukcijas detaļām, tostarp atskaites asi(-is); un punktu, ko testu laikā izmanto par atskaites centru; |
| --- | --- |

b)

novērošanas asi, ko izmanto par atskaites asi testos (horizontālais leņķis H = 0°, vertikālais leņķis V = 0°), vai apgaismes vienību gadījumā – katru no tām parādot vertikālā (aksiālā) griezumā un pretskatā kopā ar optiskās konstrukcijas detaļām, tostarp atskaites asi(-is); un punktu, ko testu laikā izmanto par atskaites centru;

| c) | funkcijas(-u) redzamās virsmas robežu; |
| --- | --- |

c)

funkcijas(-u) redzamās virsmas robežu;

| d) | apstiprinājuma marķējuma zīmei vai “unikālajam identifikatoram” paredzēto vietu un izkārtojumu; |
| --- | --- |

d)

apstiprinājuma marķējuma zīmei vai “unikālajam identifikatoram” paredzēto vietu un izkārtojumu;

| e) | LED moduļa(-u) gadījumā – arī moduļa(-u) specifiskajam(-iem) identifikācijas kodam(-iem) rezervēto(-ās) vietu(-as); |
| --- | --- |

e)

LED moduļa(-u) gadījumā – arī moduļa(-u) specifiskajam(-iem) identifikācijas kodam(-iem) rezervēto(-ās) vietu(-as);

LED

| f) | pretskatā lēcas rievojumu, ja tāds ir, un šķērsgriezumu, un attiecīgā gadījumā lēcas jebkādas optiskās īpašības; |
| --- | --- |

f)

pretskatā lēcas rievojumu, ja tāds ir, un šķērsgriezumu, un attiecīgā gadījumā lēcas jebkādas optiskās īpašības;

| 3.1.3. | īsu tehnisku aprakstu, norādot, jo īpaši:






  a) | lukturu ar nomaināmiem gaismas avotiem gadījumā – noteiktā(-o) gaismas avota(-u) kategoriju vai kategorijas; šai gaismas avota kategorijai(-ām) ir jābūt vienai(-ām) no ANO Noteikumos Nr. 37, 99 vai 128 iekļautajām; |
| --- | --- | --- |

3.1.3.

īsu tehnisku aprakstu, norādot, jo īpaši:

a)

lukturu ar nomaināmiem gaismas avotiem gadījumā – noteiktā(-o) gaismas avota(-u) kategoriju vai kategorijas; šai gaismas avota kategorijai(-ām) ir jābūt vienai(-ām) no ANO Noteikumos Nr. 37, 99 vai 128 iekļautajām;

| b) | lukturu ar nomaināmiem gaismas avota moduļiem gadījumā – gaismas avota modulim specifisko identifikācijas kodu; |
| --- | --- |

b)

lukturu ar nomaināmiem gaismas avota moduļiem gadījumā – gaismas avota modulim specifisko identifikācijas kodu;

| c) | ierīces(-ču) barošanas un darbinātāja marku un tipu, ja ir, un vai tās nav daļa no uzstādīšanas vienības; |
| --- | --- |

c)

ierīces(-ču) barošanas un darbinātāja marku un tipu, ja ir, un vai tās nav daļa no uzstādīšanas vienības;

| d) | ja ierīce (lukturis) ir aprīkota ar regulējamu reflektoru – luktura uzstādīšanas pozīciju(-as) attiecībā pret zemi un transportlīdzekļa garenisko vidusplakni; |
| --- | --- |

d)

ja ierīce (lukturis) ir aprīkota ar regulējamu reflektoru – luktura uzstādīšanas pozīciju(-as) attiecībā pret zemi un transportlīdzekļa garenisko vidusplakni;

| 3.1.3.1. | galvenā luktura gadījumā tajā norāda:






  a) | vai galvenais lukturis ir paredzēts, lai nodrošinātu tuvo un tālo gaismu vai tikai vienu no tām; |
| --- | --- | --- |

3.1.3.1.

galvenā luktura gadījumā tajā norāda:

a)

vai galvenais lukturis ir paredzēts, lai nodrošinātu tuvo un tālo gaismu vai tikai vienu no tām;

| b) | ja galvenais lukturis ir paredzēts tuvās gaismas nodrošināšanai – vai tas ir konstruēts gan kreisās puses, gan labās puses satiksmei, vai tikai kreisās puses vai tikai labās puses satiksmei; |
| --- | --- |

b)

ja galvenais lukturis ir paredzēts tuvās gaismas nodrošināšanai – vai tas ir konstruēts gan kreisās puses, gan labās puses satiksmei, vai tikai kreisās puses vai tikai labās puses satiksmei;

| c) | kurai klasei galvenais lukturis pieder; |
| --- | --- |

c)

kurai klasei galvenais lukturis pieder;

| d) | LED moduļa(-u) gadījumā tam jāsatur:






  i) | LED moduļa(-u) īsa tehniskā specifikācija; |
| --- | --- | --- |

d)

LED moduļa(-u) gadījumā tam jāsatur:

LED

i)

LED moduļa(-u) īsa tehniskā specifikācija;

LED

| ii) | rasējums ar izmēriem un elektriskie un fotometriskie pamatlielumi, un nominālā gaismas plūsma, un par katru LED moduli – paziņojums, vai tas ir vai nav nomaināms; |
| --- | --- |

ii)

rasējums ar izmēriem un elektriskie un fotometriskie pamatlielumi, un nominālā gaismas plūsma, un par katru LED moduli – paziņojums, vai tas ir vai nav nomaināms;

LED

| iii) | gaismas avota elektroniskas vadības ierīces gadījumā – informācija par elektrisko saskarni, kāda nepieciešama apstiprināšanas testēšanai; |
| --- | --- |

iii)

gaismas avota elektroniskas vadības ierīces gadījumā – informācija par elektrisko saskarni, kāda nepieciešama apstiprināšanas testēšanai;

| 3.1.3.2. | AFS gadījumā tajā norāda:






  a) | sistēmas nodrošināto(-ās) apgaismojuma funkciju(-as) un tās(-o) režīmus (2); |
| --- | --- | --- |

3.1.3.2.

AFS

a)

sistēmas nodrošināto(-ās) apgaismojuma funkciju(-as) un tās(-o) režīmus (2);

2

| b) | apgaismes vienības, kas veido katru no tām (1), un signālus (3) līdz ar darbību raksturojošiem tehniskiem raksturlielumiem; |
| --- | --- |

b)

apgaismes vienības, kas veido katru no tām (1), un signālus (3) līdz ar darbību raksturojošiem tehniskiem raksturlielumiem;

1

3

| c) | kuras līkuma režīma kategorijas (1) prasības ir piemērojamas, ja ir; |
| --- | --- |

c)

kuras līkuma režīma kategorijas (1) prasības ir piemērojamas, ja ir;

1

| d) | kāda(-as) ir E klases tuvās gaismas nosacījumu papildu datu kopa(-as) saskaņā ar 5.3.2. punkta 14. tabulu, ja tāda(-as) ir; |
| --- | --- |

d)

kāda(-as) ir E klases tuvās gaismas nosacījumu papildu datu kopa(-as) saskaņā ar 5.3.2. punkta 14. tabulu, ja tāda(-as) ir;

| e) | kāda(-as) ir W klases tuvās gaismas nosacījumu kopa(-as) saskaņā ar 5.3.2. punktu, ja tāda(-as) ir; |
| --- | --- |

e)

kāda(-as) ir W klases tuvās gaismas nosacījumu kopa(-as) saskaņā ar 5.3.2. punktu, ja tāda(-as) ir;

| f) | kuras apgaismes vienības (2) nodrošina vai veido vienu vai vairākas tuvās gaismas robežas; |
| --- | --- |

f)

kuras apgaismes vienības (2) nodrošina vai veido vienu vai vairākas tuvās gaismas robežas;

2

| g) | indikāciju(-as) (1) saskaņā ar 5.3.5.1. punktu attiecībā uz ANO Noteikumu Nr. 48 6.22. punktu; |
| --- | --- |

g)

indikāciju(-as) (1) saskaņā ar 5.3.5.1. punktu attiecībā uz ANO Noteikumu Nr. 48 6.22. punktu;

1

| h) | kuras apgaismes vienības ir konstruētas, lai nodrošinātu minimālo tuvās gaismas apgaismojumu saskaņā ar 5.3.2.8.1. punktu; |
| --- | --- |

h)

kuras apgaismes vienības ir konstruētas, lai nodrošinātu minimālo tuvās gaismas apgaismojumu saskaņā ar 5.3.2.8.1. punktu;

| i) | uzstādīšanas un darbināšanas prasības testa vajadzībām; |
| --- | --- |

i)

uzstādīšanas un darbināšanas prasības testa vajadzībām;

| j) | citu būtisku informāciju; |
| --- | --- |

j)

citu būtisku informāciju;

| k) | LED moduļa(-u) gadījumā tam jāsatur:






  i) | LED moduļa(-u) īsa tehniskā specifikācija; |
| --- | --- | --- |

k)

LED moduļa(-u) gadījumā tam jāsatur:

LED

i)

LED moduļa(-u) īsa tehniskā specifikācija;

LED

| ii) | rasējums ar izmēriem un elektriskie un fotometriskie pamatlielumi, un nominālā gaismas plūsma, un par katru LED moduli – paziņojums, vai tas ir vai nav nomaināms; |
| --- | --- |

ii)

rasējums ar izmēriem un elektriskie un fotometriskie pamatlielumi, un nominālā gaismas plūsma, un par katru LED moduli – paziņojums, vai tas ir vai nav nomaināms;

LED

| iii) | gaismas avota elektroniskas vadības ierīces gadījumā – informācija par elektrisko saskarni, kāda nepieciešama apstiprināšanas testēšanai; |
| --- | --- |

iii)

gaismas avota elektroniskas vadības ierīces gadījumā – informācija par elektrisko saskarni, kāda nepieciešama apstiprināšanas testēšanai;

| l) | jebkādu(-as) citu(-as) priekšējā apgaismojuma vai priekšējās gaismas signalizācijas funkcija(-as), ko nodrošina lukturis(-i), kas ir grupēts(-i), kombinēts(-i) vai savstarpēji savietots(-i) sistēmas apgaismes vienībās, kurām tiek prasīts apstiprinājums; pietiekamu informāciju attiecīgā(-o) luktura(-u) identificēšanai un norādi uz noteikumiem, saskaņā ar kuriem tos paredzēts (atsevišķi) apstiprināt; |
| --- | --- |

l)

jebkādu(-as) citu(-as) priekšējā apgaismojuma vai priekšējās gaismas signalizācijas funkcija(-as), ko nodrošina lukturis(-i), kas ir grupēts(-i), kombinēts(-i) vai savstarpēji savietots(-i) sistēmas apgaismes vienībās, kurām tiek prasīts apstiprinājums; pietiekamu informāciju attiecīgā(-o) luktura(-u) identificēšanai un norādi uz noteikumiem, saskaņā ar kuriem tos paredzēts (atsevišķi) apstiprināt;

| 3.1.3.3. | tālās gaismas adaptēšanas gadījumā – kuras apgaismes vienības (2) nodrošina vai veido tālās gaismas un sensoru sistēmas pakāpenisku adaptēšanu līdz ar tehniskiem raksturlielumiem saistībā ar to darbību; |
| --- | --- |

3.1.3.3.

tālās gaismas adaptēšanas gadījumā – kuras apgaismes vienības (2

| 3.1.3.3.1. | drošības koncepciju, kā tā izklāstīta dokumentācijā, kas par tipa apstiprināšanas testu veikšanu atbildīgajam tehniskajam dienestam pieņemamā veidā:






  a) | apraksta sistēmas konstrukcijā iekļautos līdzekļus, lai nodrošinātu atbilstību 4.11.2.1. un 5.3.2.5.4. punkta noteikumiem; un |
| --- | --- | --- |

3.1.3.3.1.

drošības koncepciju, kā tā izklāstīta dokumentācijā, kas par tipa apstiprināšanas testu veikšanu atbildīgajam tehniskajam dienestam pieņemamā veidā:

a)

apraksta sistēmas konstrukcijā iekļautos līdzekļus, lai nodrošinātu atbilstību 4.11.2.1. un 5.3.2.5.4. punkta noteikumiem; un

| b) | dod instrukcijas par to verifikāciju saskaņā ar 5.3.2.6. punktu; un/vai |
| --- | --- |

b)

dod instrukcijas par to verifikāciju saskaņā ar 5.3.2.6. punktu; un/vai

| c) | dod piekļuvi attiecīgiem dokumentiem, kas pierāda sistēmas veiktspēju attiecībā uz līdzekļu, kas noteikti saskaņā ar 3.1.3.3.1. punkta a) apakšpunktu, piem., FMEA (“Atteiču režīmi un seku analīze”), FTA (“Kļūdu koka analīze”) vai jebkādā līdzīgā procesā, kas piemērots sistēmas drošības apsvērumiem, pietiekamu uzticamību un drošu darbināšanu; |
| --- | --- |

c)

dod piekļuvi attiecīgiem dokumentiem, kas pierāda sistēmas veiktspēju attiecībā uz līdzekļu, kas noteikti saskaņā ar 3.1.3.3.1. punkta a) apakšpunktu, piem., FMEA (“Atteiču režīmi un seku analīze”), FTA (“Kļūdu koka analīze”) vai jebkādā līdzīgā procesā, kas piemērots sistēmas drošības apsvērumiem, pietiekamu uzticamību un drošu darbināšanu;

FMEA

FTA

| 3.1.3.4. | ja nav noteikts citādi, divus nokomplektētus paraugus – vienu paraugu, kuru paredzēts uzstādīt transportlīdzekļa kreisajā pusē, un otru, kuru paredzēts uzstādīt transportlīdzekļa labajā pusē; |
| --- | --- |

3.1.3.4.

ja nav noteikts citādi, divus nokomplektētus paraugus – vienu paraugu, kuru paredzēts uzstādīt transportlīdzekļa kreisajā pusē, un otru, kuru paredzēts uzstādīt transportlīdzekļa labajā pusē;

| 3.1.3.5. | attiecībā uz visiem lukturiem ar plastmasas ārējām lēcām, izņemot pagriešanās gaismas lukturus – lēcu plastmasas materiāla paraugus (sk. 8. pielikumu); |
| --- | --- |

3.1.3.5.

attiecībā uz visiem lukturiem ar plastmasas ārējām lēcām, izņemot pagriešanās gaismas lukturus – lēcu plastmasas materiāla paraugus (sk. 8. pielikumu);

| 3.1.3.6. | AFS sistēmas gadījumā – vienu sistēmas, kurai prasīts apstiprinājums, parauga komplektu, ieskaitot montāžas ierīces, barošanas un darbināšanas ierīces un signālu ģeneratorus, ja tādi ir; |
| --- | --- |

3.1.3.6.

AFS

| 3.1.3.7. | tāda luktura tipa gadījumā, kas no jau apstiprināta tipa atšķiras tikai ar tirdzniecības nosaukumu vai preču zīmi, ir pietiekami, ja pieteikumam pievieno: |
| --- | --- |

3.1.3.7.

tāda luktura tipa gadījumā, kas no jau apstiprināta tipa atšķiras tikai ar tirdzniecības nosaukumu vai preču zīmi, ir pietiekami, ja pieteikumam pievieno:

| 3.1.3.7.1. | luktura ražotāja deklarāciju par to, ka iesniegtais tips ir identisks (izņemot tā tirdzniecības nosaukumu vai preču zīmi) apstiprinātam tipam, kuru identificē tā apstiprinājuma numurs, un ka to ražojis tas pats ražotājs; |
| --- | --- |

3.1.3.7.1.

luktura ražotāja deklarāciju par to, ka iesniegtais tips ir identisks (izņemot tā tirdzniecības nosaukumu vai preču zīmi) apstiprinātam tipam, kuru identificē tā apstiprinājuma numurs, un ka to ražojis tas pats ražotājs;

| 3.1.3.7.2. | divus paraugus, kam ir jaunais tirdzniecības nosaukums vai preču zīme, vai ekvivalentu dokumentāciju. |
| --- | --- |

3.1.3.7.2.

divus paraugus, kam ir jaunais tirdzniecības nosaukums vai preču zīme, vai ekvivalentu dokumentāciju.

| 3.2. | Apstiprinājums |
| --- | --- |

3.2.

Apstiprinājums

| 3.2.1. | Ja atbilstīgi 3.1. punktam apstiprinājumam iesniegtās ierīces atbilst šo noteikumu prasībām, piešķir apstiprinājumu. |
| --- | --- |

3.2.1.

Ja atbilstīgi 3.1. punktam apstiprinājumam iesniegtās ierīces atbilst šo noteikumu prasībām, piešķir apstiprinājumu.

| 3.2.2. | Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru, un ar to marķē ierīces atbilstoši 3.3. punkta prasībām. Viena un tā pati Nolīguma puse nepiešķir vienu un to pašu numuru citam ierīces tipam, uz kuru attiecas šie noteikumi. |
| --- | --- |

3.2.2.

Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru, un ar to marķē ierīces atbilstoši 3.3. punkta prasībām. Viena un tā pati Nolīguma puse nepiešķir vienu un to pašu numuru citam ierīces tipam, uz kuru attiecas šie noteikumi.

| 3.2.3. | Paziņojumu par ierīces tipa apstiprinājumu vai apstiprinājuma paplašinājumu vai atteikumu, vai anulēšanu atbilstīgi šiem noteikumiem nosūta šos noteikumus piemērojošajām 1958. gada Nolīguma pusēm, izmantojot šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam atbilstošu veidlapu. |
| --- | --- |

3.2.3.

Paziņojumu par ierīces tipa apstiprinājumu vai apstiprinājuma paplašinājumu vai atteikumu, vai anulēšanu atbilstīgi šiem noteikumiem nosūta šos noteikumus piemērojošajām 1958. gada Nolīguma pusēm, izmantojot šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam atbilstošu veidlapu.

| 3.2.4. | Ja apstiprinājums tiek prasīts AFS, kuru nav paredzēts iekļaut kā daļu no transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma saskaņā ar Noteikumiem Nr. 48: |
| --- | --- |

3.2.4.

Ja apstiprinājums tiek prasīts AFS

| 3.2.4.1. | pieteikuma iesniedzējam jāiesniedz pietiekama dokumentācija, kas pierāda sistēmas spēju atbilst ANO Noteikumu Nr. 48 6.22. punkta nosacījumiem, kad tā pareizi uzstādīta, un |
| --- | --- |

3.2.4.1.

pieteikuma iesniedzējam jāiesniedz pietiekama dokumentācija, kas pierāda sistēmas spēju atbilst ANO Noteikumu Nr. 48 6.22. punkta nosacījumiem, kad tā pareizi uzstādīta, un

| 3.2.4.2. | sistēmai jābūt apstiprinātai atbilstīgi ANO Noteikumiem Nr. 10. |
| --- | --- |

3.2.4.2.

sistēmai jābūt apstiprinātai atbilstīgi ANO Noteikumiem Nr. 10.

| 3.2.4.3. | Simboli, kas identificē ceļa apgaismes funkciju, kurai piešķirts tipa apstiprinājums

  1. tabula


  Simbolu/kombināciju saraksts (pilns saraksts dots 1. pielikumā ”Paziņojums“)







  Lukturis (funkcija) | Simbols |
| --- | --- | --- |
| A klases tālās gaismas lukturis | R |
| A klases tuvās gaismas lukturis (asimetriskas) | C |
| B klases tālās gaismas lukturis | HR |
| B klases tuvās gaismas lukturis (asimetriskas) | HC |
| D klases tālās gaismas lukturis (GDL) | DR |
| D klases tuvās gaismas lukturis (GDL asimetriskas) | DC |
| Adaptīvā priekšējā apgaismojuma sistēma (AFS): pamata tuvā gaisma | XC (4) |
| Adaptīvā priekšējā apgaismojuma sistēma (AFS): autoceļa tuvā gaisma | XCE (5) |
| Adaptīvā priekšējā apgaismojuma sistēma (AFS): pilsētas tuvā gaisma | XCV (4) |
| Adaptīvā priekšējā apgaismojuma sistēma (AFS): sliktu laikapstākļu tuvā gaisma | XCW (4) |
| Adaptīvā priekšējā apgaismojuma sistēma (AFS): tālā gaisma | XR (4) |
| AS klases tuvās gaismas lukturis (simetriskas) | C-AS |
| BS klases tuvās gaismas lukturis (simetriskas) | C-BS |
| CS klases tuvās gaismas lukturis (simetriskas) | WC-CS |
| DS klases tuvās gaismas lukturis (simetriskas) | WC-DS |
| ES klases tuvās gaismas lukturis (GDL simetriskas) | WC-ES |
| BS klases tālās gaismas lukturis | R-BS |
| CS klases tālās gaismas lukturis | WR-CS |
| DS klases tālās gaismas lukturis | WR-DS |
| ES klases tālās gaismas lukturis (GDL) | WR-ES |
| F3 klases priekšējais miglas lukturis | F3 |
| Pagriešanās gaismas lukturis | K |

3.2.4.3.

Simboli, kas identificē ceļa apgaismes funkciju, kurai piešķirts tipa apstiprinājums

1. tabula

1. tabula

Simbolu/kombināciju saraksts (pilns saraksts dots 1. pielikumā ”Paziņojums“)

Simbolu/kombināciju saraksts (pilns saraksts dots 1. pielikumā ”Paziņojums“)

Lukturis (funkcija)

Simbols

A klases tālās gaismas lukturis

R

A klases tuvās gaismas lukturis (asimetriskas)

C

B klases tālās gaismas lukturis

HR

B klases tuvās gaismas lukturis (asimetriskas)

HC

D klases tālās gaismas lukturis (GDL)

GDL

DR

D klases tuvās gaismas lukturis (GDL asimetriskas)

GDL

DC

Adaptīvā priekšējā apgaismojuma sistēma (AFS): pamata tuvā gaisma

AFS

XC (4)

4

Adaptīvā priekšējā apgaismojuma sistēma (AFS): autoceļa tuvā gaisma

AFS

XCE (5)

5

Adaptīvā priekšējā apgaismojuma sistēma (AFS): pilsētas tuvā gaisma

AFS

XCV (4)

4

Adaptīvā priekšējā apgaismojuma sistēma (AFS): sliktu laikapstākļu tuvā gaisma

AFS

XCW (4)

4

Adaptīvā priekšējā apgaismojuma sistēma (AFS): tālā gaisma

AFS

XR (4)

4

AS klases tuvās gaismas lukturis (simetriskas)

C-AS

BS klases tuvās gaismas lukturis (simetriskas)

C-BS

CS klases tuvās gaismas lukturis (simetriskas)

WC-CS

DS klases tuvās gaismas lukturis (simetriskas)

WC-DS

ES klases tuvās gaismas lukturis (GDL simetriskas)

GDL

WC-ES

BS klases tālās gaismas lukturis

R-BS

CS klases tālās gaismas lukturis

WR-CS

DS klases tālās gaismas lukturis

WR-DS

ES klases tālās gaismas lukturis (GDL)

GDL

WR-ES

F3 klases priekšējais miglas lukturis

F3

Pagriešanās gaismas lukturis

K

Minimālajai “a” vērtībai 13. pielikuma 1. daļā jābūt vismaz 5 mm priekšējiem miglas lukturiem un pagriešanās gaismas lukturiem un visām citām ierīcēm – vismaz 5 mm, ja lēca ir plastmasas un vismaz 8 mm, ja lēca ir stikla.

| 3.2.4.4. | Saistībā ar grozījumiem attiecināmo izmaiņu indeksam katrai ierīcei jābūt šādam (sk. 6.1.1. punktu):

  2. tabula


  Grozījumu sērija un izmaiņu indekss









  Noteikumu grozījumu sērija | 00 | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Funkcija (lukturis) | Izmaiņu indekss konkrētajai funkcijai (lukturim) |
| A klases tālās gaismas lukturis | 0 | | |
| A klases tuvās gaismas lukturis (asimetriskas) | 0 | | |
| B klases tālās gaismas lukturis | 0 | | |
| B klases tuvās gaismas lukturis (asimetriskas) | 0 | | |
| D klases tālās gaismas lukturis (GDL) | 0 | | |
| D klases tuvās gaismas lukturis (GDL asimetriskas) | 0 | | |
| Adaptīvā priekšējā apgaismojuma sistēma (AFS): pamata tuvā gaisma | 0 | | |
| Adaptīvā priekšējā apgaismojuma sistēma (AFS): autoceļa tuvā gaisma | 0 | | |
| Adaptīvā priekšējā apgaismojuma sistēma (AFS): pilsētas tuvā gaisma | 0 | | |
| Adaptīvā priekšējā apgaismojuma sistēma (AFS): sliktu laikapstākļu tuvā gaisma | 0 | | |
| Adaptīvā priekšējā apgaismojuma sistēma (AFS): tālā gaisma | 0 | | |
| AS klases tuvās gaismas lukturis (simetriskas) | 0 | | |
| BS klases tuvās gaismas lukturis (simetriskas) | 0 | | |
| CS klases tuvās gaismas lukturis (simetriskas) | 0 | | |
| DS klases tuvās gaismas lukturis (simetriskas) | 0 | | |
| ES klases tuvās gaismas lukturis (GDL simetriskas) | 0 | | |
| BS klases tālās gaismas lukturis | 0 | | |
| CS klases tālās gaismas lukturis | 0 | | |
| DS klases tālās gaismas lukturis | 0 | | |
| ES klases tālās gaismas lukturis (GDL) | 0 | | |
| F3 klases priekšējais miglas lukturis | 0 | | |
| Pagriešanās gaismas lukturis | 0 | | |

3.2.4.4.

Saistībā ar grozījumiem attiecināmo izmaiņu indeksam katrai ierīcei jābūt šādam (sk. 6.1.1. punktu):

2. tabula

2. tabula

Grozījumu sērija un izmaiņu indekss

Grozījumu sērija un izmaiņu indekss

Noteikumu grozījumu sērija

00

Funkcija (lukturis)

Izmaiņu indekss konkrētajai funkcijai (lukturim)

A klases tālās gaismas lukturis

0

A klases tuvās gaismas lukturis (asimetriskas)

0

B klases tālās gaismas lukturis

0

B klases tuvās gaismas lukturis (asimetriskas)

0

D klases tālās gaismas lukturis (GDL)

GDL

0

D klases tuvās gaismas lukturis (GDL asimetriskas)

GDL

0

Adaptīvā priekšējā apgaismojuma sistēma (AFS): pamata tuvā gaisma

AFS

0

Adaptīvā priekšējā apgaismojuma sistēma (AFS): autoceļa tuvā gaisma

AFS

0

Adaptīvā priekšējā apgaismojuma sistēma (AFS): pilsētas tuvā gaisma

AFS

0

Adaptīvā priekšējā apgaismojuma sistēma (AFS): sliktu laikapstākļu tuvā gaisma

AFS

0

Adaptīvā priekšējā apgaismojuma sistēma (AFS): tālā gaisma

AFS

0

AS klases tuvās gaismas lukturis (simetriskas)

0

BS klases tuvās gaismas lukturis (simetriskas)

0

CS klases tuvās gaismas lukturis (simetriskas)

0

DS klases tuvās gaismas lukturis (simetriskas)

0

ES klases tuvās gaismas lukturis (GDL simetriskas)

GDL

0

BS klases tālās gaismas lukturis

0

CS klases tālās gaismas lukturis

0

DS klases tālās gaismas lukturis

0

ES klases tālās gaismas lukturis (GDL)

GDL

0

F3 klases priekšējais miglas lukturis

0

Pagriešanās gaismas lukturis

0

| 3.3. | Apstiprinājuma marķējuma zīme |
| --- | --- |

3.3.

Apstiprinājuma marķējuma zīme

| 3.3.1. | Vispārīgi noteikumi |
| --- | --- |

3.3.1.

Vispārīgi noteikumi

| 3.3.1.1. | Uz katras apstiprinātam tipam piederošas ierīces jābūt pietiekami lielai vietai 1958. gada Nolīgumā minētajam unikālajam identifikatoram (UI) un citiem marķējumiem, kā noteikts 3.3.2.6. punktā vai, ja tas nav tehniski iespējams, apstiprinājuma marķējumam ar papildu simboliem un citiem marķējumiem, kā attiecīgi noteikts 3.3.2. punktā. |
| --- | --- |

3.3.1.1.

Uz katras apstiprinātam tipam piederošas ierīces jābūt pietiekami lielai vietai 1958. gada Nolīgumā minētajam unikālajam identifikatoram (UI

| 3.3.1.2. | Marķējumu izkārtojuma piemēri ir parādīti 13. pielikumā. |
| --- | --- |

3.3.1.2.

Marķējumu izkārtojuma piemēri ir parādīti 13. pielikumā.

| 3.3.1.3. | Vietu UI vai apstiprinājuma marķējumam norāda 3.1.2. punktā minētajos rasējumos. |
| --- | --- |

3.3.1.3.

Vietu UI

| 3.3.1.4. | UI vai apstiprinājuma marķējuma zīmei kopā ar papildu simboliem jābūt skaidri salasāmai un neizdzēšamai. To drīkst izvietot uz luktura iekšējās vai ārējās daļas (caurspīdīgas vai ne), kuru nevar atdalīt no luktura caurspīdīgās gaismu izstarojošās daļas. Jebkurā gadījumā marķējumam jābūt redzamam, kad lukturis ir uzstādīts transportlīdzeklī vai kad ir atvērta transportlīdzekļa tāda kustīgā daļa kā motora pārsegs vai bagāžnieka pārsegs, vai durvis. |
| --- | --- |

3.3.1.4.

UI

| 3.3.1.5. | Grupētu, kombinētu vai savstarpēji savietotu lukturu gadījumā vienu UI vai apstiprinājuma marķējuma zīmi drīkst likt ar nosacījumu, ka visi grupētie, kombinētie vai savstarpēji savietotie lukturi atbilst attiecīgiem noteikumiem un ir izpildītas arī šādas prasības:






  a) | piemēro 3.3.2. punkta prasības; |
| --- | --- | --- |

3.3.1.5.

Grupētu, kombinētu vai savstarpēji savietotu lukturu gadījumā vienu UI

a)

piemēro 3.3.2. punkta prasības;

| b) | nevienu grupētu, kombinētu vai savstarpēji savietotu lukturu gaismas caurlaidīgo daļu nevar noņemt, vienlaikus nenoņemot apstiprinājuma marķējuma zīmi; |
| --- | --- |

b)

nevienu grupētu, kombinētu vai savstarpēji savietotu lukturu gaismas caurlaidīgo daļu nevar noņemt, vienlaikus nenoņemot apstiprinājuma marķējuma zīmi;

| c) | katra luktura simbolus atbilstoši noteikumiem, atbilstīgi kuriem ticis piešķirts apstiprinājums, marķē:






  i) | vai nu uz attiecīgās gaismu izstarojošās virsmas, |
| --- | --- | --- |

c)

katra luktura simbolus atbilstoši noteikumiem, atbilstīgi kuriem ticis piešķirts apstiprinājums, marķē:

i)

vai nu uz attiecīgās gaismu izstarojošās virsmas,

| ii) | vai grupā tā, ka katrs no grupētajiem, kombinētajiem vai savstarpēji savietotajiem lukturiem var tikt skaidri identificēts; |
| --- | --- |

ii)

vai grupā tā, ka katrs no grupētajiem, kombinētajiem vai savstarpēji savietotajiem lukturiem var tikt skaidri identificēts;

| d) | atsevišķas apstiprinājuma marķējuma zīmes sastāvdaļu lielums nedrīkst būt mazāks kā minimālais izmērs, kāds attiecīgajos noteikumos prasīts vismazākajai no atsevišķajām marķējuma zīmēm. |
| --- | --- |

d)

atsevišķas apstiprinājuma marķējuma zīmes sastāvdaļu lielums nedrīkst būt mazāks kā minimālais izmērs, kāds attiecīgajos noteikumos prasīts vismazākajai no atsevišķajām marķējuma zīmēm.

| 3.3.1.6. | Atšķirīgu tipu lukturu gadījumā, kuri atbilst vairāku noteikumu prasībām, kam ir tā pati ārējā vienas vai vairāku krāsu lēca, drīkst izmantot vienu apstiprinājuma marķējuma zīmi ar nosacījumu, ka:






  a) | katra luktura simboli atbilstoši noteikumiem, atbilstīgi kuriem ticis piešķirts apstiprinājums, ir marķēti atbilstoši 3.3.2. punktam; |
| --- | --- | --- |

3.3.1.6.

Atšķirīgu tipu lukturu gadījumā, kuri atbilst vairāku noteikumu prasībām, kam ir tā pati ārējā vienas vai vairāku krāsu lēca, drīkst izmantot vienu apstiprinājuma marķējuma zīmi ar nosacījumu, ka:

a)

katra luktura simboli atbilstoši noteikumiem, atbilstīgi kuriem ticis piešķirts apstiprinājums, ir marķēti atbilstoši 3.3.2. punktam;

| b) | uz luktura galvenā korpusa ir faktiskās(-o) funkcijas(-u) apstiprinājuma marķējuma zīme; |
| --- | --- |

b)

uz luktura galvenā korpusa ir faktiskās(-o) funkcijas(-u) apstiprinājuma marķējuma zīme;

| c) | atsevišķas apstiprinājuma marķējuma zīmes sastāvdaļu lielums nedrīkst būt mazāks kā minimālais izmērs, kāds attiecīgajos noteikumos prasīts vismazākajai no atsevišķajām marķējuma zīmēm. |
| --- | --- |

c)

atsevišķas apstiprinājuma marķējuma zīmes sastāvdaļu lielums nedrīkst būt mazāks kā minimālais izmērs, kāds attiecīgajos noteikumos prasīts vismazākajai no atsevišķajām marķējuma zīmēm.

| 3.3.1.7. | Ar citiem lukturiem grupētu, kombinētu vai savstarpēji savietotu lukturu gadījumā, kuru lēcas var tikt izmantotas citu tipu lukturiem, piemēro 3.3. punkta noteikumus. |
| --- | --- |

3.3.1.7.

Ar citiem lukturiem grupētu, kombinētu vai savstarpēji savietotu lukturu gadījumā, kuru lēcas var tikt izmantotas citu tipu lukturiem, piemēro 3.3. punkta noteikumus.

| 3.3.2. | Apstiprinājuma marķējumu veido: |
| --- | --- |

3.3.2.

Apstiprinājuma marķējumu veido:

| 3.3.2.1. | aplis, kurā ir burts “E”, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu (6); |
| --- | --- |

3.3.2.1.

aplis, kurā ir burts “E”, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu (6

| 3.3.2.2. | apstiprinājuma numurs, kā noteikts 3.2.2. punktā; |
| --- | --- |

3.3.2.2.

apstiprinājuma numurs, kā noteikts 3.2.2. punktā;

| 3.3.2.3. | šo noteikumu numurs, kam seko burts “R” un divi cipari, kas norāda apstiprinājuma izdošanas laikā spēkā esošo grozījumu sēriju; |
| --- | --- |

3.3.2.3.

šo noteikumu numurs, kam seko burts “R” un divi cipari, kas norāda apstiprinājuma izdošanas laikā spēkā esošo grozījumu sēriju;

| 3.3.2.4. | galveno lukturu, AFS un priekšējo miglas lukturu papildu simboli: |
| --- | --- |

3.3.2.4.

galveno lukturu, AFS

| 3.3.2.4.1. | galveno lukturu/AFS uzstādīšanas vienības gadījumā, kura atbilst tikai kreisās puses satiksmes prasībām – horizontāla bultiņa, kas vērsta uz labo pusi no novērotāja, kas stāv pretī galvenajam lukturim, t. i., uz to ceļa pusi, pa kuru notiek satiksme; |
| --- | --- |

3.3.2.4.1.

galveno lukturu/AFS

| 3.3.2.4.2. | galveno lukturu/AFS uzstādīšanas vienības gadījumā, kura konstruēta, lai atbilstu abu satiksmes sistēmu prasībām, izmantojot optiskās vienības vai gaismas avota(-u), vai LED moduļa(-u) iestatījumu pienācīgu regulēšanu – horizontāla, abpusēji vērsta bultiņa, kuras gali vērsti attiecīgi pa kreisi un pa labi; |
| --- | --- |

3.3.2.4.2.

galveno lukturu/AFS

LED

| 3.3.2.4.3. | uz F3 klases priekšējiem miglas lukturiem ar asimetrisku gaismas sadalījumu un kurus nevar uzstādīt transportlīdzekļa jebkurā pusē, jābūt bultiņai, kas vērsta uz transportlīdzekļa ārpusi; |
| --- | --- |

3.3.2.4.3.

uz F3 klases priekšējiem miglas lukturiem ar asimetrisku gaismas sadalījumu un kurus nevar uzstādīt transportlīdzekļa jebkurā pusē, jābūt bultiņai, kas vērsta uz transportlīdzekļa ārpusi;

| 3.3.2.4.4. | priekšējo miglas lukturu, galveno lukturu un AFS uzstādīšanas vienības, kas satur plastmasas materiāla lēcu, gadījumā – burtu grupa “PL”, kas atrodas līdzās apgaismojumu identificējošajiem simboliem; |
| --- | --- |

3.3.2.4.4.

priekšējo miglas lukturu, galveno lukturu un AFS

| 3.3.2.4.5. | tālās gaismas prasībām atbilstošu galveno lukturu/AFS uzstādīšanas vienības gadījumā – maksimālā gaismas stipruma indikācija, izteikta ar atsauces zīmi (I'M), kā noteikts 5.1.3.6. punktā, līdzās burtu “E” aptverošajam aplim.
  Grupētu vai savietotu tālās gaismas galveno lukturu/AFS apgaismes vienības gadījumā tālo gaismu kopējam maksimālajam gaismas stiprumam jābūt uzrādītam, kā norādīts iepriekš; |
| --- | --- |

3.3.2.4.5.

tālās gaismas prasībām atbilstošu galveno lukturu/AFS

M

Grupētu vai savietotu tālās gaismas galveno lukturu/AFS apgaismes vienības gadījumā tālo gaismu kopējam maksimālajam gaismas stiprumam jābūt uzrādītam, kā norādīts iepriekš;

AFS

| 3.3.2.4.6. | galveno lukturu/AFS uzstādīšanas vienības gadījumā, kas ir konstruēti tā, ka gaismas avots(-i) vai LED modulis(-ļi), kas izstaro galveno tuvās gaismas kūli, neieslēdzas vienlaikus ar citu apgaismes funkciju, ar kuru tas var būt savstarpēji savietots: slīpsvītra (/) pēc simbola, kas apstiprinājuma marķējumā norāda tuvo gaismu izstarojošo galveno lukturi. |
| --- | --- |

3.3.2.4.6.

galveno lukturu/AFS

LED

| 3.3.2.4.6.1. | Šo prasību nepiemēro galvenajiem lukturiem, kas atbilst D klases galveno lukturu prasībām, kuri ir konstruēti tā, ka tuvo gaismu un tālo gaismu nodrošina viens un tas pats lokizlādes gaismas avots; |
| --- | --- |

3.3.2.4.6.1.

Šo prasību nepiemēro galvenajiem lukturiem, kas atbilst D klases galveno lukturu prasībām, kuri ir konstruēti tā, ka tuvo gaismu un tālo gaismu nodrošina viens un tas pats lokizlādes gaismas avots;

| 3.3.2.4.7. | AFS gadījumā svītra virs burta(-iem) norāda, ka AFS funkciju(-as) dotajā sistēmas pusē nodrošina vairāk nekā viena uzstādīšanas vienība; |
| --- | --- |

3.3.2.4.7.

AFS

AFS

| 3.3.2.5. | Apstiprinājuma numuru un papildu simbolus novieto apļa tuvumā un vai nu virs, vai zem “E” burta, vai arī pa labi vai pa kreisi no šā burta. Apstiprinājuma numura cipariem ir jābūt burta “E” vienā pusē un vērstiem tajā pašā virzienā. |
| --- | --- |

3.3.2.5.

Apstiprinājuma numuru un papildu simbolus novieto apļa tuvumā un vai nu virs, vai zem “E” burta, vai arī pa labi vai pa kreisi no šā burta. Apstiprinājuma numura cipariem ir jābūt burta “E” vienā pusē un vērstiem tajā pašā virzienā.

| 3.3.2.6. | Citi marķējumi
  Uz ceļa apgaismes funkcijām vai sistēmām neizdzēšamā un skaidri salasāmā veidā jābūt norādītam pieteikuma iesniedzēja tirdzniecības nosaukumam vai preču zīmei un šādiem marķējumiem: |
| --- | --- |

3.3.2.6.

Citi marķējumi

Uz ceļa apgaismes funkcijām vai sistēmām neizdzēšamā un skaidri salasāmā veidā jābūt norādītam pieteikuma iesniedzēja tirdzniecības nosaukumam vai preču zīmei un šādiem marķējumiem:

| 3.3.2.6.1. | uzstādīšanas vienību gadījumā, kuras satur tuvo gaismu, kas konstruēta tā, lai atbilstu gan labās puses, gan kreisās puses kustības prasībām – marķējumiem, kas norāda optiskā mezgla abus iestatījumus uz transportlīdzekļa vai gaismas avotu uz reflektora; šiem marķējumiem jāsastāv no burtiem “R/D” labās puses satiksmes pozīcijai un burtiem “L/G” kreisās puses satiksmes pozīcijai; |
| --- | --- |

3.3.2.6.1.

uzstādīšanas vienību gadījumā, kuras satur tuvo gaismu, kas konstruēta tā, lai atbilstu gan labās puses, gan kreisās puses kustības prasībām – marķējumiem, kas norāda optiskā mezgla abus iestatījumus uz transportlīdzekļa vai gaismas avotu uz reflektora; šiem marķējumiem jāsastāv no burtiem “R/D” labās puses satiksmes pozīcijai un burtiem “L/G” kreisās puses satiksmes pozīcijai;

| 3.3.2.6.2. | lukturu ar nomaināmu(-iem) gaismas avotu(-iem) vai ar nomaināmiem gaismas moduļiem gadījumā – marķējumam, kas norāda:






  a) | AS, BS, CS, DS, ES un pagriešanās gaismas lukturiem noteikto gaismas avota(-u) kategoriju vai kategorijas; un/vai |
| --- | --- | --- |

3.3.2.6.2.

lukturu ar nomaināmu(-iem) gaismas avotu(-iem) vai ar nomaināmiem gaismas moduļiem gadījumā – marķējumam, kas norāda:

a)

AS, BS, CS, DS, ES un pagriešanās gaismas lukturiem noteikto gaismas avota(-u) kategoriju vai kategorijas; un/vai

| b) | gaismas avota moduļa specifisko identifikācijas kodu; un/vai |
| --- | --- |

b)

gaismas avota moduļa specifisko identifikācijas kodu; un/vai

| c) | galvenajiem lukturiem, priekšējiem miglas lukturiem un AFS – LED moduļa(-u) nominālo(-os) spriegumu(-us), nominālo(-ās) jaudu(-as) vatos un specifisko identifikācijas kodu; |
| --- | --- |

c)

galvenajiem lukturiem, priekšējiem miglas lukturiem un AFS – LED moduļa(-u) nominālo(-os) spriegumu(-us), nominālo(-ās) jaudu(-as) vatos un specifisko identifikācijas kodu;

AFS

LED

| 3.3.2.6.3. | lukturu ar gaismas avota moduli(-ļiem) gadījumā – marķējumam uz gaismas avota moduļa(-ļiem), kas norāda:






  a) | pieteikuma iesniedzēja tirdzniecības nosaukumu vai preču zīmi; |
| --- | --- | --- |

3.3.2.6.3.

lukturu ar gaismas avota moduli(-ļiem) gadījumā – marķējumam uz gaismas avota moduļa(-ļiem), kas norāda:

a)

pieteikuma iesniedzēja tirdzniecības nosaukumu vai preču zīmi;

| b) | moduļa specifisko identifikācijas kodu. Šim specifiskajam identifikācijas kodam jāsastāv sākumā no burtiem “MD”, kas apzīmē “MODULI”, kam seko apstiprinājuma marķējuma zīme bez apļa, kā norādīts 3.3.2.1. punktā; šo specifisko identifikācijas kodu norāda 3.1.2. punktā minētajos rasējumos. Apstiprinājuma marķējuma zīmei nav obligāti jābūt tādai pašai kā uz luktura, kurā moduli izmanto, bet abiem marķējumiem jābūt no viena un tā paša pieteikuma iesniedzēja; |
| --- | --- |

b)

moduļa specifisko identifikācijas kodu. Šim specifiskajam identifikācijas kodam jāsastāv sākumā no burtiem “MD”, kas apzīmē “MODULI”, kam seko apstiprinājuma marķējuma zīme bez apļa, kā norādīts 3.3.2.1. punktā; šo specifisko identifikācijas kodu norāda 3.1.2. punktā minētajos rasējumos. Apstiprinājuma marķējuma zīmei nav obligāti jābūt tādai pašai kā uz luktura, kurā moduli izmanto, bet abiem marķējumiem jābūt no viena un tā paša pieteikuma iesniedzēja;

| c) | pagriešanās gaismas luktura gadījumā – nominālo spriegumu vai sprieguma diapazonu.
  Ja gaismas avota modulis(-ļi) nav nomaināms(-i), to (tos) nav obligāti marķēt; |
| --- | --- |

c)

pagriešanās gaismas luktura gadījumā – nominālo spriegumu vai sprieguma diapazonu.

Ja gaismas avota modulis(-ļi) nav nomaināms(-i), to (tos) nav obligāti marķēt;

| 3.3.2.6.4. | pagriešanās gaismas luktura gadījumā ar:






  a) | gaismas avota elektronisku vadības ierīci vai |
| --- | --- | --- |

3.3.2.6.4.

pagriešanās gaismas luktura gadījumā ar:

a)

gaismas avota elektronisku vadības ierīci vai

| b) | nenomaināmiem gaismas avotiem, un/vai |
| --- | --- |

b)

nenomaināmiem gaismas avotiem, un/vai

| c) | gaismas avota moduli(-ļiem):
  nominālā sprieguma vai sprieguma diapazona marķējumam; |
| --- | --- |

c)

gaismas avota moduli(-ļiem):

nominālā sprieguma vai sprieguma diapazona marķējumam;

| 3.3.2.6.5. | uz gaismas avota elektroniskās vadības ierīces: |
| --- | --- |

3.3.2.6.5.

uz gaismas avota elektroniskās vadības ierīces:

| 3.3.2.6.5.1. | galveno lukturu, AFS un priekšējo miglas lukturu gadījumā:
  ja gaismas avota elektroniskās vadības ierīci, kas nav LED moduļa daļa, izmanto LED moduļa(-u) darbināšanai, tā jāmarķē ar tās(-o) specifisko(-ajiem) identifikācijas kodu(-iem), nominālo ieejas spriegumu un jaudu vatos; |
| --- | --- |

3.3.2.6.5.1.

galveno lukturu, AFS

ja gaismas avota elektroniskās vadības ierīci, kas nav LED moduļa daļa, izmanto LED moduļa(-u) darbināšanai, tā jāmarķē ar tās(-o) specifisko(-ajiem) identifikācijas kodu(-iem), nominālo ieejas spriegumu un jaudu vatos;

LED

LED

| 3.3.2.6.5.2. | pagriešanās gaismas lukturu gadījumā:
  uz gaismas avota elektroniskās vadības ierīces, kas ir luktura daļa, bet nav ietverta luktura korpusā, jābūt ražotāja nosaukumam un tā identifikācijas numuram; |
| --- | --- |

3.3.2.6.5.2.

pagriešanās gaismas lukturu gadījumā:

uz gaismas avota elektroniskās vadības ierīces, kas ir luktura daļa, bet nav ietverta luktura korpusā, jābūt ražotāja nosaukumam un tā identifikācijas numuram;

| 3.3.2.6.6. | ja AFS, priekšējie miglas lukturi un galvenie lukturi, izņemot AS, BS, CS, DS un ES klases, atbilst 7. pielikuma prasībām tikai ar 12 V barošanu – marķējumam, kas sastāv no slīpi pārsvītrota (X) numura 24 līdzās gaismas avota(-u) turētājam(-iem); |
| --- | --- |

3.3.2.6.6.

ja AFS

X

| 3.3.2.6.7. | ja L un T kategorijas transportlīdzekļu galvenajam lukturim ir papildu apgaismes vienība(-as): |
| --- | --- |

3.3.2.6.7.

ja L un T kategorijas transportlīdzekļu galvenajam lukturim ir papildu apgaismes vienība(-as):

| 3.3.2.6.7.1. | uz galveno tuvās gaismas kūli izstarojošajiem galvenajiem lukturiem jābūt 3.3.2.6.7.2.2. punktā minētās(-o) papildu apgaismes vienības(-u) specifiskajam identifikācijas kodam; |
| --- | --- |

3.3.2.6.7.1.

uz galveno tuvās gaismas kūli izstarojošajiem galvenajiem lukturiem jābūt 3.3.2.6.7.2.2. punktā minētās(-o) papildu apgaismes vienības(-u) specifiskajam identifikācijas kodam;

| 3.3.2.6.7.2. | uz papildu apgaismes vienības(-ām) jābūt pieteikuma iesniedzēja tirdzniecības nosaukumam vai preču zīmei un šādiem marķējumiem: |
| --- | --- |

3.3.2.6.7.2.

uz papildu apgaismes vienības(-ām) jābūt pieteikuma iesniedzēja tirdzniecības nosaukumam vai preču zīmei un šādiem marķējumiem:

| 3.3.2.6.7.2.1. | gaismas avota(-u) gadījumā – to kategorijai(-ām), un/vai

  LED moduļa(-u) gadījumā – LED moduļa(-u) nominālajam spriegumam un nominālajai jaudai vatos, un specifiskajam(-iem) identifikācijas kodam(-iem); |
| --- | --- |

3.3.2.6.7.2.1.

gaismas avota(-u) gadījumā – to kategorijai(-ām), un/vai

LED moduļa(-u) gadījumā – LED moduļa(-u) nominālajam spriegumam un nominālajai jaudai vatos, un specifiskajam(-iem) identifikācijas kodam(-iem);

LED

LED

| 3.3.2.6.7.2.2. | papildu apgaismes vienības(-u) specifiskajam(-iem) identifikācijas kodam(-iem). Šim marķējumam ir jābūt skaidri salasāmam un neizdzēšamam.
  Šim specifiskajam identifikācijas kodam jāsastāv sākumā no burtiem “ALU”, kas apzīmē “papildu apgaismes vienību”, kam seko apstiprinājuma marķējuma zīme bez apļa un, ja izmanto vairākas neidentiskas papildu apgaismes vienības, papildu simboli vai rakstzīmes. Šis specifiskais identifikācijas kods jāparāda rasējumos. Apstiprinājuma marķējumam nav obligāti jābūt tādam pašam kā uz luktura, kurā izmanto papildu apgaismes vienību(-as), bet abiem marķējumiem jābūt no viena un tā paša pieteikuma iesniedzēja. |
| --- | --- |

3.3.2.6.7.2.2.

papildu apgaismes vienības(-u) specifiskajam(-iem) identifikācijas kodam(-iem). Šim marķējumam ir jābūt skaidri salasāmam un neizdzēšamam.

Šim specifiskajam identifikācijas kodam jāsastāv sākumā no burtiem “ALU”, kas apzīmē “papildu apgaismes vienību”, kam seko apstiprinājuma marķējuma zīme bez apļa un, ja izmanto vairākas neidentiskas papildu apgaismes vienības, papildu simboli vai rakstzīmes. Šis specifiskais identifikācijas kods jāparāda rasējumos. Apstiprinājuma marķējumam nav obligāti jābūt tādam pašam kā uz luktura, kurā izmanto papildu apgaismes vienību(-as), bet abiem marķējumiem jābūt no viena un tā paša pieteikuma iesniedzēja.

| 3.3.3. | Apstiprinājuma marķējumu drīkst aizstāt ar unikālo identifikatoru (UI), ja tāds pieejams. Unikālā identifikatora zīmei ir jāatbilst turpmāk paraugā norādītajam formātam: |
| --- | --- |

3.3.3.

Apstiprinājuma marķējumu drīkst aizstāt ar unikālo identifikatoru (UI

Image 87

a ≥ 8 mm

Dotais unikālais identifikators (UI), marķēts uz luktura, norāda, ka attiecīgais tips ir apstiprināts un ka attiecīgā informācija par šo tipa apstiprinājumu ir pieejama ANO drošajā interneta datubāzē, izmantojot 163210 kā unikālo identifikatoru.

UI

| 3.4. | Ceļa apgaismes ierīces pārveidojumi un apstiprinājuma paplašinājums |
| --- | --- |

3.4.

Ceļa apgaismes ierīces pārveidojumi un apstiprinājuma paplašinājums

| 3.4.1. | Par katru luktura tipa pārveidojumu paziņo tipa apstiprinātājai iestādei, kas tipu apstiprinājusi. Šī iestāde tad drīkst vai nu: |
| --- | --- |

3.4.1.

Par katru luktura tipa pārveidojumu paziņo tipa apstiprinātājai iestādei, kas tipu apstiprinājusi. Šī iestāde tad drīkst vai nu:

| 3.4.1.1. | uzskatīt, ka veiktajiem pārveidojumiem nevarētu būt vērā ņemamas negatīvas sekas un ka lukturis jebkurā gadījumā joprojām atbilst prasībām; vai |
| --- | --- |

3.4.1.1.

uzskatīt, ka veiktajiem pārveidojumiem nevarētu būt vērā ņemamas negatīvas sekas un ka lukturis jebkurā gadījumā joprojām atbilst prasībām; vai

| 3.4.1.2. | pieprasīt atkārtotu testa ziņojumu no tehniskā dienesta, kas atbildīgs par testu veikšanu. |
| --- | --- |

3.4.1.2.

pieprasīt atkārtotu testa ziņojumu no tehniskā dienesta, kas atbildīgs par testu veikšanu.

| 3.4.2. | Par apstiprinājuma apstiprināšanu vai atteikumu, norādot izmaiņas, paziņo šos noteikumus piemērojošajām 1958. gada Nolīguma pusēm saskaņā ar 3.2.3. punktā noteikto procedūru. |
| --- | --- |

3.4.2.

Par apstiprinājuma apstiprināšanu vai atteikumu, norādot izmaiņas, paziņo šos noteikumus piemērojošajām 1958. gada Nolīguma pusēm saskaņā ar 3.2.3. punktā noteikto procedūru.

| 3.4.3. | Tipa apstiprinātāja iestāde, kas izdod apstiprinājuma paplašinājumu, piešķir šim paplašinājumam sērijas numuru un, izmantojot šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam atbilstošu paziņojuma veidlapu, informē par to pārējās 1958. gada Nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, atbilstīgi kuriem apstiprinājums ir piešķirts. |
| --- | --- |

3.4.3.

Tipa apstiprinātāja iestāde, kas izdod apstiprinājuma paplašinājumu, piešķir šim paplašinājumam sērijas numuru un, izmantojot šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam atbilstošu paziņojuma veidlapu, informē par to pārējās 1958. gada Nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, atbilstīgi kuriem apstiprinājums ir piešķirts.

| 3.5. | Ražošanas atbilstība
  Ražošanas atbilstības procedūrām jāatbilst 1958. gada Nolīguma 1. papildinājumā (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) noteiktajām, ievērojot šādas prasības. |
| --- | --- |

3.5.

Ražošanas atbilstība

Ražošanas atbilstības procedūrām jāatbilst 1958. gada Nolīguma 1. papildinājumā (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) noteiktajām, ievērojot šādas prasības.

| 3.5.1. | Atbilstīgi šiem noteikumiem apstiprinātas ceļa apgaismes ierīces ražo tā, ka tās atbilst apstiprinātajam tipam, izpildot 4.16. un 5. punktā noteiktās prasības. |
| --- | --- |

3.5.1.

Atbilstīgi šiem noteikumiem apstiprinātas ceļa apgaismes ierīces ražo tā, ka tās atbilst apstiprinātajam tipam, izpildot 4.16. un 5. punktā noteiktās prasības.

| 3.5.1.1. | Jāievēro šo noteikumu 2. pielikumā noteiktais prasību minimums ražošanas atbilstības kontroles procedūrām. |
| --- | --- |

3.5.1.1.

Jāievēro šo noteikumu 2. pielikumā noteiktais prasību minimums ražošanas atbilstības kontroles procedūrām.

| 3.5.1.2. | Jāievēro šo noteikumu 3. pielikumā noteiktais prasību minimums inspektora veiktai paraugu ņemšanai. |
| --- | --- |

3.5.1.2.

Jāievēro šo noteikumu 3. pielikumā noteiktais prasību minimums inspektora veiktai paraugu ņemšanai.

| 3.5.2. | Tipa apstiprinājumu piešķīrusī tipa apstiprinātāja iestāde jebkurā laikā drīkst verificēt katrā ražotnē piemērotās atbilstības kontroles metodes. Šādu verifikāciju normāls biežums ir reize divos gados. |
| --- | --- |

3.5.2.

Tipa apstiprinājumu piešķīrusī tipa apstiprinātāja iestāde jebkurā laikā drīkst verificēt katrā ražotnē piemērotās atbilstības kontroles metodes. Šādu verifikāciju normāls biežums ir reize divos gados.

| 3.5.3. | Attiecībā uz ierīcēm, kas atbilst tikai 5.6. punktam (pagriešanās gaismas lukturi), un nenomaināma(-u) kvēldiega gaismas avota(-u) vai ar nenomaināmu(-iem) kvēldiega gaismas avotu(-iem) aprīkota gaismas avota moduļa(-u) gadījumā pieteikuma iesniedzējs tipa apstiprinājuma dokumentācijai pievieno ziņojumu (ko izdevis tipa apstiprinājuma dokumentācijā norādītais ražotājs), kas ir pieņemams par tipa apstiprināšanu atbildīgajai iestādei un kas pierāda šo nenomaināmo kvēldiega gaismas avotu atbilstību IEC 60809 3. izdevuma 4.11. punkta prasībām. |
| --- | --- |

3.5.3.

Attiecībā uz ierīcēm, kas atbilst tikai 5.6. punktam (pagriešanās gaismas lukturi), un nenomaināma(-u) kvēldiega gaismas avota(-u) vai ar nenomaināmu(-iem) kvēldiega gaismas avotu(-iem) aprīkota gaismas avota moduļa(-u) gadījumā pieteikuma iesniedzējs tipa apstiprinājuma dokumentācijai pievieno ziņojumu (ko izdevis tipa apstiprinājuma dokumentācijā norādītais ražotājs), kas ir pieņemams par tipa apstiprināšanu atbildīgajai iestādei un kas pierāda šo nenomaināmo kvēldiega gaismas avotu atbilstību IEC 60809 3. izdevuma 4.11. punkta prasībām.

| 3.5.4. | Ceļa apgaismes ierīces ar acīmredzamiem defektiem neņem vērā. |
| --- | --- |

3.5.4.

Ceļa apgaismes ierīces ar acīmredzamiem defektiem neņem vērā.

| 3.5.5. | Atskaites zīmi neņem vērā. |
| --- | --- |

3.5.5.

Atskaites zīmi neņem vērā.

| 3.5.6. | Mērījumu punktus, kas doti B daļas 8. tabulā, neņem vērā. |
| --- | --- |

3.5.6.

Mērījumu punktus, kas doti B daļas 8. tabulā, neņem vērā.

| 3.5.7. | Mērījumu punktus, kas doti 35. tabulas 8. līdz 15. punktā, neņem vērā. |
| --- | --- |

3.5.7.

Mērījumu punktus, kas doti 35. tabulas 8. līdz 15. punktā, neņem vērā.

| 3.6. | Sankcijas par ražošanas neatbilstību |
| --- | --- |

3.6.

Sankcijas par ražošanas neatbilstību

| 3.6.1. | Atbilstīgi šiem noteikumiem piešķirto ierīces apstiprinājumu drīkst anulēt, ja konstatē neatbilstību iepriekš noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

3.6.1.

Atbilstīgi šiem noteikumiem piešķirto ierīces apstiprinājumu drīkst anulēt, ja konstatē neatbilstību iepriekš noteiktajām prasībām.

| 3.6.2. | Ja šos noteikumus piemērojoša Nolīguma puse anulē tās iepriekš piešķirtu apstiprinājumu, tā nekavējoties par to informē pārējās šos noteikumus piemērojošās Nolīguma puses, izmantojot šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam atbilstošu paziņojuma veidlapu. |
| --- | --- |

3.6.2.

Ja šos noteikumus piemērojoša Nolīguma puse anulē tās iepriekš piešķirtu apstiprinājumu, tā nekavējoties par to informē pārējās šos noteikumus piemērojošās Nolīguma puses, izmantojot šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam atbilstošu paziņojuma veidlapu.

| 3.7. | Ražošanas pilnīga izbeigšana
  Ja apstiprinājuma turētājs pilnībā izbeidz ražot atbilstīgi šiem noteikumiem apstiprinātu ierīci, tas par to informē iestādi, kas piešķīrusi apstiprinājumu. Saņēmusi attiecīgo paziņojumu, šī iestāde par to informē pārējās šos noteikumus piemērojošās 1958. gada Nolīguma puses, izmantojot šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam atbilstošu paziņojuma veidlapu. |
| --- | --- |

3.7.

Ražošanas pilnīga izbeigšana

Ja apstiprinājuma turētājs pilnībā izbeidz ražot atbilstīgi šiem noteikumiem apstiprinātu ierīci, tas par to informē iestādi, kas piešķīrusi apstiprinājumu. Saņēmusi attiecīgo paziņojumu, šī iestāde par to informē pārējās šos noteikumus piemērojošās 1958. gada Nolīguma puses, izmantojot šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam atbilstošu paziņojuma veidlapu.

| 3.8. | Par apstiprināšanas testu veikšanu atbildīgo tehnisko dienestu un tipa apstiprinātāju iestāžu nosaukumi un adreses
  ANO noteikumus piemērojošās 1958. gada Nolīguma puses paziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas sekretariātam par apstiprināšanas testiem atbildīgo tehnisko dienestu un to tipa apstiprinātāju iestāžu noskumus un adreses, kas piešķir tipa apstiprinājumu un kam nosūta citās valstīs izdotus paziņojumus par apstiprinājumu vai par apstiprinājuma paplašinājumu vai atteikumu, vai anulēšanu, vai par ražošanas pilnīgu izbeigšanu. |
| --- | --- |

3.8.

Par apstiprināšanas testu veikšanu atbildīgo tehnisko dienestu un tipa apstiprinātāju iestāžu nosaukumi un adreses

ANO noteikumus piemērojošās 1958. gada Nolīguma puses paziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas sekretariātam par apstiprināšanas testiem atbildīgo tehnisko dienestu un to tipa apstiprinātāju iestāžu noskumus un adreses, kas piešķir tipa apstiprinājumu un kam nosūta citās valstīs izdotus paziņojumus par apstiprinājumu vai par apstiprinājuma paplašinājumu vai atteikumu, vai anulēšanu, vai par ražošanas pilnīgu izbeigšanu.

4.   VISPĀRĪGĀS TEHNISKĀS PRASĪBAS

Apstiprināšanai iesniegtajiem lukturiem ir jāatbilst 4. un 5. punktā noteiktajām prasībām.

Šajos noteikumos piemēro prasības, as iekļauti ANO Noteikumu Nr. 48, 53, 74 vai 86 5. iedaļā “Vispārīgas specifikācijas” un 6. iedaļā “Atsevišķās specifikācijas” (un pielikumos, uz kuriem izdarītas atsauces šajās iedaļās), un to sēriju grozījumos, kuri ir spēkā luktura tipa apstiprinājuma pieteikuma iesniegšanas laikā.

Piemēro prasības, kas attiecas uz katru lukturi un transportlīdzekļa kategoriju(-ām), kurā paredzēts uzstādīt lukturi, ja luktura tipa apstiprināšanas laikā to verifikācija ir praktiski iespējama.

| 4.1. | Lukturiem ir jābūt konstruētiem un izgatavotiem tā, ka normālos lietošanas apstākļos un neraugoties uz vibrācijām, kurām tie var būt pakļauti šādā lietošanā, tiek nodrošināta to apmierinoša darbība un ka tie saglabā šajos noteikumos noteiktos raksturlielumus. |
| --- | --- |

4.1.

Lukturiem ir jābūt konstruētiem un izgatavotiem tā, ka normālos lietošanas apstākļos un neraugoties uz vibrācijām, kurām tie var būt pakļauti šādā lietošanā, tiek nodrošināta to apmierinoša darbība un ka tie saglabā šajos noteikumos noteiktos raksturlielumus.

| 4.2. | Lukturiem ir jābūt izgatavotiem tā, ka tie dod pienācīgu apgaismojumu bez apžilbināšanas, izstarojot tuvo gaismu, un labu apgaismojumu, izstarojot tālo gaismu. Līkuma izgaismošana drīkst tikt panākta, aktivizējot vienu papildu kvēldiega gaismas avotu, vienu vai vairākus papildu LED gaismas avotus vai vienu vai vairākus papildu LED moduļus, kas ir daļa no tuvo gaismu izstarojošā luktura. |
| --- | --- |

4.2.

Lukturiem ir jābūt izgatavotiem tā, ka tie dod pienācīgu apgaismojumu bez apžilbināšanas, izstarojot tuvo gaismu, un labu apgaismojumu, izstarojot tālo gaismu. Līkuma izgaismošana drīkst tikt panākta, aktivizējot vienu papildu kvēldiega gaismas avotu, vienu vai vairākus papildu LED

LED

| 4.3. | Lukturus aprīko ar ierīci, kas ļauj tos transportlīdzeklī noregulēt, lai tie atbilstu tiem piemērojamajiem noteikumiem. AS, BS, CS, DS un ES klases galvenajiem lukturiem šāda ierīce drīkst nodrošināt vai nenodrošināt horizontālu regulēšanu ar nosacījumu, ka galvenie lukturi ir konstruēti tā, ka tie var saglabāt pareizu horizontālu vērsumu pat pēc vertikālā vērsuma regulēšanas. Šāda ierīce nav obligāti jāuzstāda vienībām, kur reflektors nav atdalāms no izkliedējošās lēcas ar nosacījumu, ka šādas vienības izmanto tikai transportlīdzekļos, kur lukturu iestatījumu var regulēt ar citiem līdzekļiem. |
| --- | --- |

4.3.

Lukturus aprīko ar ierīci, kas ļauj tos transportlīdzeklī noregulēt, lai tie atbilstu tiem piemērojamajiem noteikumiem. AS, BS, CS, DS un ES klases galvenajiem lukturiem šāda ierīce drīkst nodrošināt vai nenodrošināt horizontālu regulēšanu ar nosacījumu, ka galvenie lukturi ir konstruēti tā, ka tie var saglabāt pareizu horizontālu vērsumu pat pēc vertikālā vērsuma regulēšanas. Šāda ierīce nav obligāti jāuzstāda vienībām, kur reflektors nav atdalāms no izkliedējošās lēcas ar nosacījumu, ka šādas vienības izmanto tikai transportlīdzekļos, kur lukturu iestatījumu var regulēt ar citiem līdzekļiem.

| 4.4. | Ja galveno tuvās gaismas kūli izstarojošais lukturis un tālu gaismu izstarojošais lukturis ir katrs aprīkots ar savu(-iem) gaismas avotu(-iem) vai LED moduli(-ļiem), regulēšanas ierīcei jāļauj atsevišķi regulēt galveno tuvās gaismas un tālās gaismas kūli.
  Tomēr šos noteikumus nepiemēro mezgliem ar nedalāmiem reflektoriem. |
| --- | --- |

4.4.

Ja galveno tuvās gaismas kūli izstarojošais lukturis un tālu gaismu izstarojošais lukturis ir katrs aprīkots ar savu(-iem) gaismas avotu(-iem) vai LED

Tomēr šos noteikumus nepiemēro mezgliem ar nedalāmiem reflektoriem.

| 4.5. | Gaismas avoti |
| --- | --- |

4.5.

Gaismas avoti

| 4.5.1. | Ierobežojumi gaismas avotiem |
| --- | --- |

4.5.1.

Ierobežojumi gaismas avotiem

| 4.5.1.1. | Lukturiem ir jābūt aprīkotiem tikai ar gaismas avotu(-iem), kas apstiprināts(-i) saskaņā ar ANO Noteikumiem Nr. 37, 99 un/vai 128 ar nosacījumu, ka ANO Noteikumos Nr. 37 un to sēriju grozījumos, kas ir spēkā tipa apstiprinājuma pieteikuma iesniegšanas laikā, vai ANO Noteikumos Nr. 99 un to sēriju grozījumos, kas ir spēkā tipa apstiprinājuma pieteikuma iesniegšanas laikā, vai ANO Noteikumos Nr. 128 un to sēriju grozījumos, kas ir spēkā tipa apstiprinājuma pieteikuma iesniegšanas laikā, nav noteikti izmantošanas ierobežojumi, un/vai LED moduli(-ļiem), un/vai gaismas avota moduli(-ļiem) (tikai pagriešanās gaismas lukturiem), un/vai nenomaināmu gaismas avotu (tikai pagriešanās gaismas lukturiem). |
| --- | --- |

4.5.1.1.

Lukturiem ir jābūt aprīkotiem tikai ar gaismas avotu(-iem), kas apstiprināts(-i) saskaņā ar ANO Noteikumiem Nr. 37, 99 un/vai 128 ar nosacījumu, ka ANO Noteikumos Nr. 37 un to sēriju grozījumos, kas ir spēkā tipa apstiprinājuma pieteikuma iesniegšanas laikā, vai ANO Noteikumos Nr. 99 un to sēriju grozījumos, kas ir spēkā tipa apstiprinājuma pieteikuma iesniegšanas laikā, vai ANO Noteikumos Nr. 128 un to sēriju grozījumos, kas ir spēkā tipa apstiprinājuma pieteikuma iesniegšanas laikā, nav noteikti izmantošanas ierobežojumi, un/vai LED moduli(-ļiem), un/vai gaismas avota moduli(-ļiem) (tikai pagriešanās gaismas lukturiem), un/vai nenomaināmu gaismas avotu (tikai pagriešanās gaismas lukturiem).

| 4.5.1.2. | Priekšējiem miglas lukturiem neatkarīgi no tā, vai gaismas avoti ir vai nav nomaināmi, jābūt aprīkotiem tikai ar vienu vai vairākiem gaismas avotiem, kuri apstiprināti saskaņā ar:






  a) | ANO Noteikumiem Nr. 37 vai |
| --- | --- | --- |

4.5.1.2.

Priekšējiem miglas lukturiem neatkarīgi no tā, vai gaismas avoti ir vai nav nomaināmi, jābūt aprīkotiem tikai ar vienu vai vairākiem gaismas avotiem, kuri apstiprināti saskaņā ar:

a)

ANO Noteikumiem Nr. 37 vai

| b) | ANO Noteikumiem Nr. 99, vai |
| --- | --- |

b)

ANO Noteikumiem Nr. 99, vai

| c) | ANO Noteikumiem Nr. 128; |
| --- | --- |

c)

ANO Noteikumiem Nr. 128;

un/vai vienu vai vairākiem LED moduļiem, ja piemēro 9. pielikuma prasības; testē atbilstību šīm prasībām.

LED

| 4.5.1.3. | D klases galvenos lukturus aprīko tikai ar: |
| --- | --- |

4.5.1.3.

D klases galvenos lukturus aprīko tikai ar:

| 4.5.1.3.1. | galvenā tuvās gaismas kūļa gadījumā – vienu lokizlādes gaismas avotu. Tuvajai gaismai ir pieļaujami maksimums divi šādi papildu gaismas avoti:






  a) | viens kvēldiega papildu gaismas avots, kas apstiprināts atbilstīgi ANO Noteikumiem Nr. 37, viens vai vairāki LED papildu gaismas avoti, kas apstiprināti saskaņā ar ANO Noteikumiem Nr 128, vai tuvās gaismas luktura iekšpusē drīkst izmantot vienu vai vairākus LED moduļus, lai veidotu līkuma izgaismošanu; |
| --- | --- | --- |

4.5.1.3.1.

galvenā tuvās gaismas kūļa gadījumā – vienu lokizlādes gaismas avotu. Tuvajai gaismai ir pieļaujami maksimums divi šādi papildu gaismas avoti:

a)

viens kvēldiega papildu gaismas avots, kas apstiprināts atbilstīgi ANO Noteikumiem Nr. 37, viens vai vairāki LED papildu gaismas avoti, kas apstiprināti saskaņā ar ANO Noteikumiem Nr 128, vai tuvās gaismas luktura iekšpusē drīkst izmantot vienu vai vairākus LED moduļus, lai veidotu līkuma izgaismošanu;

LED

LED

| b) | viens kvēldiega papildu gaismas avots, kas apstiprināts atbilstīgi ANO Noteikumiem Nr. 37, viens vai vairāki LED papildu gaismas avoti, kas apstiprināti saskaņā ar ANO Noteikumiem Nr 128, un/vai tuvās gaismas luktura iekšpusē drīkst izmantot vienu vai vairākus LED moduļus, lai ģenerētu infrasarkano starojumu. To/tos aktivizē tikai vienlaicīgi ar lokizlādes gaismas avotu. Pārstājot darboties lokizlādes gaismas avotam, šim kvēldiega, LED gaismas avota(-u) un/vai LED moduļa(-u) papildu gaismas avotam jāizslēdzas automātiski.
  Notiekot kvēldiega, LED gaismas avota un/vai LED moduļa papildu gaismas avota atteicei, galvenajam lukturim jāturpina atbilst tuvajai gaismai noteiktajām prasībām; |
| --- | --- |

b)

viens kvēldiega papildu gaismas avots, kas apstiprināts atbilstīgi ANO Noteikumiem Nr. 37, viens vai vairāki LED papildu gaismas avoti, kas apstiprināti saskaņā ar ANO Noteikumiem Nr 128, un/vai tuvās gaismas luktura iekšpusē drīkst izmantot vienu vai vairākus LED moduļus, lai ģenerētu infrasarkano starojumu. To/tos aktivizē tikai vienlaicīgi ar lokizlādes gaismas avotu. Pārstājot darboties lokizlādes gaismas avotam, šim kvēldiega, LED gaismas avota(-u) un/vai LED moduļa(-u) papildu gaismas avotam jāizslēdzas automātiski.

LED

LED

LED

LED

Notiekot kvēldiega, LED gaismas avota un/vai LED moduļa papildu gaismas avota atteicei, galvenajam lukturim jāturpina atbilst tuvajai gaismai noteiktajām prasībām;

LED

LED

| 4.5.1.3.2. | tālās gaismas gadījumā – vienu vai vairākiem gaismas avotiem, kas apstiprināti saskaņā ar ANO Noteikumiem Nr. 37, vienu vai vairākiem lokizlādes gaismas avotiem, kas apstiprināti saskaņā ar ANO Noteikumiem Nr. 99, vienu vai vairākiem LED gaismas avotiem, kas apstiprināti saskaņā ar ANO Noteikumiem Nr. 128, un/vai LED moduli(-iem). Ja tālās gaismas nodrošināšanai izmanto vienu vai vairākus gaismas avotus, šiem gaismas avotiem jābūt darbināmiem vienlaicīgi.
  Tāpat ir iespējams, ka viena no šiem gaismas avotiem izstarotās tālās gaismas daļa tiks izmantota vienīgi īslaicīgu signālu došanai (dot ceļu), kā to deklarējis pieteikuma iesniedzējs. To norāda attiecīgajā rasējumā, un paziņojuma veidlapā izdara attiecīgu piezīmi. |
| --- | --- |

4.5.1.3.2.

tālās gaismas gadījumā – vienu vai vairākiem gaismas avotiem, kas apstiprināti saskaņā ar ANO Noteikumiem Nr. 37, vienu vai vairākiem lokizlādes gaismas avotiem, kas apstiprināti saskaņā ar ANO Noteikumiem Nr. 99, vienu vai vairākiem LED

LED

Tāpat ir iespējams, ka viena no šiem gaismas avotiem izstarotās tālās gaismas daļa tiks izmantota vienīgi īslaicīgu signālu došanai (dot ceļu), kā to deklarējis pieteikuma iesniedzējs. To norāda attiecīgajā rasējumā, un paziņojuma veidlapā izdara attiecīgu piezīmi.

| 4.5.1.4. | A un B klases galvenos lukturus aprīko tikai ar: |
| --- | --- |

4.5.1.4.

A un B klases galvenos lukturus aprīko tikai ar:

| 4.5.1.4.1. | galvenā tuvās gaismas kūļa gadījumā – vienu kvēldiega gaismas avotu, kas apstiprināti saskaņā ar ANO Noteikumiem Nr. 37, vienu vai vairākiem LED gaismas avotiem, kas apstiprināti saskaņā ar ANO Noteikumiem Nr. 128, vai vienu vai vairākiem LED moduļiem. Tuvajai gaismai ir pieļaujami šādi papildu gaismas avoti:






  a) | viens kvēldiega papildu gaismas avots, kas apstiprināts atbilstīgi ANO Noteikumiem Nr. 37, viens vai vairāki LED papildu gaismas avoti, kas apstiprināti saskaņā ar ANO Noteikumiem Nr 128, vai tuvās gaismas luktura iekšpusē drīkst izmantot vienu vai vairākus LED moduļus, lai veidotu līkuma izgaismošanu; |
| --- | --- | --- |

4.5.1.4.1.

galvenā tuvās gaismas kūļa gadījumā – vienu kvēldiega gaismas avotu, kas apstiprināti saskaņā ar ANO Noteikumiem Nr. 37, vienu vai vairākiem LED

LED

a)

viens kvēldiega papildu gaismas avots, kas apstiprināts atbilstīgi ANO Noteikumiem Nr. 37, viens vai vairāki LED papildu gaismas avoti, kas apstiprināti saskaņā ar ANO Noteikumiem Nr 128, vai tuvās gaismas luktura iekšpusē drīkst izmantot vienu vai vairākus LED moduļus, lai veidotu līkuma izgaismošanu;

LED

LED

| b) | viens kvēldiega papildu gaismas avots, kas apstiprināts atbilstīgi ANO Noteikumiem Nr. 37, viens vai vairāki LED papildu gaismas avoti, kas apstiprināti saskaņā ar ANO Noteikumiem Nr 128, un/vai tuvās gaismas luktura iekšpusē drīkst izmantot vienu vai vairākus LED moduļus, lai ģenerētu infrasarkano starojumu. To/tos aktivizē tikai vienlaicīgi ar galveno tuvās gaismas kūli. Pārstājot darboties galvenajam tuvās gaismas kūlim, šim/šiem papildu gaismas avotam(-iem) un/vai LED modulim(-ļiem) jāizslēdzas automātiski. |
| --- | --- |

b)

viens kvēldiega papildu gaismas avots, kas apstiprināts atbilstīgi ANO Noteikumiem Nr. 37, viens vai vairāki LED papildu gaismas avoti, kas apstiprināti saskaņā ar ANO Noteikumiem Nr 128, un/vai tuvās gaismas luktura iekšpusē drīkst izmantot vienu vai vairākus LED moduļus, lai ģenerētu infrasarkano starojumu. To/tos aktivizē tikai vienlaicīgi ar galveno tuvās gaismas kūli. Pārstājot darboties galvenajam tuvās gaismas kūlim, šim/šiem papildu gaismas avotam(-iem) un/vai LED modulim(-ļiem) jāizslēdzas automātiski.

LED

LED

LED

Notiekot kvēldiega papildu gaismas avota vai viena no vairākiem papildu LED gaismas avotiem, vai viena vai vairāku papildu LED moduļu atteicei, galvenajam lukturim jāturpina atbilst tuvajai gaismai noteiktajām prasībām;

LED

LED

| 4.5.1.4.2. | tālās gaismas gadījumā neatkarīgi no galvenajam tuvās gaismas kūlim izmantojamā gaismas avota veida (LED modulis(-ļi) vai kvēldiega vai LED gaismas avots(-i)) – vienu vai vairākiem kvēldiega gaismas avotiem, kas apstiprināti saskaņā ar ANO Noteikumiem Nr. 37, vienu vai vairākiem LED gaismas avotiem, kas apstiprināti saskaņā ar ANO Noteikumiem Nr. 128, vai vienu vai vairākiem LED moduļiem. |
| --- | --- |

4.5.1.4.2.

tālās gaismas gadījumā neatkarīgi no galvenajam tuvās gaismas kūlim izmantojamā gaismas avota veida (LED

LED

LED

LED

| 4.5.1.5. | AS, BS, CS, DS klases galvenos lukturus aprīko tikai ar: |
| --- | --- |

4.5.1.5.

AS, BS, CS, DS klases galvenos lukturus aprīko tikai ar:

| 4.5.1.5.1. | galvenā tuvās gaismas kūļa gadījumā – vienu vai vairākiem kvēldiega gaismas avotiem, kas apstiprināti saskaņā ar ANO Noteikumiem Nr. 37, vienu vai vairākiem LED gaismas avotiem, kas apstiprināti saskaņā ar ANO Noteikumiem Nr. 128, un/vai vienu vai vairākiem LED moduļiem. Ja līkuma izgaismošanai lieto papildu gaismas avotu(-us) un/vai papildu apgaismes vienību(-as), izmanto tikai kvēldiega gaismas avotus, kas apstiprināti saskaņā ar ANO Noteikumiem Nr. 37, LED gaismas avotus, kas apstiprināti saskaņā ar ANO Noteikumiem Nr. 128, un/vai LED moduļus; |
| --- | --- |

4.5.1.5.1.

galvenā tuvās gaismas kūļa gadījumā – vienu vai vairākiem kvēldiega gaismas avotiem, kas apstiprināti saskaņā ar ANO Noteikumiem Nr. 37, vienu vai vairākiem LED

LED

LED

| 4.5.1.5.2. | tālās gaismas gadījumā neatkarīgi no galvenajam tuvās gaismas kūlim izmantojamā gaismas avota veida (LED modulis(-ļi) vai kvēldiega vai LED gaismas avots(-i)) – vienu vai vairākiem kvēldiega gaismas avotiem, kas apstiprināti saskaņā ar ANO Noteikumiem Nr. 37, vienu vai vairākiem LED gaismas avotiem, kas apstiprināti saskaņā ar ANO Noteikumiem Nr. 128, vai vienu vai vairākiem LED moduļiem. |
| --- | --- |

4.5.1.5.2.

tālās gaismas gadījumā neatkarīgi no galvenajam tuvās gaismas kūlim izmantojamā gaismas avota veida (LED

LED

LED

LED

| 4.5.1.6. | E klases galvenos lukturus aprīko tikai ar: |
| --- | --- |

4.5.1.6.

E klases galvenos lukturus aprīko tikai ar:

| 4.5.1.6.1. | galvenā tuvās gaismas kūļa gadījumā – vienu lokizlādes gaismas avotu, kas apstiprināts saskaņā ar ANO Noteikumiem Nr. 99, vienu vai vairākiem LED gaismas avotiem, kas apstiprināti saskaņā ar ANO Noteikumiem Nr. 128, vai vienu vai vairākiem LED moduļiem. Ja līkuma izgaismošanai lieto papildu gaismas avotu(-us) un/vai papildu apgaismes vienību(-as), izmanto tikai kvēldiega gaismas avotus, kas apstiprināti saskaņā ar ANO Noteikumiem Nr. 37, LED gaismas avotus, kas apstiprināti saskaņā ar ANO Noteikumiem Nr. 128, un/vai LED moduļus; |
| --- | --- |

4.5.1.6.1.

galvenā tuvās gaismas kūļa gadījumā – vienu lokizlādes gaismas avotu, kas apstiprināts saskaņā ar ANO Noteikumiem Nr. 99, vienu vai vairākiem LED

LED

LED

| 4.5.1.6.2. | tālās gaismas gadījumā neatkarīgi no galvenajam tuvās gaismas kūlim izmantojamā gaismas avota veida (LED modulis(-ļi) vai lokizlādes vai LED gaismas avots(-i)) – vienu vai vairākiem lokizlādes gaismas avotiem, kas apstiprināti saskaņā ar ANO Noteikumiem Nr. 99, vienu vai vairākiem LED gaismas avotiem, kas apstiprināti saskaņā ar ANO Noteikumiem Nr. 128, vai vienu vai vairākiem LED moduļiem. |
| --- | --- |

4.5.1.6.2.

tālās gaismas gadījumā neatkarīgi no galvenajam tuvās gaismas kūlim izmantojamā gaismas avota veida (LED

LED

LED

LED

| 4.5.1.7. | Pagriešanās gaismas lukturus aprīko tikai ar kādu vienu gaismas avotu vai šādu to kombināciju:






  a) | kvēldiega gaismas avoti, kas apstiprināti saskaņā ar ANO Noteikumiem Nr. 37; |
| --- | --- | --- |

4.5.1.7.

Pagriešanās gaismas lukturus aprīko tikai ar kādu vienu gaismas avotu vai šādu to kombināciju:

a)

kvēldiega gaismas avoti, kas apstiprināti saskaņā ar ANO Noteikumiem Nr. 37;

| b) | LED gaismas avoti, kas apstiprināti saskaņā ar ANO Noteikumiem Nr. 128; |
| --- | --- |

b)

LED gaismas avoti, kas apstiprināti saskaņā ar ANO Noteikumiem Nr. 128;

LED

| c) | LED modulis(-ļi); |
| --- | --- |

c)

LED modulis(-ļi);

LED

| d) | gaismas avota modulis(-ļi): |
| --- | --- |

d)

gaismas avota modulis(-ļi):

| e) | nenomaināms gaismas avots. |
| --- | --- |

e)

nenomaināms gaismas avots.

| 4.5.1.8. | C, E, V, W, R klases AFS aprīko tikai ar kādu vienu gaismas avotu vai šādu to kombināciju:






  a) | kvēldiega gaismas avoti, kas apstiprināti saskaņā ar ANO Noteikumiem Nr. 37; |
| --- | --- | --- |

4.5.1.8.

C, E, V, W, R klases AFS

a)

kvēldiega gaismas avoti, kas apstiprināti saskaņā ar ANO Noteikumiem Nr. 37;

| b) | lokizlādes gaismas avoti, kas apstiprināti saskaņā ar ANO Noteikumiem Nr. 99; |
| --- | --- |

b)

lokizlādes gaismas avoti, kas apstiprināti saskaņā ar ANO Noteikumiem Nr. 99;

| c) | LED gaismas avoti, kas apstiprināti saskaņā ar ANO Noteikumiem Nr. 128; |
| --- | --- |

c)

LED gaismas avoti, kas apstiprināti saskaņā ar ANO Noteikumiem Nr. 128;

LED

| d) | LED modulis(-ļi). |
| --- | --- |

d)

LED modulis(-ļi).

LED

Tomēr C klases (pamata) tuvo gaismu aprīko tikai ar nomaināmiem gaismas avotiem vai ar nomaināmiem vai nenomaināmiem LED moduļiem.

LED

| 4.5.2. | Vispārīgas prasības gaismas avotiem |
| --- | --- |

4.5.2.

Vispārīgas prasības gaismas avotiem

| 4.5.2.1. | Ja gaismas avota kategorija vai kategorijas lietojums ir ierobežots līdz lukturiem ekspluatācijā esošos transportlīdzekļos, kuri sākotnēji aprīkoti ar šādiem lukturiem, tipa apstiprinājuma pieteikuma iesniedzējam jādeklarē, ka lukturis paredzēts uzstādīšanai tikai šādos transportlīdzekļos; to ieraksta paziņojuma veidlapā. |
| --- | --- |

4.5.2.1.

Ja gaismas avota kategorija vai kategorijas lietojums ir ierobežots līdz lukturiem ekspluatācijā esošos transportlīdzekļos, kuri sākotnēji aprīkoti ar šādiem lukturiem, tipa apstiprinājuma pieteikuma iesniedzējam jādeklarē, ka lukturis paredzēts uzstādīšanai tikai šādos transportlīdzekļos; to ieraksta paziņojuma veidlapā.

| 4.5.2.2. | Nomaināma(-u) gaismas avota(-u) gadījumā:






  a) | luktura konstrukcijai ir jābūt tādai, ka gaismas avotu(-us) var nostiprināt tikai pareizajā pozīcijā; |
| --- | --- | --- |

4.5.2.2.

Nomaināma(-u) gaismas avota(-u) gadījumā:

a)

luktura konstrukcijai ir jābūt tādai, ka gaismas avotu(-us) var nostiprināt tikai pareizajā pozīcijā;

| b) | gaismas avota turētājam jāatbilst raksturlielumiem, kas noteikti IEC publikācijā 60061. Piemēro izmantotā(-o) gaismas avota(-u) kategorijai atbilstošo turētāja datu lapu. |
| --- | --- |

b)

gaismas avota turētājam jāatbilst raksturlielumiem, kas noteikti IEC publikācijā 60061. Piemēro izmantotā(-o) gaismas avota(-u) kategorijai atbilstošo turētāja datu lapu.

| 4.5.2.3. | Gaismas avota elektronisko(-ās) vadības ierīci(-es), ja attiecināms, uzskata par luktura daļu; tās drīkst būt LED moduļa(-u) daļa. |
| --- | --- |

4.5.2.3.

Gaismas avota elektronisko(-ās) vadības ierīci(-es), ja attiecināms, uzskata par luktura daļu; tās drīkst būt LED

| 4.5.2.4. | D un/vai ES klases galvenais lukturis un tā balasta sistēma vai gaismas avota vadības ierīce nedrīkst radīt starojuma vai barošanas līnijas traucējumus, kas izraisa citu elektrisko/elektronisko transportlīdzekļa sistēmu darbības traucējumus (7). |
| --- | --- |

4.5.2.4.

D un/vai ES klases galvenais lukturis un tā balasta sistēma vai gaismas avota vadības ierīce nedrīkst radīt starojuma vai barošanas līnijas traucējumus, kas izraisa citu elektrisko/elektronisko transportlīdzekļa sistēmu darbības traucējumus (7

| 4.5.2.5. | Ir atļauti tādi priekšējie miglas lukturi, kas konstruēti pastāvīgai darbībai kopā ar papildu sistēmu, kura vada izstarotās gaismas stiprumu, vai kas ir savstarpēji savietoti ar citu funkciju, izmantojot kopīgu gaismas avotu, un ir konstruēti pastāvīgai darbībai kopā ar papildu sistēmu, kura vada izstarotās gaismas stiprumu. |
| --- | --- |

4.5.2.5.

Ir atļauti tādi priekšējie miglas lukturi, kas konstruēti pastāvīgai darbībai kopā ar papildu sistēmu, kura vada izstarotās gaismas stiprumu, vai kas ir savstarpēji savietoti ar citu funkciju, izmantojot kopīgu gaismas avotu, un ir konstruēti pastāvīgai darbībai kopā ar papildu sistēmu, kura vada izstarotās gaismas stiprumu.

| 4.5.2.6. | Ja lukturis, izņemot AFS un pagriešanās gaismas lukturi, satur vienu vai vairākus gaismas avotus vai LED moduli(-ļus), kas izstaro galveno tuvās gaismas kūli vai priekšējo miglas gaismu un kopējā nominālā gaismas plūsma pārsniedz 2 000 lūmenus, to norāda 1. pielikumā dotajā paziņojuma veidlapā.
  Ja AFS satur gaismas avotus un/vai LED moduli(-ļus), kas izstaro pamata tuvo gaismu un apgaismes vienību kopējā nominālā gaismas plūsma, kā norādīts veidlapas 9.3.2.3. punktā, pārsniedz 2 000 lūmenus vienā pusē, to norāda 1. pielikumā dotajā paziņojuma veidlapā.

  LED moduļu objektīvo gaismas plūsmu mēra saskaņā ar 9. pielikuma 5. punktu. |
| --- | --- |

4.5.2.6.

Ja lukturis, izņemot AFS

LED

Ja AFS satur gaismas avotus un/vai LED moduli(-ļus), kas izstaro pamata tuvo gaismu un apgaismes vienību kopējā nominālā gaismas plūsma, kā norādīts veidlapas 9.3.2.3. punktā, pārsniedz 2 000 lūmenus vienā pusē, to norāda 1. pielikumā dotajā paziņojuma veidlapā.

AFS

LED

LED moduļu objektīvo gaismas plūsmu mēra saskaņā ar 9. pielikuma 5. punktu.

LED

| 4.5.2.7. | LED modulim jābūt:






  a) | noņemamam no tā ierīces tikai ar instrumentu palīdzību, ja vien paziņojuma veidlapā nav norādīts, ka LED modulis nav nomaināms, un |
| --- | --- | --- |

4.5.2.7.

LED

a)

noņemamam no tā ierīces tikai ar instrumentu palīdzību, ja vien paziņojuma veidlapā nav norādīts, ka LED modulis nav nomaināms, un

LED

| b) | konstruētam tā, ka neatkarīgi no instrumenta(-u) izmantošanas tas nav mehāniski savstarpēji apmaināms ar jebkādu nomaināmu, apstiprinātu gaismas avotu. |
| --- | --- |

b)

konstruētam tā, ka neatkarīgi no instrumenta(-u) izmantošanas tas nav mehāniski savstarpēji apmaināms ar jebkādu nomaināmu, apstiprinātu gaismas avotu.

| 4.5.3. | Konkrētas prasības gaismas avotiem |
| --- | --- |

4.5.3.

Konkrētas prasības gaismas avotiem

| 4.5.3.1. | Ja pagriešanās gaismas lukturi ir aprīkoti ar gaismas avota moduli(-ļiem), gaismas avota moduļa(-u) konstrukcijai jābūt tādai, ka:






  a) | katru gaismas avota moduli var nostiprināt tikai tam atvēlētajā un pareizā pozīcijā un to var noņemt tikai, izmantojot instrumentu(-us); |
| --- | --- | --- |

4.5.3.1.

Ja pagriešanās gaismas lukturi ir aprīkoti ar gaismas avota moduli(-ļiem), gaismas avota moduļa(-u) konstrukcijai jābūt tādai, ka:

a)

katru gaismas avota moduli var nostiprināt tikai tam atvēlētajā un pareizā pozīcijā un to var noņemt tikai, izmantojot instrumentu(-us);

| b) | ja ierīces korpusā izmanto vairāk nekā vienu gaismas avota moduli, gaismas avota moduļus ar atšķirīgiem raksturlielumiem nevar savstarpēji apmainīt tajā pašā luktura korpusā; |
| --- | --- |

b)

ja ierīces korpusā izmanto vairāk nekā vienu gaismas avota moduli, gaismas avota moduļus ar atšķirīgiem raksturlielumiem nevar savstarpēji apmainīt tajā pašā luktura korpusā;

| c) | gaismas avota modulis(-ļi) ir nodrošināts(-i) pret neatļautu iejaukšanos; |
| --- | --- |

c)

gaismas avota modulis(-ļi) ir nodrošināts(-i) pret neatļautu iejaukšanos;

| d) | gaismas avota modulis ir konstruēts tā, ka neatkarīgi no instrumenta(-u) izmantošanas to nevar mehāniski savstarpēji apmainīt ar jebkādu nomaināmu, apstiprinātu gaismas avotu. |
| --- | --- |

d)

gaismas avota modulis ir konstruēts tā, ka neatkarīgi no instrumenta(-u) izmantošanas to nevar mehāniski savstarpēji apmainīt ar jebkādu nomaināmu, apstiprinātu gaismas avotu.

| 4.5.3.2. | Attiecībā uz AFS un priekšējiem miglas lukturiem, kas aprīkoti ar LED gaismas avotu(-iem) un/vai LED moduli(-ļiem) |
| --- | --- |

4.5.3.2.

Attiecībā uz AFS

LED

LED

| 4.5.3.2.1. | Gaismas avota elektronisko(-ās) vadības ierīci(-es), kas saistīta(-as) ar LED moduļa(-u) darbību, ja attiecināms, uzskata par luktura daļu; tā (tās) drīkst būt LED moduļa(-u) daļa. |
| --- | --- |

4.5.3.2.1.

Gaismas avota elektronisko(-ās) vadības ierīci(-es), kas saistīta(-as) ar LED

LED

| 4.5.3.2.2. | Lukturim un LED modulim(-ļiem) jāatbilst attiecīgajām šo noteikumu 9. pielikumā noteiktajām prasībām. Testē atbilstību šīm prasībām. |
| --- | --- |

4.5.3.2.2.

Lukturim un LED

| 4.5.3.2.3. | A, B, D klases galveno lukturu un AFS visu LED gaismas avotu un/vai LED moduļu, kas izstaro galveno tuvās gaismas kūli un ko mēra, kā aprakstīts 9. pielikuma 5. punktā (tikai LED moduļiem), kopējai nominālajai gaismas plūsmai jābūt vienādai ar 1 000 lūmeniem vai lielākai. |
| --- | --- |

4.5.3.2.3.

A, B, D klases galveno lukturu un AFS

LED

LED

LED

| 4.5.3.2.4. | AS, BS, CS un DS klases galveno lukturu visu LED gaismas avotu un/vai LED moduļu, kas izstaro galveno tuvās gaismas kūli un ko mēra, kā aprakstīts 9. pielikuma 5. punktā (tikai LED moduļiem), kopējai nominālajai gaismas plūsmai jāiekļaujas šādās robežās.

  3. tabula


  “AS, BS, CS un DS klases – gaismas plūsmas minimuma un maksimuma robežas tuvajai gaismai” | AS klases galvenie lukturi | BS klases galvenie lukturi | CS klases galvenie lukturi | DS klases galvenie lukturi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuvās gaismas minimums | 150 lūmeni | 350 lūmeni | 500 lūmeni | 1 000 lūmeni |
| Tuvās gaismas maksimums | 900 lūmeni | 1 000 lūmeni | 2 000 lūmeni | 2 000 lūmeni |

4.5.3.2.4.

AS, BS, CS un DS klases galveno lukturu visu LED

LED

LED

3. tabula

3. tabula

“AS, BS, CS un DS klases – gaismas plūsmas minimuma un maksimuma robežas tuvajai gaismai”

“AS, BS, CS un DS klases – gaismas plūsmas minimuma un maksimuma robežas tuvajai gaismai”

AS klases galvenie lukturi

BS klases galvenie lukturi

CS klases galvenie lukturi

DS klases galvenie lukturi

Tuvās gaismas minimums

150 lūmeni

350 lūmeni

500 lūmeni

1 000 lūmeni

Tuvās gaismas maksimums

900 lūmeni

1 000 lūmeni

2 000 lūmeni

2 000 lūmeni

| 4.5.3.2.5. | ES klases galveno lukturu visu LED gaismas avotu un/vai LED moduļu, kas izstaro galveno tuvās gaismas kūli un ko mēra, kā aprakstīts 9. pielikuma 5. punktā, kopējai nominālajai gaismas plūsmai jāiekļaujas šādās robežās.

  4. tabula


  “ES klase – gaismas plūsmas minimuma robeža tuvajai gaismai” | ES klases galvenie lukturi |
| --- | --- | --- |
| Tuvās gaismas minimums | 2 000 lūmeni |

4.5.3.2.5.

ES klases galveno lukturu visu LED

LED

4. tabula

4. tabula

“ES klase – gaismas plūsmas minimuma robeža tuvajai gaismai”

“ES klase – gaismas plūsmas minimuma robeža tuvajai gaismai”

ES klases galvenie lukturi

Tuvās gaismas minimums

2 000 lūmeni

| 4.5.3.2.6. | Nomaināma LED moduļa gadījumā šā LED moduļa noņemšanu un nomaiņu, kā aprakstīts 9. pielikuma 1.4.1. punktā, demonstrē tehniskajam dienestam pieņemamā veidā. |
| --- | --- |

4.5.3.2.6.

Nomaināma LED

LED

| 4.5.3.2.7. | ANO Noteikumos Nr. 48 noteikts, ka LED moduļi drīkst saturēt citu gaismas avotu turētājus. |
| --- | --- |

4.5.3.2.7.

ANO Noteikumos Nr. 48 noteikts, ka LED

| 4.5.3.3. | AS, BS, CS un DS klases galveno lukturu galvenā tuvās gaismas kūļa katra kvēldiega gaisma avota standarta gaismas plūsma pie 13,2 V nepārsniedz 900 lm AS un BS klasei un 2 000 lm CS un DS klasei. |
| --- | --- |

4.5.3.3.

AS, BS, CS un DS klases galveno lukturu galvenā tuvās gaismas kūļa katra kvēldiega gaisma avota standarta gaismas plūsma pie 13,2 V nepārsniedz 900 lm AS un BS klasei un 2 000 lm CS un DS klasei.

| 4.6. | Luktura testēšana
  Atkarībā no izmantotā gaismas avota piemēro šādus nosacījumus. |
| --- | --- |

4.6.

Luktura testēšana

Atkarībā no izmantotā gaismas avota piemēro šādus nosacījumus.

| 4.6.1. | Nomaināmu kvēldiega gaismas avotu gadījumā |
| --- | --- |

4.6.1.

Nomaināmu kvēldiega gaismas avotu gadījumā

| 4.6.1.1. | Ja kvēldiega gaismas avoti darbojas tieši transportlīdzekļa sprieguma sistēmas apstākļos:
  lukturi pārbauda, izmantojot bezkrāsainus standarta (etalona) kvēldiega gaismas avotus, kā noteikts Noteikumos Nr. 37.
  Luktura, izņemot pagriešanās gaismas lukturus, testēšanas laikā kvēldiega gaismas avota(-u) barošanu iestata tā, lai iegūtu standarta gaismas plūsmu pie 13,2 V, kā norādīts ANO Noteikumu Nr. 37 attiecīgajā datu lapā.
  Pagriešanās gaismas lukturu testēšanas laikā kvēldiega gaismas avota(-u) barošanu iestata tā, lai iegūtu standarta gaismas plūsmu pie 13,2 V vai 13,5 V, kā norādīts ANO Noteikumu Nr. 37 attiecīgajā datu lapā.
  Tomēr, ja galvenajam tuvās gaismas kūlim izmanto H9 vai H9B kategorijas kvēldiega gaismas avotu, pieteikuma iesniedzējs drīkst izvēlēties standarta gaismas plūsmu pie 12,2 V vai 13,2 V, kā norādīts ANO Noteikumu Nr. 37 attiecīgajā datu lapā, un 1. pielikuma paziņojuma veidlapas 9. punktā norāda tipa apstiprinājumam izvēlēto spriegumu. |
| --- | --- |

4.6.1.1.

Ja kvēldiega gaismas avoti darbojas tieši transportlīdzekļa sprieguma sistēmas apstākļos:

lukturi pārbauda, izmantojot bezkrāsainus standarta (etalona) kvēldiega gaismas avotus, kā noteikts Noteikumos Nr. 37.

Luktura, izņemot pagriešanās gaismas lukturus, testēšanas laikā kvēldiega gaismas avota(-u) barošanu iestata tā, lai iegūtu standarta gaismas plūsmu pie 13,2 V, kā norādīts ANO Noteikumu Nr. 37 attiecīgajā datu lapā.

Pagriešanās gaismas lukturu testēšanas laikā kvēldiega gaismas avota(-u) barošanu iestata tā, lai iegūtu standarta gaismas plūsmu pie 13,2 V vai 13,5 V, kā norādīts ANO Noteikumu Nr. 37 attiecīgajā datu lapā.

Tomēr, ja galvenajam tuvās gaismas kūlim izmanto H9 vai H9B kategorijas kvēldiega gaismas avotu, pieteikuma iesniedzējs drīkst izvēlēties standarta gaismas plūsmu pie 12,2 V vai 13,2 V, kā norādīts ANO Noteikumu Nr. 37 attiecīgajā datu lapā, un 1. pielikuma paziņojuma veidlapas 9. punktā norāda tipa apstiprinājumam izvēlēto spriegumu.

| 4.6.1.2. | Lai fotometrisko mērījumu procesā aizsargātu standarta (etalona) kvēldiega gaismas avotu, ir atļauts veikt mērījumus pie gaismas plūsmas, kas ir atšķirīga no standarta gaismas plūsmas pie 13,2 V. Ja tehniskais dienests izvēlas veikt mērījumus šādā veidā, gaismas stiprumu koriģē, izmērīto vērtību reizinot ar standarta (etalona) kvēldiega gaismas avota individuālo koeficientu Flamp, lai verificētu atbilstību fotometriskajām prasībām, kur:
  F lamp = Φ reference / Φ test

  Φ reference ir standarta gaismas plūsma pie 13,2 V, kā norādīts ANO Noteikumu Nr. 37 attiecīgajā datu lapā,
  Φ test ir faktiskā gaismas plūsma, kas izmantota mērījumam.
  Taču, ja izvēlas standarta gaismas plūsmu pie 12,2 V, kā noteikts H9 vai H9B kategorijas datu lapā, šī procedūra nav atļauta. |
| --- | --- |

4.6.1.2.

Lai fotometrisko mērījumu procesā aizsargātu standarta (etalona) kvēldiega gaismas avotu, ir atļauts veikt mērījumus pie gaismas plūsmas, kas ir atšķirīga no standarta gaismas plūsmas pie 13,2 V. Ja tehniskais dienests izvēlas veikt mērījumus šādā veidā, gaismas stiprumu koriģē, izmērīto vērtību reizinot ar standarta (etalona) kvēldiega gaismas avota individuālo koeficientu Flamp

F lamp = Φ reference / Φ test

lamp

reference

test

Φ reference ir standarta gaismas plūsma pie 13,2 V, kā norādīts ANO Noteikumu Nr. 37 attiecīgajā datu lapā,

reference

Φ test ir faktiskā gaismas plūsma, kas izmantota mērījumam.

test

Taču, ja izvēlas standarta gaismas plūsmu pie 12,2 V, kā noteikts H9 vai H9B kategorijas datu lapā, šī procedūra nav atļauta.

| 4.6.2. | Lokizlādes gaismas avota gadījumā
  Izmanto standarta gaismas avotu, kā norādīts ANO Noteikumos Nr. 99, kurš ir vecināts vismaz 15 ciklus saskaņā ar ANO Noteikumu Nr. 99 4. pielikuma 4. punktu.
  Luktura testēšanas laikā spriegumu balasta spailēs vai gaismas avota spailēs, ja balasts ir integrēts gaismas avotā, iestata tā, lai 12 V sistēmā vai pieteikuma iesniedzēja norādītajā transportlīdzekļa spriegumā uzturētu 13,2 V ar pielaidi ± 0,1 V.
  Lokizlādes gaismas avota nominālā gaismas plūsma drīkst atšķirties no Noteikumos Nr. 99 norādītās. Šajā gadījumā atbilstoši koriģē gaismas stipruma vērtības. |
| --- | --- |

4.6.2.

Lokizlādes gaismas avota gadījumā

Izmanto standarta gaismas avotu, kā norādīts ANO Noteikumos Nr. 99, kurš ir vecināts vismaz 15 ciklus saskaņā ar ANO Noteikumu Nr. 99 4. pielikuma 4. punktu.

Luktura testēšanas laikā spriegumu balasta spailēs vai gaismas avota spailēs, ja balasts ir integrēts gaismas avotā, iestata tā, lai 12 V sistēmā vai pieteikuma iesniedzēja norādītajā transportlīdzekļa spriegumā uzturētu 13,2 V ar pielaidi ± 0,1 V.

Lokizlādes gaismas avota nominālā gaismas plūsma drīkst atšķirties no Noteikumos Nr. 99 norādītās. Šajā gadījumā atbilstoši koriģē gaismas stipruma vērtības.

| 4.6.3. | Nomaināmu LED gaismas avotu gadījumā
  Lukturi pārbauda, izmantojot standarta gaismas avotu, kā noteikts ANO Noteikumos Nr. 128.
  Luktura testēšanas laikā gaismas avotam(-iem) pievadīto spriegumu iestata tā, lai 12 V sistēmā uzturētu 13,2 V vai 13,5 V (pēc izvēles tikai pagriešanās gaismas lukturiem) vai 24 V sistēmā – 28 V, vai attiecīgi pieteikuma iesniedzēja norādītajā transportlīdzekļa spriegumā, ar pielaidi ± 0,1 V.
  Iegūtās gaismas stipruma vērtības jākoriģē. Korekcijas koeficients ir attiecība starp nominālo gaismas plūsmu un gaismas plūsmas vērtību, kas noteikta pie izmantotā sprieguma. Ja ir vairāk nekā viens LED gaismas avots, piemēro korekcijas koeficientu vidējo vērtību, kamēr katrs atsevišķais korekcijas koeficients nedrīkst atšķirties no šīs vidējās vērtības par vairāk nekā 5 procentiem. |
| --- | --- |

4.6.3.

Nomaināmu LED

Lukturi pārbauda, izmantojot standarta gaismas avotu, kā noteikts ANO Noteikumos Nr. 128.

Luktura testēšanas laikā gaismas avotam(-iem) pievadīto spriegumu iestata tā, lai 12 V sistēmā uzturētu 13,2 V vai 13,5 V (pēc izvēles tikai pagriešanās gaismas lukturiem) vai 24 V sistēmā – 28 V, vai attiecīgi pieteikuma iesniedzēja norādītajā transportlīdzekļa spriegumā, ar pielaidi ± 0,1 V.

Iegūtās gaismas stipruma vērtības jākoriģē. Korekcijas koeficients ir attiecība starp nominālo gaismas plūsmu un gaismas plūsmas vērtību, kas noteikta pie izmantotā sprieguma. Ja ir vairāk nekā viens LED gaismas avots, piemēro korekcijas koeficientu vidējo vērtību, kamēr katrs atsevišķais korekcijas koeficients nedrīkst atšķirties no šīs vidējās vērtības par vairāk nekā 5 procentiem.

LED

| 4.6.4. | LED moduļu gadījumā
  Visus ar LED moduli(-ļiem) aprīkotu lukturu mērījumus veic attiecīgi pie 6,3 V, 13,2 V vai 28,0 V, ja šajos noteikumos nav noteikts citādi. Ar gaismas avota elektronisko vadības ierīci darbināmus LED moduļus mēra pie pieteikuma iesniedzēja norādītā ieejas sprieguma vai ar barošanas un darbināšanas ierīci, kas aizstāj šo vadības ierīci fotometriskajā testā. |
| --- | --- |

4.6.4.

LED

Visus ar LED moduli(-ļiem) aprīkotu lukturu mērījumus veic attiecīgi pie 6,3 V, 13,2 V vai 28,0 V, ja šajos noteikumos nav noteikts citādi. Ar gaismas avota elektronisko vadības ierīci darbināmus LED moduļus mēra pie pieteikuma iesniedzēja norādītā ieejas sprieguma vai ar barošanas un darbināšanas ierīci, kas aizstāj šo vadības ierīci fotometriskajā testā.

LED

LED

| 4.6.5. | Tikai nenomaināmu gaismas avotu gadījumā, ja tas atļauts saskaņā ar 4. punkta prasībām
  Ar nenomaināmiem gaismas avotiem aprīkotu lukturu visus mērījumus veic pie 6,3 V vai 6,75 V (pēc izvēles tikai pagriešanās gaismas lukturiem), 13,2 V vai 13,5 V (pēc izvēles tikai pagriešanās gaismas lukturiem) vai 28,0 V, vai pieteikuma iesniedzēja norādītajā transportlīdzekļa spriegumā. Testu laboratorija drīkst pieprasīt pieteikuma iesniedzējam īpašu šādiem gaismas avotiem vajadzīgu barošanas bloku. Testa spriegumus pievada luktura ieejas spailēm. |
| --- | --- |

4.6.5.

Tikai nenomaināmu gaismas avotu gadījumā, ja tas atļauts saskaņā ar 4. punkta prasībām

Ar nenomaināmiem gaismas avotiem aprīkotu lukturu visus mērījumus veic pie 6,3 V vai 6,75 V (pēc izvēles tikai pagriešanās gaismas lukturiem), 13,2 V vai 13,5 V (pēc izvēles tikai pagriešanās gaismas lukturiem) vai 28,0 V, vai pieteikuma iesniedzēja norādītajā transportlīdzekļa spriegumā. Testu laboratorija drīkst pieprasīt pieteikuma iesniedzējam īpašu šādiem gaismas avotiem vajadzīgu barošanas bloku. Testa spriegumus pievada luktura ieejas spailēm.

| 4.6.6. | Ja lukturī izmanto gaismas avota vadības ierīci, kas ir luktura daļa, pieteikuma iesniedzēja deklarēto spriegumu pievada šā luktura ieejas spailēm. |
| --- | --- |

4.6.6.

Ja lukturī izmanto gaismas avota vadības ierīci, kas ir luktura daļa, pieteikuma iesniedzēja deklarēto spriegumu pievada šā luktura ieejas spailēm.

| 4.6.7. | Ja lukturī izmanto gaismas avota vadības ierīci, kas nav luktura daļa, pieteikuma iesniedzēja deklarēto spriegumu pievada šīs gaismas avota vadības ierīces ieejas spailēm. Testu laboratorijai pieteikuma iesniedzējam jāpieprasa īpašā gaismas avota vadības ierīce, kas nepieciešama gaismas avota un piemērojamo funkciju barošanai. Šā gaismas avota vadības ierīces identifikāciju, ja tāda ir, un/vai pievadīto spriegumu, tostarp pielaides, norāda šo noteikumu 1. pielikuma paziņojuma veidlapā. |
| --- | --- |

4.6.7.

Ja lukturī izmanto gaismas avota vadības ierīci, kas nav luktura daļa, pieteikuma iesniedzēja deklarēto spriegumu pievada šīs gaismas avota vadības ierīces ieejas spailēm. Testu laboratorijai pieteikuma iesniedzējam jāpieprasa īpašā gaismas avota vadības ierīce, kas nepieciešama gaismas avota un piemērojamo funkciju barošanai. Šā gaismas avota vadības ierīces identifikāciju, ja tāda ir, un/vai pievadīto spriegumu, tostarp pielaides, norāda šo noteikumu 1. pielikuma paziņojuma veidlapā.

| 4.6.8. | Ja galvenie lukturi vai AFS ir aprīkoti ar dažāda veida gaismas avotiem, luktura daļu, kas aprīkota:






  a) | ar nomaināmiem kvēldiega gaismas avotiem, testē saskaņā ar 4.6.1. punktu; |
| --- | --- | --- |

4.6.8.

Ja galvenie lukturi vai AFS

a)

ar nomaināmiem kvēldiega gaismas avotiem, testē saskaņā ar 4.6.1. punktu;

| b) | ar lokizlādes gaismas avotu, testē saskaņā ar 4.6.2. punktu; |
| --- | --- |

b)

ar lokizlādes gaismas avotu, testē saskaņā ar 4.6.2. punktu;

| c) | ar nomaināmiem LED gaismas avotiem, testē saskaņā ar 4.6.3. punktu; |
| --- | --- |

c)

ar nomaināmiem LED gaismas avotiem, testē saskaņā ar 4.6.3. punktu;

LED

| d) | ar LED moduļiem, testē saskaņā ar 4.6.4. punktu; |
| --- | --- |

d)

ar LED moduļiem, testē saskaņā ar 4.6.4. punktu;

LED

un tad pieskaita iepriekš ar testētajiem gaismas avotiem iegūtajam rezultātam.

| 4.7. | No plastmasas materiāla izgatavotu gaismas caurlaidīgu sastāvdaļu (izņemot pagriešanās gaismas lukturu un AS klases galveno lukturu) testēšana |
| --- | --- |

4.7.

No plastmasas materiāla izgatavotu gaismas caurlaidīgu sastāvdaļu (izņemot pagriešanās gaismas lukturu un AS klases galveno lukturu) testēšana

| 4.7.1. | Ja luktura ārējā lēca ir izgatavota no plastmasas materiāla, testus veic saskaņā ar 8. pielikuma prasībām. |
| --- | --- |

4.7.1.

Ja luktura ārējā lēca ir izgatavota no plastmasas materiāla, testus veic saskaņā ar 8. pielikuma prasībām.

| 4.7.2. | Priekšējā miglas lukturī esošo un no plastmasas materiāla izgatavoto sastāvdaļu noturību pret UV starojumu testē saskaņā ar 8. pielikuma 3.4. punktu. |
| --- | --- |

4.7.2.

Priekšējā miglas lukturī esošo un no plastmasas materiāla izgatavoto sastāvdaļu noturību pret UV starojumu testē saskaņā ar 8. pielikuma 3.4. punktu.

| 4.7.2.1. | Tests, kas noteikts 4.7.2. punktā, nav nepieciešams, ja izmanto maza UV starojuma veida gaismas avotus, kā norādīts vai nu attiecīgos ANO Noteikumos, vai 9. pielikumā, vai ja ir veikti pasākumi, lai aizsargātu attiecīgās luktura sastāvdaļas no UV starojuma, piemēram, ar stikla filtriem. |
| --- | --- |

4.7.2.1.

Tests, kas noteikts 4.7.2. punktā, nav nepieciešams, ja izmanto maza UV starojuma veida gaismas avotus, kā norādīts vai nu attiecīgos ANO Noteikumos, vai 9. pielikumā, vai ja ir veikti pasākumi, lai aizsargātu attiecīgās luktura sastāvdaļas no UV starojuma, piemēram, ar stikla filtriem.

| 4.8. | Robežas asumu un linearitāti, ja attiecināms, testē saskaņā ar attiecīgi 5. vai 6. pielikuma prasībām. |
| --- | --- |

4.8.

Robežas asumu un linearitāti, ja attiecināms, testē saskaņā ar attiecīgi 5. vai 6. pielikuma prasībām.

| 4.9. | Papildu testus, izņemot pagriešanās gaismas lukturu, veic saskaņā ar 7. pielikuma prasībām, lai nodrošinātu, ka ekspluatācijā nenotiek fotometriskās veiktspējas pārmērīgas izmaiņas. |
| --- | --- |

4.9.

Papildu testus, izņemot pagriešanās gaismas lukturu, veic saskaņā ar 7. pielikuma prasībām, lai nodrošinātu, ka ekspluatācijā nenotiek fotometriskās veiktspējas pārmērīgas izmaiņas.

| 4.10. | Lukturus ar asimetrisku “robežas” līniju, kas konstruēti, lai izpildītu prasības gan labās puses, gan kreisās puses kustībai, drīkst pielāgot attiecīgās ceļa puses satiksmei vai nu ar attiecīgu sākotnējo iestatījumu, uzstādot transportlīdzeklī, vai ar lietotāja selektīvu iestatījumu. Šāds sākotnējais vai selektīvais iestatījums drīkst ietvert, piemēram, vai nu optiskās vienības nostiprināšanu transportlīdzeklī noteiktā leņķī, vai galveno tuvās gaismas kūli izstarojošā(-o) gaismas avota(-u) nostiprināšanu attiecīgā leņķī/pozīcijā attiecībā pret optisko vienību.
  Visos gadījumos ir jābūt iespējamiem tikai diviem un skaidri atšķiramiem iestatījumiem: vienam – labās puses un otram – kreisās puses satiksmei, un konstrukcijai ir jāizslēdz iespēja nejauši pāriet no viena iestatījuma uz otru vai iestatījums vidējā stāvoklī.
  Ja galveno tuvās gaismas kūli izstarojošajam(-iem) gaismas avotam(-iem) ir divi dažādi iestatījuma stāvokļi, tad šī gaismas avota stiprinājuma pie reflektora sastāvdaļām ir jābūt konstruētām un izgatavotām tā, lai katrā no tā diviem iestatījumiem šis gaismas avots tiktu noturēts vietā ar precizitāti, kāda prasīta galvenajiem lukturiem, kas konstruēti satiksmei tikai pa vienu ceļa pusi.
  Atbilstību šā punkta prasībām verificē ar vizuālu inspicēšanu un, ja nepieciešams, ar testēšanas iekārtu. |
| --- | --- |

4.10.

Lukturus ar asimetrisku “robežas” līniju, kas konstruēti, lai izpildītu prasības gan labās puses, gan kreisās puses kustībai, drīkst pielāgot attiecīgās ceļa puses satiksmei vai nu ar attiecīgu sākotnējo iestatījumu, uzstādot transportlīdzeklī, vai ar lietotāja selektīvu iestatījumu. Šāds sākotnējais vai selektīvais iestatījums drīkst ietvert, piemēram, vai nu optiskās vienības nostiprināšanu transportlīdzeklī noteiktā leņķī, vai galveno tuvās gaismas kūli izstarojošā(-o) gaismas avota(-u) nostiprināšanu attiecīgā leņķī/pozīcijā attiecībā pret optisko vienību.

Visos gadījumos ir jābūt iespējamiem tikai diviem un skaidri atšķiramiem iestatījumiem: vienam – labās puses un otram – kreisās puses satiksmei, un konstrukcijai ir jāizslēdz iespēja nejauši pāriet no viena iestatījuma uz otru vai iestatījums vidējā stāvoklī.

Ja galveno tuvās gaismas kūli izstarojošajam(-iem) gaismas avotam(-iem) ir divi dažādi iestatījuma stāvokļi, tad šī gaismas avota stiprinājuma pie reflektora sastāvdaļām ir jābūt konstruētām un izgatavotām tā, lai katrā no tā diviem iestatījumiem šis gaismas avots tiktu noturēts vietā ar precizitāti, kāda prasīta galvenajiem lukturiem, kas konstruēti satiksmei tikai pa vienu ceļa pusi.

Atbilstību šā punkta prasībām verificē ar vizuālu inspicēšanu un, ja nepieciešams, ar testēšanas iekārtu.

| 4.11. | Mehānisku un elektromehānisku struktūru testēšana |
| --- | --- |

4.11.

Mehānisku un elektromehānisku struktūru testēšana

| 4.11.1. | Galveno lukturu vai sistēmas, kas konstruēta, lai nodrošinātu pārmaiņus tālo gaismu un tuvo gaismu vai tuvo gaismu un/vai tālo gaismu, kas konstruēta kļūšanai par līkuma apgaismojumu, jebkādai mehāniskai, elektromehāniskai vai citai ierīcei, kas šajā nolūkā iebūvēta galvenajā lukturī un apgaismes vienībā(-ās), ir jābūt konstruētai tā, ka: |
| --- | --- |

4.11.1.

Galveno lukturu vai sistēmas, kas konstruēta, lai nodrošinātu pārmaiņus tālo gaismu un tuvo gaismu vai tuvo gaismu un/vai tālo gaismu, kas konstruēta kļūšanai par līkuma apgaismojumu, jebkādai mehāniskai, elektromehāniskai vai citai ierīcei, kas šajā nolūkā iebūvēta galvenajā lukturī un apgaismes vienībā(-ās), ir jābūt konstruētai tā, ka:

| 4.11.1.1. | ierīce ir pietiekami izturīga, lai izturētu 50 000 darbināšanas reizes normālos lietošanas apstākļos. Lai verificētu atbilstību šai prasībai, par apstiprināšanas testiem atbildīgais tehniskais dienests drīkst:






  a) | pieprasīt pieteikuma iesniedzējam piegādāt testa veikšanai nepieciešamo aprīkojumu; |
| --- | --- | --- |

4.11.1.1.

ierīce ir pietiekami izturīga, lai izturētu 50 000 darbināšanas reizes normālos lietošanas apstākļos. Lai verificētu atbilstību šai prasībai, par apstiprināšanas testiem atbildīgais tehniskais dienests drīkst:

a)

pieprasīt pieteikuma iesniedzējam piegādāt testa veikšanai nepieciešamo aprīkojumu;

| b) | neveikt testu, ja pieteikuma iesniedzējs galveno lukturi iesniedz kopā ar šīs prasības izpildi apliecinošu testa ziņojumu, ko izdevis par tādas pašas konstrukcijas (mezgla) galveno lukturu apstiprināšanas testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests; |
| --- | --- |

b)

neveikt testu, ja pieteikuma iesniedzējs galveno lukturi iesniedz kopā ar šīs prasības izpildi apliecinošu testa ziņojumu, ko izdevis par tādas pašas konstrukcijas (mezgla) galveno lukturu apstiprināšanas testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests;

| 4.11.2. | A, B un D klases galvenie lukturi |
| --- | --- |

4.11.2.

A, B un D klases galvenie lukturi

| 4.11.2.1. | Atteices gadījumā gaismas stiprums virs H-H līnijas nedrīkst pārsniegt tuvās gaismas vērtības saskaņā ar 5.2. punktu; turklāt galvenajiem lukturiem, kas konstruēti, lai nodrošinātu tālo gaismu, kas konstruēta kļūšanai par līkuma apgaismojumu, vismaz 2 500 cd minimālajam gaismas stiprumam jāizpildās testa punktā 25 V (VV līnija, 1,72D). |
| --- | --- |

4.11.2.1.

Atteices gadījumā gaismas stiprums virs H-H līnijas nedrīkst pārsniegt tuvās gaismas vērtības saskaņā ar 5.2. punktu; turklāt galvenajiem lukturiem, kas konstruēti, lai nodrošinātu tālo gaismu, kas konstruēta kļūšanai par līkuma apgaismojumu, vismaz 2 500 cd minimālajam gaismas stiprumam jāizpildās testa punktā 25 V (VV līnija, 1,72D).

| 4.11.2.2. | vai nu galvenajam tuvās gaismas kūlim vai tālajai gaismai vienmēr jābūt iegūstamai bez jebkādas iespējas mehānismam apstāties starp abām pozīcijām; |
| --- | --- |

4.11.2.2.

vai nu galvenajam tuvās gaismas kūlim vai tālajai gaismai vienmēr jābūt iegūstamai bez jebkādas iespējas mehānismam apstāties starp abām pozīcijām;

| 4.11.3. | AS, BS, CS, DS un ES klases galvenie lukturi |
| --- | --- |

4.11.3.

AS, BS, CS, DS un ES klases galvenie lukturi

| 4.11.3.1. | Atteices, izņemot papildu gaismas avota(-u) un papildu apgaismes vienības(-u), ko izmanto līkuma izgaismošanai, gadījumā ir jābūt iespējai automātiski iegūt tuvo gaismu vai tādu stāvokli attiecībā uz fotometriskajiem nosacījumiem, kurā iegūst vērtības, kas nepārsniedz 1 200 cd 1. zonā, un ir vismaz 2 400 cd punktā 0,86D-V, ar tādiem līdzekļiem kā, piem., izslēgšana, spilgtuma samazināšana, vēršana lejup un/vai funkcionāla aizstāšana. |
| --- | --- |

4.11.3.1.

Atteices, izņemot papildu gaismas avota(-u) un papildu apgaismes vienības(-u), ko izmanto līkuma izgaismošanai, gadījumā ir jābūt iespējai automātiski iegūt tuvo gaismu vai tādu stāvokli attiecībā uz fotometriskajiem nosacījumiem, kurā iegūst vērtības, kas nepārsniedz 1 200 cd 1. zonā, un ir vismaz 2 400 cd punktā 0,86D-V, ar tādiem līdzekļiem kā, piem., izslēgšana, spilgtuma samazināšana, vēršana lejup un/vai funkcionāla aizstāšana.

| 4.11.3.2. | Izņemot attiecībā uz papildu gaismas avotu(-iem) un papildu apgaismes vienību(-ām), ko izmanto līkumu izgaismošanai, vai nu tuvajai gaismai, vai tālajai gaismai ir jābūt vienmēr iegūstamai bez jebkādas iespējas mehānismam apstāties starp šīm divām pozīcijām. |
| --- | --- |

4.11.3.2.

Izņemot attiecībā uz papildu gaismas avotu(-iem) un papildu apgaismes vienību(-ām), ko izmanto līkumu izgaismošanai, vai nu tuvajai gaismai, vai tālajai gaismai ir jābūt vienmēr iegūstamai bez jebkādas iespējas mehānismam apstāties starp šīm divām pozīcijām.

| 4.11.4. | AFS |
| --- | --- |

4.11.4.

AFS

| 4.11.4.1. | Izņemot tālās gaismas pielāgošanas gadījumu, ir vienmēr jāiegūst tuvā gaisma vai tālā gaisma bez jebkādas iespējas palikt starpstāvoklī vai nedefinētā stāvoklī; ja tas nav iespējams, šādam stāvoklim jāatbilst 4.11.4.2. punkta noteikumiem. |
| --- | --- |

4.11.4.1.

Izņemot tālās gaismas pielāgošanas gadījumu, ir vienmēr jāiegūst tuvā gaisma vai tālā gaisma bez jebkādas iespējas palikt starpstāvoklī vai nedefinētā stāvoklī; ja tas nav iespējams, šādam stāvoklim jāatbilst 4.11.4.2. punkta noteikumiem.

| 4.11.4.2. | Atteices gadījumā ir jābūt iespējai automātiski iegūt tuvo gaismu vai tādu stāvokli attiecībā uz fotometriskajiem nosacījumiem, kurā iegūst vērtības, kas nepārsniedz 1 300 cd III b zonā, kā noteikts 5.3. punktā, un ir vismaz 3 400 cd “segmenta Imax” punktā, ar tādiem līdzekļiem, kā piem., izslēgšana, spilgtuma samazināšana, vēršana lejup un/vai funkcionāla aizvietošana.
  Veicot šo prasību izpildes verifikācijas testus, par apstiprinājuma testiem atbildīgajam tehniskajam dienestam jāievēro pieteikuma iesniedzēja dotās instrukcijas. |
| --- | --- |

4.11.4.2.

Atteices gadījumā ir jābūt iespējai automātiski iegūt tuvo gaismu vai tādu stāvokli attiecībā uz fotometriskajiem nosacījumiem, kurā iegūst vērtības, kas nepārsniedz 1 300 cd III b zonā, kā noteikts 5.3. punktā, un ir vismaz 3 400 cd “segmenta Imax

Veicot šo prasību izpildes verifikācijas testus, par apstiprinājuma testiem atbildīgajam tehniskajam dienestam jāievēro pieteikuma iesniedzēja dotās instrukcijas.

| 4.11.5. | Lietotājs ar parastiem instrumentiem nevar mainīt kustīgo daļu formu vai atrašanās vietu vai ietekmēt pārslēgšanas ierīci. |
| --- | --- |

4.11.5.

Lietotājs ar parastiem instrumentiem nevar mainīt kustīgo daļu formu vai atrašanās vietu vai ietekmēt pārslēgšanas ierīci.

| 4.12. | Apgaismojuma konfigurācija lukturiem ar asimetrisku “robežas” līniju tikai dažādiem satiksmes apstākļiem |
| --- | --- |

4.12.

Apgaismojuma konfigurācija lukturiem ar asimetrisku “robežas” līniju tikai dažādiem satiksmes apstākļiem

| 4.12.1. | Ja lukturi ir konstruēti, lai atbilstu satiksmes prasībām tikai pa vienu ceļa pusi (vai nu labo, vai kreiso), jāizmanto pienācīgi līdzekļi, lai nepieļautu diskomfortu ceļa lietotājiem valstī, kur satiksme notiek pa ceļa pusi, kas pretēja satiksmes pusei valstī, kurai galvenais lukturis tika konstruēts (8). Šādi līdzekļi var būt:






  a) | ārējās lēcas daļas aizklāšana; |
| --- | --- | --- |

4.12.1.

Ja lukturi ir konstruēti, lai atbilstu satiksmes prasībām tikai pa vienu ceļa pusi (vai nu labo, vai kreiso), jāizmanto pienācīgi līdzekļi, lai nepieļautu diskomfortu ceļa lietotājiem valstī, kur satiksme notiek pa ceļa pusi, kas pretēja satiksmes pusei valstī, kurai galvenais lukturis tika konstruēts (8

a)

ārējās lēcas daļas aizklāšana;

| b) | gaismas kūļa vēršana lejup. Horizontāls vērsums ir atļauts; |
| --- | --- |

b)

gaismas kūļa vēršana lejup. Horizontāls vērsums ir atļauts;

| c) | jebkāds cits līdzeklis, lai likvidētu vai samazinātu gaismas kūļa asimetrisko daļu. |
| --- | --- |

c)

jebkāds cits līdzeklis, lai likvidētu vai samazinātu gaismas kūļa asimetrisko daļu.

| 4.12.2. | Pēc 4.12.1. punktā aprakstīto līdzekļu pielietošanas ir jābūt izpildītām šādām prasībām attiecībā uz luktura gaismas stiprumu, saglabājot nemainīgu iestatījumu salīdzinājumā ar to, kāds iestatījums bijis sākotnējam kustības virzienam: |
| --- | --- |

4.12.2.

Pēc 4.12.1. punktā aprakstīto līdzekļu pielietošanas ir jābūt izpildītām šādām prasībām attiecībā uz luktura gaismas stiprumu, saglabājot nemainīgu iestatījumu salīdzinājumā ar to, kāds iestatījums bijis sākotnējam kustības virzienam:

| 4.12.2.1. | labās puses kustībai konstruētai un kreisās puses kustībai pielāgotai tuvajai gaismai: | punktā 0,86 D – 1,72 L: vismaz 2 500 cd; |
| --- | --- | --- |

4.12.2.1.

labās puses kustībai konstruētai un kreisās puses kustībai pielāgotai tuvajai gaismai:

punktā 0,86 D – 1,72 L: vismaz 2 500 cd;

| | punktā 0,57 U – 3,43 R: ne vairāk kā 880 cd. |
| --- | --- |

punktā 0,57 U – 3,43 R: ne vairāk kā 880 cd.

| 4.12.2.2. | kreisās puses kustībai konstruētai un labās puses kustībai pielāgotai tuvajai gaismai: | punktā 0,86 D – 1,72 R: vismaz 2 500 cd; |
| --- | --- | --- |

4.12.2.2.

kreisās puses kustībai konstruētai un labās puses kustībai pielāgotai tuvajai gaismai:

punktā 0,86 D – 1,72 R: vismaz 2 500 cd;

| | punktā 0,57 U – 3,43 L: ne vairāk kā 880 cd. |
| --- | --- |

punktā 0,57 U – 3,43 L: ne vairāk kā 880 cd.

| 4.13. | Attiecīgā gadījumā lukturim jābūt izgatavotam tā, ka, notiekot gaismas avota un/vai LED moduļa atteicei, tiek nodrošināts atteices signāls, lai izpildītu attiecīgus ANO Noteikumu Nr. 48 nosacījumus. |
| --- | --- |

4.13.

Attiecīgā gadījumā lukturim jābūt izgatavotam tā, ka, notiekot gaismas avota un/vai LED

| 4.14. | Sastāvdaļai(-ām), kurai(-ām) pievieno nomaināmu gaismas avotu, ir jābūt konstruētai(-ām) tā, lai gaismas avots viegli ievietotos un pat tumsā varētu tikt ievietots tikai pareizajā pozīcijā. |
| --- | --- |

4.14.

Sastāvdaļai(-ām), kurai(-ām) pievieno nomaināmu gaismas avotu, ir jābūt konstruētai(-ām) tā, lai gaismas avots viegli ievietotos un pat tumsā varētu tikt ievietots tikai pareizajā pozīcijā.

| 4.15. | Fotometrisko regulēšanu un mērīšanas nosacījumus skatīt 4. pielikumā. |
| --- | --- |

4.15.

Fotometrisko regulēšanu un mērīšanas nosacījumus skatīt 4. pielikumā.

| 4.15.1 | Lukturus ar nomaināmiem gaismas avotiem uzskata par pieņemamiem, ja tie atbilst 5. punkta prasībām vismaz ar vienu standarta (etalona) gaismas avotu, kuru var iesniegt kopā ar lukturi. |
| --- | --- |

4.15.1

Lukturus ar nomaināmiem gaismas avotiem uzskata par pieņemamiem, ja tie atbilst 5. punkta prasībām vismaz ar vienu standarta (etalona) gaismas avotu, kuru var iesniegt kopā ar lukturi.

| 4.16. | Izstarotās gaismas krāsa
  Visu lukturu izstarotajai gaismai jābūt baltai. Tomēr priekšējo miglas lukturu izstarotās gaismas krāsa drīkst būt selektīvi dzeltena, ja to pieprasa pieteikuma iesniedzējs.
  Pagriešanās gaismas luktura izstarotās gaismas krāsai 4. pielikuma A4-XII attēlā noteiktajā gaismas sadalījuma tīkla laukā ir jābūt baltai. Ārpus šā lauka nedrīkst būt vērojamas asas krāsas izmaiņas. |
| --- | --- |

4.16.

Izstarotās gaismas krāsa

Visu lukturu izstarotajai gaismai jābūt baltai. Tomēr priekšējo miglas lukturu izstarotās gaismas krāsa drīkst būt selektīvi dzeltena, ja to pieprasa pieteikuma iesniedzējs.

Pagriešanās gaismas luktura izstarotās gaismas krāsai 4. pielikuma A4-XII attēlā noteiktajā gaismas sadalījuma tīkla laukā ir jābūt baltai. Ārpus šā lauka nedrīkst būt vērojamas asas krāsas izmaiņas.

| 4.16.1. | LED moduļus saturošu lukturu kolorimetriskos raksturlielumus mēra saskaņā ar 9. pielikuma 4.3.2. punktu. |
| --- | --- |

4.16.1.

LED

| 4.17. | Ja galvenajiem lukturim ir regulējams reflektors, 5.1. līdz 5.4. punkta prasības ir piemērojamas katrai uzstādīšanas pozīcijai, kas norādīta saskaņā ar 3.1.3. punktu. Verifikācijai izmanto šādu procedūru: |
| --- | --- |

4.17.

Ja galvenajiem lukturim ir regulējams reflektors, 5.1. līdz 5.4. punkta prasības ir piemērojamas katrai uzstādīšanas pozīcijai, kas norādīta saskaņā ar 3.1.3. punktu. Verifikācijai izmanto šādu procedūru:

| 4.17.1. | katru norādīto pozīciju realizē ar testa goniometru attiecībā uz līniju, kas savieno gaismas avota centru ar HV punktu uz regulēšanas ekrāna. Regulējamo reflektoru/sistēmu vai tās daļu(-as) tad pārvieto tādā pozīcijā, ka gaismas kūļa attēls uz ekrāna atbilst attiecīgajiem vērsuma priekšrakstiem; |
| --- | --- |

4.17.1.

katru norādīto pozīciju realizē ar testa goniometru attiecībā uz līniju, kas savieno gaismas avota centru ar HV punktu uz regulēšanas ekrāna. Regulējamo reflektoru/sistēmu vai tās daļu(-as) tad pārvieto tādā pozīcijā, ka gaismas kūļa attēls uz ekrāna atbilst attiecīgajiem vērsuma priekšrakstiem;

| 4.17.2. | kad reflektors/sistēma vai tās daļa(-as) ir sākotnēji fiksētas atbilstoši 4.17.1. punktam, ierīcēm vai to daļām ir jāatbilst 5.1. līdz 5.4. punkta attiecīgajām fotometriskajām prasībām. |
| --- | --- |

4.17.2.

kad reflektors/sistēma vai tās daļa(-as) ir sākotnēji fiksētas atbilstoši 4.17.1. punktam, ierīcēm vai to daļām ir jāatbilst 5.1. līdz 5.4. punkta attiecīgajām fotometriskajām prasībām.

| 4.17.3. | Papildu testus veic, kad reflektors/sistēma vai tās daļa(-as) ir pārvietota(-as) no sākotnējās pozīcijas vertikāli par ± 2° vai vismaz līdz galējai pozīcijai, ja tā mazāka nekā 2°, izmantojot galveno lukturu/sistēmas vai tās daļas(-u) regulēšanas līdzekļus. Pēc galveno lukturu/sistēmas vai tās daļas(-u) kā kopuma vērsuma izmaiņas (piemēram, izmantojot goniometru) attiecīgā pretējā virzienā kontrolē izstaroto gaismu šādos virzienos, un tai jāiekļaujas šādās prasītajās robežās:






  tuvajai gaismai | galvenā luktura punkts B 50 L un 75 R (attiecīgi B 50 R un75 L); |
| --- | --- | --- |
| | AFS punkts B 50 L un 75 R, vai attiecīgā gadījumā 50 R; |
| | AS, BS, CS, DS un ES klasei punkts HV un 0,86 D-V; |
| tālajai gaismai | IM un HV punkts (procenti no IM). |

4.17.3.

Papildu testus veic, kad reflektors/sistēma vai tās daļa(-as) ir pārvietota(-as) no sākotnējās pozīcijas vertikāli par ± 2° vai vismaz līdz galējai pozīcijai, ja tā mazāka nekā 2°, izmantojot galveno lukturu/sistēmas vai tās daļas(-u) regulēšanas līdzekļus. Pēc galveno lukturu/sistēmas vai tās daļas(-u) kā kopuma vērsuma izmaiņas (piemēram, izmantojot goniometru) attiecīgā pretējā virzienā kontrolē izstaroto gaismu šādos virzienos, un tai jāiekļaujas šādās prasītajās robežās:

tuvajai gaismai

galvenā luktura punkts B 50 L un 75 R (attiecīgi B 50 R un75 L);

AFS punkts B 50 L un 75 R, vai attiecīgā gadījumā 50 R;

AFS

AS, BS, CS, DS un ES klasei punkts HV un 0,86 D-V;

tālajai gaismai

IM un HV punkts (procenti no IM).

M

M

| 4.17.4. | Ja pieteikuma iesniedzējs ir norādījis vairāk kā vienu uzstādīšanas pozīciju, 4.17.1. līdz 4.17.3. punkta procedūru atkārto attiecībā uz visām citām pozīcijām. |
| --- | --- |

4.17.4.

Ja pieteikuma iesniedzējs ir norādījis vairāk kā vienu uzstādīšanas pozīciju, 4.17.1. līdz 4.17.3. punkta procedūru atkārto attiecībā uz visām citām pozīcijām.

| 4.17.5. | Ja pieteikuma iesniedzējs nav pieprasījis īpašas uzstādīšanas pozīcijas, galvenos lukturus/sistēmu vai tās daļu(-as) 5.1. līdz 5.4. punktā noteikto mērījumu veikšanas nolūkā vērš, attiecīgajai(-ajām) regulēšanas ierīcei(-ēm) atrodoties vidējā pozīcijā. Papildu testu, kas noteikts 4.17.3. punktā, veic ar reflektoru/sistēmu vai tās daļu(-ām) pārvietotu tās galējās pozīcijās (nevis ±2°), izmantojot attiecīgu(-as) regulēšanas ierīci(-es). |
| --- | --- |

4.17.5.

Ja pieteikuma iesniedzējs nav pieprasījis īpašas uzstādīšanas pozīcijas, galvenos lukturus/sistēmu vai tās daļu(-as) 5.1. līdz 5.4. punktā noteikto mērījumu veikšanas nolūkā vērš, attiecīgajai(-ajām) regulēšanas ierīcei(-ēm) atrodoties vidējā pozīcijā. Papildu testu, kas noteikts 4.17.3. punktā, veic ar reflektoru/sistēmu vai tās daļu(-ām) pārvietotu tās galējās pozīcijās (nevis ±2°), izmantojot attiecīgu(-as) regulēšanas ierīci(-es).

5.   KONKRĒTAS TEHNISKĀS PRASĪBAS

| 5.1. | Tehniskās prasības A, B, D (GDL), BS, CS, DS vai ES (GDL) (simboli “R”, "HR", “DR”, "XR”, "R-BS”, “WR-CS”, “WR-DS” vai “WR-ES”) klases tālajai gaismai |
| --- | --- |

5.1.

Tehniskās prasības A, B, D (GDL), BS, CS, DS vai ES (GDL) (simboli “R”, "HR", “DR”, "XR”, "R-BS”, “WR-CS”, “WR-DS” vai “WR-ES”) klases tālajai gaismai

| 5.1.1. | Ja ceļa apgaismes ierīce ir konstruēta tālās gaismas un tuvās gaismas nodrošināšanai, tālās gaismas stipruma mērījumus veic pie tāda paša regulējuma, kā veicot mērījumus atbilstoši 5.2. līdz 5.4. punktam.
  Ja ceļa apgaismes ierīce nodrošina tikai tālo gaismu, tai jābūt noregulētai tā, ka maksimālā gaismas stipruma laukums centrējas H-H un V-V līnijas krustpunktā; šādai ierīcei jāatbilst tikai 5.1.3. punktā minētajām prasībām.
  Lai noteiktu gaismas stipruma maksimālo vērtību ierīcēm, kur tālās gaismas nodrošināšanai izmanto vairāk nekā vienu gaismas avotu, šos gaismas avotus darbina vienlaicīgi.
  Tāpat ir iespējams, ka viena no šiem gaismas avotiem izstarotās tālās gaismas daļa tiks izmantota vienīgi īslaicīgu signālu došanai “dot ceļu”, kā to deklarējis pieteikuma iesniedzējs. To norāda attiecīgajā rasējumā, un paziņojuma veidlapā izdara attiecīgu piezīmi. |
| --- | --- |

5.1.1.

Ja ceļa apgaismes ierīce ir konstruēta tālās gaismas un tuvās gaismas nodrošināšanai, tālās gaismas stipruma mērījumus veic pie tāda paša regulējuma, kā veicot mērījumus atbilstoši 5.2. līdz 5.4. punktam.

Ja ceļa apgaismes ierīce nodrošina tikai tālo gaismu, tai jābūt noregulētai tā, ka maksimālā gaismas stipruma laukums centrējas H-H un V-V līnijas krustpunktā; šādai ierīcei jāatbilst tikai 5.1.3. punktā minētajām prasībām.

Lai noteiktu gaismas stipruma maksimālo vērtību ierīcēm, kur tālās gaismas nodrošināšanai izmanto vairāk nekā vienu gaismas avotu, šos gaismas avotus darbina vienlaicīgi.

Tāpat ir iespējams, ka viena no šiem gaismas avotiem izstarotās tālās gaismas daļa tiks izmantota vienīgi īslaicīgu signālu došanai “dot ceļu”, kā to deklarējis pieteikuma iesniedzējs. To norāda attiecīgajā rasējumā, un paziņojuma veidlapā izdara attiecīgu piezīmi.

| 5.1.2. | Neatkarīgi no gaismas avota veida, kādu izmanto galvenā tuvās gaismas kūļa radīšanai, katram atsevišķam tālās gaismas kūlim atļauts izmantot vairākus gaismas avotus. |
| --- | --- |

5.1.2.

Neatkarīgi no gaismas avota veida, kādu izmanto galvenā tuvās gaismas kūļa radīšanai, katram atsevišķam tālās gaismas kūlim atļauts izmantot vairākus gaismas avotus.

| 5.1.3. | Gaismas stipruma sadalījuma prasības tālajai gaismai |
| --- | --- |

5.1.3.

Gaismas stipruma sadalījuma prasības tālajai gaismai

| 5.1.3.1. | Atsaucoties uz A4-II. attēlu, gaismas stipruma sadalījumam tālajai gaismai jāatbilst šādām prasībām.

  5. tabula


  Gaismas stipruma prasības tālajai gaismai | A klases galvenais lukturis | B klases galvenais lukturis | D klases galvenais lukturis |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Testa punkts | Leņķiskās koordinātas
  Grādi | Prasītais gaismas stiprums
  cd | Prasītais gaismas stiprums
  cd | Prasītais gaismas stiprums
  cd |
| | | Min. | Min. | Min. |
| IM | | 27 000 | 40 500 | 43 800 |
| H-5L | 0,0; 5,0 L | 3 400 | 5 100 | 6 250 |
| H-2,5L | 0,0; 2,5 L | 13 500 | 20 300 | 25 000 |
| H-2,5R | 0,0; 2,5 R | 13 500 | 20 300 | 25 000 |
| H-5R | 0,0; 5,0 R | 3 400 | 5 100 | 6 250 |

5.1.3.1.

Atsaucoties uz A4-II. attēlu, gaismas stipruma sadalījumam tālajai gaismai jāatbilst šādām prasībām.

5. tabula

5. tabula

Gaismas stipruma prasības tālajai gaismai

Gaismas stipruma prasības tālajai gaismai

A klases galvenais lukturis

B klases galvenais lukturis

D klases galvenais lukturis

Testa punkts

Leņķiskās koordinātas

Grādi

Prasītais gaismas stiprums

cd

Prasītais gaismas stiprums

cd

Prasītais gaismas stiprums

cd

Min.

Min.

Min.

IM

M

27 000

40 500

43 800

H-5L

0,0; 5,0 L

3 400

5 100

6 250

H-2,5L

0,0; 2,5 L

13 500

20 300

25 000

H-2,5R

0,0; 2,5 R

13 500

20 300

25 000

H-5R

0,0; 5,0 R

3 400

5 100

6 250

| 5.1.3.2. | Atsaucoties uz A4-III. attēlu, gaismas stipruma sadalījumam primārajai tālajai gaismai jāatbilst šādām prasībām.

  6. tabula


  Primārās tālās gaismas gaismas stipruma sadalījums













  Testa punkta numurs | Testa punkta leņķiskās koordinātas - grādos (*1) | Prasītais gaismas stiprums [cd] |
| --- | --- | --- | --- |
| BS klase | CS klase | DS, ES klase |
| MIN. | MAKS. | MIN. | MAKS. | MIN. | MAKS. |
| 1. | H-V | 16 000 | – | 20 000 | – | 30 000 | --- |
| 2. | H-2,5°R un 2,5°L | 9 000 | – | 10 000 | – | 20 000 | --- |
| 3. | H-5°R un 5°L | 2 500 | – | 3 500 | – | 5 000 | --- |
| 4. | H-9°R un 9°L | – | – | 2 000 | – | 3 400 | --- |
| 5. | H-12°R un 12°L | – | – | 600 | – | 1 000 | --- |
| 6. | 2°U-V | – | – | 1 000 | – | 1 700 | --- |
| | Maksimuma (IM) MIN. gaismas stiprums | 20 000 | – | 25 000 | – | 40 000 | – |
| | Maksimuma (IM) MAKS. gaismas stiprums | – | 215 000 | – | 215 000 | – | 215 000 |

5.1.3.2.

Atsaucoties uz A4-III. attēlu, gaismas stipruma sadalījumam primārajai tālajai gaismai jāatbilst šādām prasībām.

6. tabula

6. tabula

Primārās tālās gaismas gaismas stipruma sadalījums

Primārās tālās gaismas gaismas stipruma sadalījums

Testa punkta numurs

Testa punkta leņķiskās koordinātas - grādos (*1)

*1

Prasītais gaismas stiprums [cd]

BS klase

CS klase

DS, ES klase

MIN.

MAKS.

MIN.

MAKS.

MIN.

MAKS.

1.

H-V

16 000

–

20 000

–

30 000

---

2.

H-2,5°R un 2,5°L

9 000

–

10 000

–

20 000

---

3.

H-5°R un 5°L

2 500

–

3 500

–

5 000

---

4.

H-9°R un 9°L

–

–

2 000

–

3 400

---

5.

H-12°R un 12°L

–

–

600

–

1 000

---

6.

2°U-V

–

–

1 000

–

1 700

---

Maksimuma (IM) MIN. gaismas stiprums

M

20 000

–

25 000

–

40 000

–

Maksimuma (IM) MAKS. gaismas stiprums

M

–

215 000

–

215 000

–

215 000

| 5.1.3.3. | Atsaucoties uz A4-IV. attēlu, gaismas stipruma sadalījumam sekundārajai tālajai gaismai jāatbilst šādām prasībām.

  7. tabula


  Gaismas stipruma sadalījums sekundārajai tālajai gaismai













  Testa punkta numurs | Testa punkta leņķiskās koordinātas - grādos (*2) | Prasītais gaismas stiprums [cd] |
| --- | --- | --- | --- |
| BS klase | CS klase | DS, ES klase |
| MIN. | MAKS. | MIN. | MAKS. | MIN. | MAKS. |
| 1. | H-V | 16 000 | – | 20 000 | – | 30 000 | – |
| 2. | H-2,5°R un 2,5°L | 9 000 | – | 10 000 | – | 20 000 | – |
| 3. | H-5°R un 5°L | 2 500 | – | 3 500 | – | 5 000 | – |
| 6. | 2°U-V | – | – | 1 000 | – | 1 700 | – |
| | Maksimuma (IM) MIN. gaismas stiprums | 20 000 | – | 25 000 | – | 40 000 | – |
| | Maksimuma (IM) MAKS. gaismas stiprums | – | 215 000 | – | 215 000 | – | 215 000 |

5.1.3.3.

Atsaucoties uz A4-IV. attēlu, gaismas stipruma sadalījumam sekundārajai tālajai gaismai jāatbilst šādām prasībām.

7. tabula

7. tabula

Gaismas stipruma sadalījums sekundārajai tālajai gaismai

Gaismas stipruma sadalījums sekundārajai tālajai gaismai

Testa punkta numurs

Testa punkta leņķiskās koordinātas - grādos (*2)

*2

Prasītais gaismas stiprums [cd]

BS klase

CS klase

DS, ES klase

MIN.

MAKS.

MIN.

MAKS.

MIN.

MAKS.

1.

H-V

16 000

–

20 000

–

30 000

–

2.

H-2,5°R un 2,5°L

9 000

–

10 000

–

20 000

–

3.

H-5°R un 5°L

2 500

–

3 500

–

5 000

–

6.

2°U-V

–

–

1 000

–

1 700

–

Maksimuma (IM) MIN. gaismas stiprums

M

20 000

–

25 000

–

40 000

–

Maksimuma (IM) MAKS. gaismas stiprums

M

–

215 000

–

215 000

–

215 000

| 5.1.3.4. | Līniju h h un v v krustpunktam (HV) jāatrodas konstanta gaismas stipruma robežās, kas atbilst 80 procentiem no maksimālā gaismas stipruma (Imaks), izņemot BS, CS, DS un ES klasi. |
| --- | --- |

5.1.3.4.

Līniju h h un v v krustpunktam (HV) jāatrodas konstanta gaismas stipruma robežās, kas atbilst 80 procentiem no maksimālā gaismas stipruma (Imaks

| 5.1.3.5. | Maksimālā vērtība (IM) nekādā gadījumā nedrīkst pārsniegt 215 000 cd. |
| --- | --- |

5.1.3.5.

Maksimālā vērtība (IM

| 5.1.3.6. | Maksimālā gaismas stipruma atskaites zīmi (I′M) iegūst ar attiecību:
  I′M = IM /4 300

  Šo vērtību noapaļo līdz vērtībai 5 – 7,5 – 10 – 12,5 – 17,5 – 20 – 25 – 27,5 – 30 – 37,5 – 40 – 45– 50. |
| --- | --- |

5.1.3.6.

Maksimālā gaismas stipruma atskaites zīmi (I′M

I′M = IM /4 300

M

M

Šo vērtību noapaļo līdz vērtībai 5 – 7,5 – 10 – 12,5 – 17,5 – 20 – 25 – 27,5 – 30 – 37,5 – 40 – 45– 50.

| 5.1.3.7. | Attiecībā uz galveno lukturi, kas izstaro tikai tālo gaismu – četras sekundes pēc D vai ES klases tālās gaismas, kas aprīkota ar lokizlādes gaismas avotu, kurā nav integrēts balasts un kurš nav ticis darbināts 30 minūtes vai ilgāk, iedegšanas HV punktā jāsasniedz vismaz 37 500 cd.
  Strāvas padevei ir jābūt pietiekamai, lai nodrošinātu prasīto augstsprieguma impulsa pieaugumu. |
| --- | --- |

5.1.3.7.

Attiecībā uz galveno lukturi, kas izstaro tikai tālo gaismu – četras sekundes pēc D vai ES klases tālās gaismas, kas aprīkota ar lokizlādes gaismas avotu, kurā nav integrēts balasts un kurš nav ticis darbināts 30 minūtes vai ilgāk, iedegšanas HV punktā jāsasniedz vismaz 37 500 cd.

Strāvas padevei ir jābūt pietiekamai, lai nodrošinātu prasīto augstsprieguma impulsa pieaugumu.

| 5.2. | Tehniskās prasības galvenajiem lukturiem, kas nodrošina A, B un D (GDL) (simboli “C”, "HC” un “DC”) klases tuvo gaismu |
| --- | --- |

5.2.

Tehniskās prasības galvenajiem lukturiem, kas nodrošina A, B un D (GDL) (simboli “C”, "HC” un “DC”) klases tuvo gaismu

| 5.2.1. | Galveno lukturi vērš saskaņā ar 5. pielikuma 1.2. punktu.
  Tomēr, ja ar vertikālo regulējumu atkārtoti neizdodas iegūt vajadzīgo stāvokli pieļaujamās pielaides robežās, piemēro 5. pielikuma 2. punktā noteikto instrumentālo metodi, lai testētu atbilstību prasītajai “robežas” minimālajai kvalitātei un lai veiktu gaismas kūļa vertikālo regulējumu. |
| --- | --- |

5.2.1.

Galveno lukturi vērš saskaņā ar 5. pielikuma 1.2. punktu.

Tomēr, ja ar vertikālo regulējumu atkārtoti neizdodas iegūt vajadzīgo stāvokli pieļaujamās pielaides robežās, piemēro 5. pielikuma 2. punktā noteikto instrumentālo metodi, lai testētu atbilstību prasītajai “robežas” minimālajai kvalitātei un lai veiktu gaismas kūļa vertikālo regulējumu.

| 5.2.1.1. | Šādi vērstam, galvenajam lukturim:






  i) | ja apstiprinājumu pieprasa tikai attiecībā uz tuvās gaismas (9) nodrošināšanu – jāatbilst 5.2.2. punktā noteiktajām prasībām; |
| --- | --- | --- |

5.2.1.1.

Šādi vērstam, galvenajam lukturim:

i)

ja apstiprinājumu pieprasa tikai attiecībā uz tuvās gaismas (9) nodrošināšanu – jāatbilst 5.2.2. punktā noteiktajām prasībām;

9

| ii) | ja tas ir paredzēts gan tuvās, gan tālās gaismas nodrošināšanai – jāatbilst 5.2.2. un 5.1. punktā noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

ii)

ja tas ir paredzēts gan tuvās, gan tālās gaismas nodrošināšanai – jāatbilst 5.2.2. un 5.1. punktā noteiktajām prasībām.

| 5.2.1.2. | Ja šādi vērsts galvenais lukturis neatbilst 5.2.2. un 5.1. punktā noteiktajām prasībām, tā regulējumu drīkst mainīt saskaņā ar 5. pielikuma 1.2.3. punktu. |
| --- | --- |

5.2.1.2.

Ja šādi vērsts galvenais lukturis neatbilst 5.2.2. un 5.1. punktā noteiktajām prasībām, tā regulējumu drīkst mainīt saskaņā ar 5. pielikuma 1.2.3. punktu.

| 5.2.2. | Tuvajai gaismai ir jāatbilst gaismas stipruma prasībām testa punktos, kas minēti 8. tabulā un A4-V. vai A4-VI. attēlā.
  Tuvās gaismas lukturiem ar lokizlādes gaismas avotiem ir jāatbilst šim gaismas stipruma prasībām tikai pēc vairāk nekā 10 minūtēm pēc iedegšanas. |
| --- | --- |

5.2.2.

Tuvajai gaismai ir jāatbilst gaismas stipruma prasībām testa punktos, kas minēti 8. tabulā un A4-V. vai A4-VI. attēlā.

Tuvās gaismas lukturiem ar lokizlādes gaismas avotiem ir jāatbilst šim gaismas stipruma prasībām tikai pēc vairāk nekā 10 minūtēm pēc iedegšanas.

| 5.2.2.1. | Attiecībā uz galvenajiem lukturiem, kas izstaro tikai tālo gaismu vai pārmaiņus tuvās un tālās gaismas funkcijas – četras sekundes pēc D klases tuvās gaismas, kas aprīkota ar lokizlādes gaismas avotu, kurā nav integrēts balasts un kurš nav ticis darbināts 30 minūtes vai ilgāk, iedegšanas 50V punktā jāsasniedz vismaz 6 250 cd.
  Strāvas padevei ir jābūt pietiekamai, lai nodrošinātu prasīto augstsprieguma impulsa pieaugumu.

  8. tabula


  Gaismas stiprumi tuvajai gaismai (visi stiprumi izteikti cd)

















  Galvenie lukturi LP satiksmei(***), tuvās gaismas | A klase | B klase | D klase |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Kūļa formu skatīt 4. pielikumā | A4-V. attēls | A4-V. attēls | A4-VI. attēls |
| | | | Pozīcija grādos | | | |
| | | | horizontāli | vertikāli | | | |
| A daļa | Nr. | Elements | punktā/no | līdz | punktā | min. | maks. | min. | maks. | min. | maks. |
| 1. | B50L | 3,43 L | | 0,57 U | | 350 | | 350 | | 350 |
| 2. | BR | 2,50 R | | 1,00 U | | 1 750 | | 1 750 | | |
| 3. | III zona (sk. C daļu) | | | | | 625 | | 625 | | 625 |
| 4. | 50R | 1,72 R | | 0,86 D | 5 100 | | 10 100 | | 12 500 | |
| 5. | 75R | 1,15 R | | 0,57 D | 5 100 | | 10 100 | | 12 500 | |
| 6. | 50 V | V | | 0,86 D | | | 5 100 | | 7 500 | |
| 7. | 50L | 3,43 L | | 0,86 D | 3 550 | 13 200 (*) | 6 800 | 13 200 (*) | | 18 480 |
| 8. | 75L | 3,43 L | | 0,57 D | | 10 600 | | 10 600 | | |
| 9. | 25L1 | 3,43 L | | 1,72 D | | | | | | 18 800 |
| 10. | 25L2 | 9,00 L | | 1,72 D | 1 250 | | 1 700 | | 2 500 | |
| 11. | 25R1 | 9,00 R | | 1,72 D | 1 250 | | 1 700 | | 2 500 | |
| 12. | 25L3 | 15,0 L | | 1,72 D | | | | | 1 250 | |
| 13. | 25R2 | 15,0 R | | 1,72 D | | | | | 1 250 | |
| 14. | 15L | 20,0 L | | 2,86 D | | | | | 625 | |
| 15. | 15R | 20,0 R | | 2,86 D | | | | | 625 | |
| | I segments A līdz B | 5,15 L | 5,15 R | 0,86 D | | | | | 3 750 | |
| | C-D | 2,50 R | | 1,00 U | | | | | | 1 750 |
| | III segments un zemāk | 9,37 L | 8,50 R | 4,29 D | | | | | | 12 500 |
| | IV zona | 5,15 L līdz 5,15 R – 0,86 D līdz 1,72 D | 1 700 | | 2 500 | | | |
| | I zona | 9,00 L līdz 9,00 R – 1,72 D līdz 4,00 D | | 17 600 | | < 2I(**) | | |
| | Imax R | Vertikāli virs 1,72D, pa labi no V-V līnijas | | | | | | 43 800 |
| | Imax L | pa kreisi no V-V līnijas | | | | | | 31 300 |

5.2.2.1.

Attiecībā uz galvenajiem lukturiem, kas izstaro tikai tālo gaismu vai pārmaiņus tuvās un tālās gaismas funkcijas – četras sekundes pēc D klases tuvās gaismas, kas aprīkota ar lokizlādes gaismas avotu, kurā nav integrēts balasts un kurš nav ticis darbināts 30 minūtes vai ilgāk, iedegšanas 50V punktā jāsasniedz vismaz 6 250 cd.

Strāvas padevei ir jābūt pietiekamai, lai nodrošinātu prasīto augstsprieguma impulsa pieaugumu.

8. tabula

8. tabula

Gaismas stiprumi tuvajai gaismai (visi stiprumi izteikti cd)

Gaismas stiprumi tuvajai gaismai (visi stiprumi izteikti cd)

Galvenie lukturi LP satiksmei(***), tuvās gaismas

A klase

B klase

D klase

Kūļa formu skatīt 4. pielikumā

A4-V. attēls

A4-V. attēls

A4-VI. attēls

Pozīcija grādos

horizontāli

vertikāli

A daļa

A daļa

Nr.

Nr.

Elements

punktā/no

līdz

punktā

min.

maks.

min.

maks.

min.

maks.

1.

B50L

3,43 L

0,57 U

350

350

350

2.

BR

2,50 R

1,00 U

1 750

1 750

3.

III zona (sk. C daļu)

625

625

625

4.

50R

1,72 R

0,86 D

5 100

10 100

12 500

5.

75R

1,15 R

0,57 D

5 100

10 100

12 500

6.

50 V

V

0,86 D

5 100

7 500

7.

50L

3,43 L

0,86 D

3 550

13 200 (*)

6 800

13 200 (*)

18 480

8.

75L

3,43 L

0,57 D

10 600

10 600

9.

25L1

3,43 L

1,72 D

18 800

10.

25L2

9,00 L

1,72 D

1 250

1 700

2 500

11.

25R1

9,00 R

1,72 D

1 250

1 700

2 500

12.

25L3

15,0 L

1,72 D

1 250

13.

25R2

15,0 R

1,72 D

1 250

14.

15L

20,0 L

2,86 D

625

15.

15R

20,0 R

2,86 D

625

I segments A līdz B

5,15 L

5,15 R

0,86 D

3 750

C-D

2,50 R

1,00 U

1 750

III segments un zemāk

9,37 L

8,50 R

4,29 D

12 500

IV zona

5,15 L līdz 5,15 R – 0,86 D līdz 1,72 D

1 700

2 500

I zona

9,00 L līdz 9,00 R – 1,72 D līdz 4,00 D

17 600

< 2I(**)

Imax R

max

Vertikāli virs 1,72D, pa labi no V-V līnijas

43 800

Imax L

max

pa kreisi no V-V līnijas

31 300

| Galvenie lukturi LP satiksmei(***) |
| --- |
| B daļa | Testa punkts | Leņķiskās koordinātas, grādi | Prasītā gaismas intensitāte, cd |
| B1 | 4,00 U – 8,00 L | Punkti B1+B2+B3
  min. 190 |
| B2 | 4,00 U – 0 |
| B3 | 4,00 U – 8,00 R |
| B4 | 2,00 U – 4,00 L | Punkti B4+B5+B6
  min. 375 |
| B5 | 2,00 U – 0 |
| B6 | 2,00 U – 4,00 R |
| B7 | 0 – 8,00 L | min. 65 |
| B8 | 0 – 4,00 L | min. 125 |

Galvenie lukturi LP satiksmei(***)

B daļa

B daļa

Testa punkts

Leņķiskās koordinātas, grādi

Prasītā gaismas intensitāte, cd

B1

4,00 U – 8,00 L

Punkti B1+B2+B3

min. 190

B2

4,00 U – 0

B3

4,00 U – 8,00 R

B4

2,00 U – 4,00 L

Punkti B4+B5+B6

min. 375

B5

2,00 U – 0

B6

2,00 U – 4,00 R

B7

0 – 8,00 L

min. 65

B8

0 – 4,00 L

min. 125

| III zona (ko ierobežo šādas koordinātas grādos) |
| --- |
| C daļa | 8,00 L | 8,00 L | 8,00 R | 8,00 R | 6,00 R | 1,50 R | V-V | 4,00 L |
| 1,00 U | 4,00 U | 4,00 U | 2,00 U | 1,50 U | 1,50 U | H-H | H-H |

III zona (ko ierobežo šādas koordinātas grādos)

C daļa

C daļa

8,00 L

8,00 L

8,00 R

8,00 R

6,00 R

1,50 R

V-V

4,00 L

1,00 U

4,00 U

4,00 U

2,00 U

1,50 U

1,50 U

H-H

H-H

| Piezīmes. | 8. tabulā, A, B un C daļā: | L burts norāda, ka punkts atrodas pa kreisi no V-V līnijas; |
| --- | --- | --- |

Piezīmes.

Piezīmes.

8. tabulā, A, B un C daļā:

L burts norāda, ka punkts atrodas pa kreisi no V-V līnijas;

| | R burts norāda, ka punkts atrodas pa labi no V-V līnijas; |
| --- | --- |

R burts norāda, ka punkts atrodas pa labi no V-V līnijas;

| | U burts norāda, ka punkts atrodas virs H-H līnijas; |
| --- | --- |

U burts norāda, ka punkts atrodas virs H-H līnijas;

| | D burts norāda, ka punkts vai segments atrodas zem H-H līnijas. |
| --- | --- |

D burts norāda, ka punkts vai segments atrodas zem H-H līnijas.

| (*) | Galvenā luktura, kur tuvo gaismu izstaro LED moduļi kopā ar gaismas avota elektronisko vadības ierīci, izmērītā vērtība nedrīkst būt lielāka kā 18 500 cd. |
| --- | --- |

(*)

Galvenā luktura, kur tuvo gaismu izstaro LED

| (**) | Faktiskā izmērītā vērtība attiecīgi punktā 50R / 50L. |
| --- | --- |

(**)

Faktiskā izmērītā vērtība attiecīgi punktā 50R / 50L.

| (***) | Attiecībā uz kreisās puses satiksmi R burtu aizstāj ar L burtu un otrādi. |
| --- | --- |

(***)

Attiecībā uz kreisās puses satiksmi R burtu aizstāj ar L burtu un otrādi.

| 5.2.3. | Nedrīkst būt sāniskas novirzes, kas pasliktina redzamību I, III un IV zonā. |
| --- | --- |

5.2.3.

Nedrīkst būt sāniskas novirzes, kas pasliktina redzamību I, III un IV zonā.

| 5.2.4. | Galvenajiem lukturiem, kas konstruēti, lai atbilstu gan labās puses, gan kreisās puses satiksmei, ir jāatbilst iepriekš attiecīgajai satiksmes pusei noteiktajām prasībām katrā no galveno tuvās gaismas kūli izstarojošajām optiskās vienības, gaismas avota(-u) vai LED moduļa(-u) divām iestatījuma pozīcijām. |
| --- | --- |

5.2.4.

Galvenajiem lukturiem, kas konstruēti, lai atbilstu gan labās puses, gan kreisās puses satiksmei, ir jāatbilst iepriekš attiecīgajai satiksmes pusei noteiktajām prasībām katrā no galveno tuvās gaismas kūli izstarojošajām optiskās vienības, gaismas avota(-u) vai LED

| 5.2.5. | Prasības, kas noteiktas 5.2.2. punktā, piemēro arī tiem galvenajiem lukturiem, kuri konstruēti līkuma izgaismojuma nodrošināšanai un/vai kuri satur papildu gaismas avotu(-us) vai LED moduli(-ļus), kas minēts(-i) 5.2.6.2. punktā. Ja galvenais lukturis ir konstruēts līkuma izgaismojuma nodrošināšanai, tā regulējumu drīkst mainīt ar nosacījumu, ka gaismas kūļa ass nav novirzīta vertikāli par vairāk nekā 0,2°. |
| --- | --- |

5.2.5.

Prasības, kas noteiktas 5.2.2. punktā, piemēro arī tiem galvenajiem lukturiem, kuri konstruēti līkuma izgaismojuma nodrošināšanai un/vai kuri satur papildu gaismas avotu(-us) vai LED

| 5.2.5.1. | Ja līkuma izgaismojumu iegūst: |
| --- | --- |

5.2.5.1.

Ja līkuma izgaismojumu iegūst:

| 5.2.5.1.1. | grozot tuvo gaismu vai horizontāli pārvietojot robežas kāpes lūzumpunktu, mērījumus veic pēc tam, kad viss galvenā luktura mezgls ir horizontāli pārorientēts, piem., izmantojot goniometru; |
| --- | --- |

5.2.5.1.1.

grozot tuvo gaismu vai horizontāli pārvietojot robežas kāpes lūzumpunktu, mērījumus veic pēc tam, kad viss galvenā luktura mezgls ir horizontāli pārorientēts, piem., izmantojot goniometru;

| 5.2.5.1.2. | pārvietojot vienu vai vairākas galvenā luktura optiskās daļas, horizontāli nepārvietojot robežas kāpes lūzumpunktu, mērījumus veic, kad šīs daļas ir galējā darbības pozīcijā; |
| --- | --- |

5.2.5.1.2.

pārvietojot vienu vai vairākas galvenā luktura optiskās daļas, horizontāli nepārvietojot robežas kāpes lūzumpunktu, mērījumus veic, kad šīs daļas ir galējā darbības pozīcijā;

| 5.2.5.1.3. | ar papildu gaismas avotu(-iem) vai LED moduli(-ļiem), horizontāli nepārvietojot robežas kāpes lūzumpunktu, mērījumus veic, kad šis(-ie) gaismas avots(-i) vai LED modulis(-ļi) ir aktivizēts(-i). |
| --- | --- |

5.2.5.1.3.

ar papildu gaismas avotu(-iem) vai LED

LED

| 5.2.6. | Galveni tuvās gaismas kūli atļauts veidot tikai ar vienu kvēldiega gaismas avotu, vienu lokizlādes gaismas avotu, vienu vai vairākiem LED gaismas avotiem vai vienu vai vairākiem LED moduļiem. Papildu gaismas avoti vai LED moduļi ir atļauti tikai saskaņā ar šādiem nosacījumiem: |
| --- | --- |

5.2.6.

Galveni tuvās gaismas kūli atļauts veidot tikai ar vienu kvēldiega gaismas avotu, vienu lokizlādes gaismas avotu, vienu vai vairākiem LED

LED

LED

| 5.2.6.1. | lai veidotu līkuma izgaismojumu, tuvās gaismas luktura iekšpusē drīkst izmantot papildus vienu kvēldiega gaismas avotu, kas atbilst ANO Noteikumiem Nr. 37, vienu vai vairākus LED gaismas avotus, kas atbilst ANO Noteikumiem Nr. 128, vai vienu vai vairākus LED moduļus; |
| --- | --- |

5.2.6.1.

lai veidotu līkuma izgaismojumu, tuvās gaismas luktura iekšpusē drīkst izmantot papildus vienu kvēldiega gaismas avotu, kas atbilst ANO Noteikumiem Nr. 37, vienu vai vairākus LED

LED

| 5.2.6.2. | lai ģenerētu infrasarkano starojumu, tuvās gaismas luktura iekšpusē drīkst izmantot papildus vienu kvēldiega gaismas avotu, kas atbilst ANO Noteikumiem Nr. 37, vienu vai vairākus LED gaismas avotus, kas atbilst ANO Noteikumiem Nr. 128, un/vai vienu vai vairākus LED moduļus. To (tos) aktivizē tikai kopā ar galveno gaismas avotu vai LED moduli(-ļiem). Pārstājot darboties galvenajam gaismas avotam vai (vienam no) galvenajiem LED moduļiem, automātiski jāizslēdzas šim papildu gaismas avotam un/vai LED modulim(-ļiem); |
| --- | --- |

5.2.6.2.

lai ģenerētu infrasarkano starojumu, tuvās gaismas luktura iekšpusē drīkst izmantot papildus vienu kvēldiega gaismas avotu, kas atbilst ANO Noteikumiem Nr. 37, vienu vai vairākus LED

LED

LED

LED

LED

| 5.2.6.3. | notiekot kvēldiega papildu gaismas avota, viena vai vairāku papildu LED gaismas avotu vai viena vai vairāku papildu LED moduļu atteicei, galvenajam lukturim jāturpina atbilst tuvajai gaismai noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

5.2.6.3.

notiekot kvēldiega papildu gaismas avota, viena vai vairāku papildu LED

LED

| 5.3. | Tehniskās prasības attiecībā uz adaptīvajām priekšējā apgaismojuma sistēmām (AFS) (simboli “XC”, “XCE”, “XCV”, “XCW” un “XR”) |
| --- | --- |

5.3.

Tehniskās prasības attiecībā uz adaptīvajām priekšējā apgaismojuma sistēmām (AFS

| 5.3.1. | Vispārīgi noteikumi |
| --- | --- |

5.3.1.

Vispārīgi noteikumi

| 5.3.1.1. | Katrai sistēmai ir jānodrošina C klases tuvā gaisma atbilstoši 5.3.2.4. punktam un vienas vai vairāku papildu klašu tuvās gaismas; tā drīkst katrā tuvās gaismas klasē ietvert vienu vai vairākus papildu režīmus un priekšējās apgaismes funkcijas saskaņā ar 5.3.3. punktu un/vai 3.1.3.2. punkta l) apakšpunktu. |
| --- | --- |

5.3.1.1.

Katrai sistēmai ir jānodrošina C klases tuvā gaisma atbilstoši 5.3.2.4. punktam un vienas vai vairāku papildu klašu tuvās gaismas; tā drīkst katrā tuvās gaismas klasē ietvert vienu vai vairākus papildu režīmus un priekšējās apgaismes funkcijas saskaņā ar 5.3.3. punktu un/vai 3.1.3.2. punkta l) apakšpunktu.

| 5.3.1.2. | Sistēmai jānodrošina tādi automātiski pielāgojumi, ka tiek panākts labs ceļa apgaismojums un netiek radīts diskomforts ne vadītājam, ne citiem ceļa lietotājiem. |
| --- | --- |

5.3.1.2.

Sistēmai jānodrošina tādi automātiski pielāgojumi, ka tiek panākts labs ceļa apgaismojums un netiek radīts diskomforts ne vadītājam, ne citiem ceļa lietotājiem.

| 5.3.1.3. | Sistēmu uzskata par pieņemamu, ja tā atbilst attiecīgajām 5.3.2. un 5.3.3. punkta fotometriskajām prasībām. |
| --- | --- |

5.3.1.3.

Sistēmu uzskata par pieņemamu, ja tā atbilst attiecīgajām 5.3.2. un 5.3.3. punkta fotometriskajām prasībām.

| 5.3.1.4. | Fotometriskos mērījumus veic atbilstīgi pieteikuma iesniedzēja aprakstam: |
| --- | --- |

5.3.1.4.

Fotometriskos mērījumus veic atbilstīgi pieteikuma iesniedzēja aprakstam:

| 5.3.1.4.1. | neitrālā stāvoklī; |
| --- | --- |

5.3.1.4.1.

neitrālā stāvoklī;

| 5.3.1.4.2. | attiecīgā gadījumā ar V signālu, W signālu, E signālu un T signālu; |
| --- | --- |

5.3.1.4.2.

attiecīgā gadījumā ar V signālu, W signālu, E signālu un T signālu;

| 5.3.1.4.3. | attiecīgā gadījumā ar jebkuru(-iem) citu(-iem) signālu(-iem) un to kombinācijām saskaņā ar pieteikuma iesniedzēja specifikāciju; |
| --- | --- |

5.3.1.4.3.

attiecīgā gadījumā ar jebkuru(-iem) citu(-iem) signālu(-iem) un to kombinācijām saskaņā ar pieteikuma iesniedzēja specifikāciju;

| 5.3.1.4.4. | galvenā luktura gadījumā, kur izmanto lokizlādes gaismas avotu ar balastu, kurš nav iebūvēts gaismas avotā, četras sekundes pēc galvenā luktura iedegšanas, kurš nav darbināts 30 minūtes vai ilgāk – ja galvenajā lukturī izmanto lokizlādes gaismas avotu ar gaismas avotā neintegrētu balastu: |
| --- | --- |

5.3.1.4.4.

galvenā luktura gadījumā, kur izmanto lokizlādes gaismas avotu ar balastu, kurš nav iebūvēts gaismas avotā, četras sekundes pēc galvenā luktura iedegšanas, kurš nav darbināts 30 minūtes vai ilgāk – ja galvenajā lukturī izmanto lokizlādes gaismas avotu ar gaismas avotā neintegrētu balastu:

| 5.3.1.4.4.1. | sistēmai, kas izstaro tikai tālo gaismu, HV punktā jāsasniedz vismaz 37 500 cd; |
| --- | --- |

5.3.1.4.4.1.

sistēmai, kas izstaro tikai tālo gaismu, HV punktā jāsasniedz vismaz 37 500 cd;

| 5.3.1.4.4.2. | sistēmām, kas izstaro tikai tuvo gaismu vai pārmaiņus veic tuvās gaismas un tālās gaismas funkcijas, kā aprakstīts 4.11.1. un 4.11.4. punktā, kad aktivizē C klases tuvo gaismu, 50 V punktā jāsasniedz vismaz 3 100 cd; |
| --- | --- |

5.3.1.4.4.2.

sistēmām, kas izstaro tikai tuvo gaismu vai pārmaiņus veic tuvās gaismas un tālās gaismas funkcijas, kā aprakstīts 4.11.1. un 4.11.4. punktā, kad aktivizē C klases tuvo gaismu, 50 V punktā jāsasniedz vismaz 3 100 cd;

| 5.3.1.4.4.3. | abos gadījumos strāvas padevei ir jābūt pietiekamai, lai nodrošinātu prasīto augstsprieguma impulsa pieaugumu. |
| --- | --- |

5.3.1.4.4.3.

abos gadījumos strāvas padevei ir jābūt pietiekamai, lai nodrošinātu prasīto augstsprieguma impulsa pieaugumu.

| 5.3.2. | Noteikumi attiecībā uz tuvo gaismu
  Pirms turpmākajām testa procedūrām sistēmu ieslēdz neitrālā stāvoklī, kad tiek izstarota C klases tuvā gaisma. |
| --- | --- |

5.3.2.

Noteikumi attiecībā uz tuvo gaismu

Pirms turpmākajām testa procedūrām sistēmu ieslēdz neitrālā stāvoklī, kad tiek izstarota C klases tuvā gaisma.

| 5.3.2.1. | Tuvajai gaismai katrā sistēmas (transportlīdzekļa) pusē neitrālā stāvoklī vismaz no vienas apgaismes vienības jānodrošina “robeža”, kā noteikts 5. pielikumā, vai |
| --- | --- |

5.3.2.1.

Tuvajai gaismai katrā sistēmas (transportlīdzekļa) pusē neitrālā stāvoklī vismaz no vienas apgaismes vienības jānodrošina “robeža”, kā noteikts 5. pielikumā, vai

| 5.3.2.1.1. | sistēmai jānodrošina citi līdzekļi, piem., optiskās īpašības vai pagaidu papildu gaismas kūļi, kas dod skaidru un pareizu vērsumu. |
| --- | --- |

5.3.2.1.1.

sistēmai jānodrošina citi līdzekļi, piem., optiskās īpašības vai pagaidu papildu gaismas kūļi, kas dod skaidru un pareizu vērsumu.

| 5.3.2.1.2. | Kustības puses maiņas funkcijai, kā aprakstīts 4.12. punktā, 5. pielikumu nepiemēro. |
| --- | --- |

5.3.2.1.2.

Kustības puses maiņas funkcijai, kā aprakstīts 4.12. punktā, 5. pielikumu nepiemēro.

| 5.3.2.2. | Sistēmas vai tās daļas(-u) vērsumam jāatbilst 5. pielikuma 1. punkta prasībām tādā veidā, ka robežas pozīcija atbilst šo noteikumu 10. tabulā norādītajām prasībām.
  Tomēr, ja ar vertikālo regulējumu atkārtoti neizdodas iegūt vajadzīgo pozīciju pieļaujamo pielaižu robežās, piemēro 5. pielikuma 2. punktā noteikto instrumentālo metodi, lai testētu atbilstību prasītajai “robežas” minimālajai kvalitātei un lai veiktu gaismas kūļa vertikālo regulējumu. |
| --- | --- |

5.3.2.2.

Sistēmas vai tās daļas(-u) vērsumam jāatbilst 5. pielikuma 1. punkta prasībām tādā veidā, ka robežas pozīcija atbilst šo noteikumu 10. tabulā norādītajām prasībām.

Tomēr, ja ar vertikālo regulējumu atkārtoti neizdodas iegūt vajadzīgo pozīciju pieļaujamo pielaižu robežās, piemēro 5. pielikuma 2. punktā noteikto instrumentālo metodi, lai testētu atbilstību prasītajai “robežas” minimālajai kvalitātei un lai veiktu gaismas kūļa vertikālo regulējumu.

| 5.3.2.3. | Šādi vērstai sistēmai vai tās daļai(-ām):






  a) | ja apstiprinājums prasīts tikai tuvās gaismas nodrošināšanai, ir jāatbilst attiecīgo turpmāko punktu prasībām; |
| --- | --- | --- |

5.3.2.3.

Šādi vērstai sistēmai vai tās daļai(-ām):

a)

ja apstiprinājums prasīts tikai tuvās gaismas nodrošināšanai, ir jāatbilst attiecīgo turpmāko punktu prasībām;

| b) | ja tā paredzēta, lai nodrošinātu papildu apgaismes vai gaismas signalizācijas funkcijas saskaņā ar šo noteikumu darbības jomu, tai jāatbilst arī attiecīgajos turpmākajos punktos noteiktajām prasībām, ja tā nav neatkarīgi regulējama. |
| --- | --- |

b)

ja tā paredzēta, lai nodrošinātu papildu apgaismes vai gaismas signalizācijas funkcijas saskaņā ar šo noteikumu darbības jomu, tai jāatbilst arī attiecīgajos turpmākajos punktos noteiktajām prasībām, ja tā nav neatkarīgi regulējama.

| 5.3.2.4. | Izstarojot konkrēta režīma tuvo gaismu, sistēmai jāatbilst A daļas 9. tabulas (fotometriskie lielumi) attiecīgās iedaļas (C, V, E vai W) un 10. tabulas (Imax un “robežas” pozīcijas), kā arī 5. pielikuma 1. punkta (prasības “robežai”) prasībām. |
| --- | --- |

5.3.2.4.

Izstarojot konkrēta režīma tuvo gaismu, sistēmai jāatbilst A daļas 9. tabulas (fotometriskie lielumi) attiecīgās iedaļas (C, V, E vai W) un 10. tabulas (Imax

| 5.3.2.5. | Drīkst izstarot līkuma režīmu ar nosacījumu, ka: |
| --- | --- |

5.3.2.5.

Drīkst izstarot līkuma režīmu ar nosacījumu, ka:

| 5.3.2.5.1. | sistēma atbilst B daļas 9. tabulas (fotometriskie lielumi) un 10. tabulas (“robežas” noteikumi) B pozīcijas attiecīgajām prasībām, mērot saskaņā ar 5.3.4. punktā norādīto procedūru atbilstoši līkuma režīma kategorijai (vai nu 1. kategorija, vai 2. kategorija), kam prasīts apstiprinājums; |
| --- | --- |

5.3.2.5.1.

sistēma atbilst B daļas 9. tabulas (fotometriskie lielumi) un 10. tabulas (“robežas” noteikumi) B pozīcijas attiecīgajām prasībām, mērot saskaņā ar 5.3.4. punktā norādīto procedūru atbilstoši līkuma režīma kategorijai (vai nu 1. kategorija, vai 2. kategorija), kam prasīts apstiprinājums;

| 5.3.2.5.2. | kad T signāls atbilst vismazākajam transportlīdzekļa pagrieziena rādiusam pa kreisi (vai pa labi), gaismas stipruma vērtību summai, ko veido visas iesaistītās daļas labajā vai kreisajā sistēmas pusē, jābūt vismaz 2 500 cd vienā vai vairākos punktos zonā no H-H līdz 2 grādiem zem H-H un no 10 līdz 45 grādiem pa kreisi (vai pa labi). |
| --- | --- |

5.3.2.5.2.

kad T signāls atbilst vismazākajam transportlīdzekļa pagrieziena rādiusam pa kreisi (vai pa labi), gaismas stipruma vērtību summai, ko veido visas iesaistītās daļas labajā vai kreisajā sistēmas pusē, jābūt vismaz 2 500 cd vienā vai vairākos punktos zonā no H-H līdz 2 grādiem zem H-H un no 10 līdz 45 grādiem pa kreisi (vai pa labi).

| 5.3.2.5.3. | Ja apstiprinājums prasīts 1. kategorijas līkuma režīmam, sistēmas lietojums ir ierobežots līdz transportlīdzekļiem, kuros ir tādi līdzekļi, ka sistēmas nodrošinātās “robežas”“lūzumpunkta” pozīcija pa horizontāli atbilst ANO Noteikumu Nr. 48 6.22.7.4.5. punkta i) apakšpunkta attiecīgajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

5.3.2.5.3.

Ja apstiprinājums prasīts 1. kategorijas līkuma režīmam, sistēmas lietojums ir ierobežots līdz transportlīdzekļiem, kuros ir tādi līdzekļi, ka sistēmas nodrošinātās “robežas”“lūzumpunkta” pozīcija pa horizontāli atbilst ANO Noteikumu Nr. 48 6.22.7.4.5. punkta i) apakšpunkta attiecīgajiem nosacījumiem.

| 5.3.2.5.4. | Ja apstiprinājums prasīts 1. kategorijas līkuma režīmam, sistēmai jābūt konstruētai tā, ka apgaismojuma sānisko pārvietojumu vai pielāgojumu ietekmējošas atteices gadījumā jābūt iespējai automātiski iegūt vai nu fotometriskos apstākļus saskaņā ar 5.3.2.4. punktu, vai stāvokli attiecībā uz fotometriskajiem apstākļiem, kāds nodrošina vērtības, kuras nepārsniedz 1 300 cd IIIb zonā, kā noteikts 11. tabulā, un kuras ir vismaz 3 400 cd “segmenta Imax” punktā.
  Tomēr tas nav vajadzīgs, ja pozīcijās līdz 5 grādiem pa kreisi, 0,3 grādus virs H-H un vairāk nekā 5 grādus pa kreisi, 0,57 grādus uz augšu attiecībā pret sistēmas atskaites asi, nekādā gadījumā netiek pārsniegta 880 cd vērtība. |
| --- | --- |

5.3.2.5.4.

Ja apstiprinājums prasīts 1. kategorijas līkuma režīmam, sistēmai jābūt konstruētai tā, ka apgaismojuma sānisko pārvietojumu vai pielāgojumu ietekmējošas atteices gadījumā jābūt iespējai automātiski iegūt vai nu fotometriskos apstākļus saskaņā ar 5.3.2.4. punktu, vai stāvokli attiecībā uz fotometriskajiem apstākļiem, kāds nodrošina vērtības, kuras nepārsniedz 1 300 cd IIIb zonā, kā noteikts 11. tabulā, un kuras ir vismaz 3 400 cd “segmenta Imax

Tomēr tas nav vajadzīgs, ja pozīcijās līdz 5 grādiem pa kreisi, 0,3 grādus virs H-H un vairāk nekā 5 grādus pa kreisi, 0,57 grādus uz augšu attiecībā pret sistēmas atskaites asi, nekādā gadījumā netiek pārsniegta 880 cd vērtība.

| 5.3.2.6. | Sistēmu pārbauda, vadoties pēc attiecīgām ražotāja instrukcijām, kas dotas drošības koncepcijā saskaņā ar 3.1.3.3.1. punktu. |
| --- | --- |

5.3.2.6.

Sistēmu pārbauda, vadoties pēc attiecīgām ražotāja instrukcijām, kas dotas drošības koncepcijā saskaņā ar 3.1.3.3.1. punktu.

| 5.3.2.7. | Sistēmai vai tās daļai(-ām), kas konstruētas, lai izpildītu prasības gan labās puses, gan kreisās puses kustībai, katrā no diviem iestatījumiem saskaņā ar 4.10. punktu jāatbilst prasībām, kādas noteiktas attiecīgajam satiksmes virzienam. |
| --- | --- |

5.3.2.7.

Sistēmai vai tās daļai(-ām), kas konstruētas, lai izpildītu prasības gan labās puses, gan kreisās puses kustībai, katrā no diviem iestatījumiem saskaņā ar 4.10. punktu jāatbilst prasībām, kādas noteiktas attiecīgajam satiksmes virzienam.

| 5.3.2.8. | Sistēmai jābūt izgatavotai tā, ka: |
| --- | --- |

5.3.2.8.

Sistēmai jābūt izgatavotai tā, ka:

| 5.3.2.8.1. | jebkurš konkrētais tuvās gaismas režīms nodrošina vismaz 2 500 cd 50 V punktā no sistēmas katras puses;
  V klases tuvās gaismas režīms(-i) ir atbrīvots(-i) no šīs prasības izpildes; |
| --- | --- |

5.3.2.8.1.

jebkurš konkrētais tuvās gaismas režīms nodrošina vismaz 2 500 cd 50 V punktā no sistēmas katras puses;

V klases tuvās gaismas režīms(-i) ir atbrīvots(-i) no šīs prasības izpildes;

| 5.3.2.8.2. | citos režīmos:
  kad piemēro ieejas signālus saskaņā ar 5.3.1.4.3. punktu, jābūt izpildītām 5.3.2. punkta prasībām. |
| --- | --- |

5.3.2.8.2.

citos režīmos:

kad piemēro ieejas signālus saskaņā ar 5.3.1.4.3. punktu, jābūt izpildītām 5.3.2. punkta prasībām.

9. tabula

9. tabula

Fotometriskās prasības tuvajai gaismai saistībā ar A4-VII. attēlu

Fotometriskās prasības tuvajai gaismai saistībā ar A4-VII. attēlu

A daļa

| Tabulā dotās prasības izteiktas cd | Pozīcija / grādi | Tuvā gaisma |
| --- | --- | --- |
| horizontāli | vertikāli | C klase | V klase | E klase | W klase |
| | Nr. | Elements | punktā/no | līdz | punktā | min. | maks. | min. | maks. | min. | maks. | min. | maks. |
| A daļa | 1. | B 50 L | L 3,43 | - | U 0,57 | 504 | 350 | 50 | 350 | 50 | 6257 | 50 | 625 |
| 3. | BR | R 2,50 | - | U 1,00 | 504 | 1 750 | 50 | 880 | 50 | 1 750 | 50 | 2 650 |
| 4. | Segments BRR | R 8,00 | R 20 | U 0,57 | 504 | 3 550 | - | 880 | - | 3 550 | - | 5 300 |
| 5. | Segments BLL | L 8,00 | L 20 | U 0,57 | 504 | 625 | - | 880 | - | 880 | - | 880 |
| 6. | P | L 7,00 | - | H | 63 | - | - | - | - | - | 63 | - |
| 7. | III zona | kā noteikts 11. tabulā | - | 625 | - | 625 | - | 880 | - | 880 |
| 8.a | S 50+S 50 LL+S 50 RR5 | - | - | U 4,00 | 1906 | - | - | - | 1906 | - | 1906 | - |
| 9.a | S 100+S 100 LL+S 100 RR5 | - | - | U 2,00 | 3756 | - | - | - | 3756 | - | 3756 | - |
| 10. | 50 R | R 1,72 | - | D 0,86 | - | - | 5 100 | - | - | - | - | |
| 11. | 75 R | R 1,15 | - | D 0,57 | 10 100 | - | - | - | 15 200 | - | 20 300 | - |
| 12. | 50 V | V | - | D 0,86 | 5 100 | - | 5 100 | - | 10 100 | - | 10 100 | - |
| 13. | 50 L | L 3,43 | - | D 0,86 | 3 550 | 13 200 8 | 3 550 | 13 200 8 | 6 800 | - | 6 800 | 26 400 8 |
| 14. | 25 LL | L 16,00 | - | D 1,72 | 1 180 | - | 845 | - | 1 180 | - | 3 400 | - |
| 15. | 25 RR | R 11,00 | - | D 1,72 | 1 180 | - | 845 | - | 1 180 | - | 3 400 | - |
| 16. | Segments 20 un zemāk | L 3,50 | V | D 2,00 | - | - | - | - | - | - | - | 17 600 2 |
| 17. | Segments 10 un zemāk | L 4,50 | R 2,00 | D 4,00 | - | 12 300 1 | - | 12 300 1 | - | 12 300 1 | - | 7 100 2 |
| 18. | Imax
  3 | - | - | - | 16 900 | 44 100 | 8 400 | 44 100 | 16 900 | 79 300 7 | 29 530 | 70 500 2 |

Tabulā dotās prasības izteiktas cd

Pozīcija / grādi

Tuvā gaisma

horizontāli

vertikāli

C klase

V klase

E klase

W klase

Nr.

Elements

punktā/no

līdz

punktā

min.

maks.

min.

maks.

min.

maks.

min.

maks.

A daļa

1.

B 50 L

L 3,43

-

U 0,57

504

4

350

50

350

50

6257

7

50

625

3.

BR

R 2,50

-

U 1,00

504

4

1 750

50

880

50

1 750

50

2 650

4.

Segments BRR

R 8,00

R 20

U 0,57

504

4

3 550

-

880

-

3 550

-

5 300

5.

Segments BLL

L 8,00

L 20

U 0,57

504

4

625

-

880

-

880

-

880

6.

P

L 7,00

-

H

63

-

-

-

-

-

63

-

7.

III zona

kā noteikts 11. tabulā

-

625

-

625

-

880

-

880

8.a

S 50+S 50 LL+S 50 RR5

5

-

-

U 4,00

1906

6

-

-

-

1906

6

-

1906

6

-

9.a

S 100+S 100 LL+S 100 RR5

5

-

-

U 2,00

3756

6

-

-

-

3756

6

-

3756

6

-

10.

50 R

R 1,72

-

D 0,86

-

-

5 100

-

-

-

-

11.

75 R

R 1,15

-

D 0,57

10 100

-

-

-

15 200

-

20 300

-

12.

50 V

V

-

D 0,86

5 100

-

5 100

-

10 100

-

10 100

-

13.

50 L

L 3,43

-

D 0,86

3 550

13 200 8

8

3 550

13 200 8

8

6 800

-

6 800

26 400 8

8

14.

25 LL

L 16,00

-

D 1,72

1 180

-

845

-

1 180

-

3 400

-

15.

25 RR

R 11,00

-

D 1,72

1 180

-

845

-

1 180

-

3 400

-

16.

Segments 20 un zemāk

L 3,50

V

D 2,00

-

-

-

-

-

-

-

17 600 2

2

17.

Segments 10 un zemāk

L 4,50

R 2,00

D 4,00

-

12 300 1

1

-

12 300 1

1

-

12 300 1

1

-

7 100 2

2

18.

Imax
  3

max

3

-

-

-

16 900

44 100

8 400

44 100

16 900

79 300 7

7

29 530

70 500 2

2

B daļa (līkuma režīms): Piemēro 9. tabulu, taču rindas Nr. 1, 7, 13 un 18 aizstāj ar šeit turpmāk uzskaitītajām.

| B daļa | 1. | B50L | L 3,43 | - | U 0,57 | 504 | 530 | | 530 | | | | 790 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7. | III zona | kā noteikts 11. tabulā | - | 880 | - | 880 | - | 880 | - | 880 |
| 13. | 50 L | L 3,43 | - | D 0,86 | 1 700 | - | 3 400 | - | 3 400 | - | 3 400 | - |
| 18. | Imax | - | - | - | 10 100 | 44 100 | 5 100 | 44 100 | 10 100 | 79 300 7 | 20 300 | 70 500 2 |
| Piezīmes. | 9. tabulā, A un B daļā: |

B daļa

B daļa

1.

B50L

L 3,43

-

U 0,57

504

4

530

530

790

7.

III zona

kā noteikts 11. tabulā

-

880

-

880

-

880

-

880

13.

50 L

L 3,43

-

D 0,86

1 700

-

3 400

-

3 400

-

3 400

-

18.

Imax

max

-

-

-

10 100

44 100

5 100

44 100

10 100

79 300 7

7

20 300

70 500 2

2

Piezīmes.

Piezīmes.

9. tabulā, A un B daļā:

| 1. | Maks. 15 900 cd, ja sistēma ir konstruēta arī W klases tuvajai gaismai. |
| --- | --- |

1.

1.

Maks. 15 900 cd, ja sistēma ir konstruēta arī W klases tuvajai gaismai.

| 2. | Papildus piemēro arī 12. tabulā dotās prasības. |
| --- | --- |

2.

2.

Papildus piemēro arī 12. tabulā dotās prasības.

| 3. | Novietojuma prasības atbilstoši 10. tabulai (“segments Imax”). |
| --- | --- |

3.

3.

Novietojuma prasības atbilstoši 10. tabulai (“segments Imax”).

max

| 4. | Sistēmas katras puses daļa (segmentā BLL un BRR: vismaz vienā punktā), mērīta saskaņā ar 4. pielikuma noteikumiem, nedrīkst būt mazāka kā 50 cd. |
| --- | --- |

4.

4.

Sistēmas katras puses daļa (segmentā BLL un BRR: vismaz vienā punktā), mērīta saskaņā ar 4. pielikuma noteikumiem, nedrīkst būt mazāka kā 50 cd.

| 5. | Novietojuma prasības atbilstoši 13. tabulai. |
| --- | --- |

5.

5.

Novietojuma prasības atbilstoši 13. tabulai.

| 6. | Viens pāris gabarītlukturu, iestrādātu sistēmā vai paredzētu uzstādīšanai kopā ar sistēmu, drīkst tikt aktivizēts saskaņā ar pieteikuma iesniedzēja norādījumiem. |
| --- | --- |

6.

6.

Viens pāris gabarītlukturu, iestrādātu sistēmā vai paredzētu uzstādīšanai kopā ar sistēmu, drīkst tikt aktivizēts saskaņā ar pieteikuma iesniedzēja norādījumiem.

| 7. | Papildus piemēro arī 14. tabulā dotās prasības. |
| --- | --- |

7.

7.

Papildus piemēro arī 14. tabulā dotās prasības.

| 8. | Maks. vērtību drīkst reizināt ar 1,4, ja saskaņā ar ražotāja aprakstu tiek garantēts, ka šī vērtība ekspluatācijā netiks pārsniegta, vai nu izmantojot sistēmas līdzekļus, vai ja sistēmas lietojums ir ierobežots līdz transportlīdzekļiem, kuros nodrošina sistēmas barošanas attiecīgu stabilizāciju/ierobežošanu, kā norādīts paziņojuma veidlapā. |
| --- | --- |

8.

8.

Maks. vērtību drīkst reizināt ar 1,4, ja saskaņā ar ražotāja aprakstu tiek garantēts, ka šī vērtība ekspluatācijā netiks pārsniegta, vai nu izmantojot sistēmas līdzekļus, vai ja sistēmas lietojums ir ierobežots līdz transportlīdzekļiem, kuros nodrošina sistēmas barošanas attiecīgu stabilizāciju/ierobežošanu, kā norādīts paziņojuma veidlapā.

10. tabula

10. tabula

Tuvās gaismas elementu leņķiskās pozīcijas/vērtība grādos, papildu prasības

Tuvās gaismas elementu leņķiskās pozīcijas/vērtība grādos, papildu prasības

| | Gaismas kūļa apzīmējums un prasība | C klases tuvā gaisma | V klases tuvā gaisma | E klases tuvā gaisma | W klases tuvā gaisma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Horiz. | Vert. | Horiz. | Vert. | Horiz. | Vert. | Horiz. | Vert. |
| A | Leņķiskā pozīcija/vērtība grādos segmentam Imax

  Maksimālajam gaismas stiprumam “segmentā Imax”, kā norādīts šajā tabulā, jābūt 9. tabulas rindā Nr. 18 noteiktajās robežās. | 0,5L līdz 3R | 0,3D līdz 1,72 D | | 0,3D līdz 1,72 D | 0,5L līdz 3R | 0,1D līdz 1,72D | 0,5L līdz 3R | 0,3D līdz 1,72 D |
| B | “Robežai” un tās daļai(-ām):






  a) | jāatbilst 5. pielikuma 1. punkta prasībām un |

Gaismas kūļa apzīmējums un prasība

C klases tuvā gaisma

V klases tuvā gaisma

E klases tuvā gaisma

W klases tuvā gaisma

Horiz.

Vert.

Horiz.

Vert.

Horiz.

Vert.

Horiz.

Vert.

A

Leņķiskā pozīcija/vērtība grādos segmentam Imax

max

Maksimālajam gaismas stiprumam “segmentā Imax”, kā norādīts šajā tabulā, jābūt 9. tabulas rindā Nr. 18 noteiktajās robežās.

max

0,5L līdz 3R

0,3D līdz 1,72 D

0,3D līdz 1,72 D

0,5L līdz 3R

0,1D līdz 1,72D

0,5L līdz 3R

0,3D līdz 1,72 D

B

“Robežai” un tās daļai(-ām):

a)

jāatbilst 5. pielikuma 1. punkta prasībām un

| b) | jābūt novietotai(-ām) tā, ka horizontālā daļa atrodas |
| --- | --- |

b)

jābūt novietotai(-ām) tā, ka horizontālā daļa atrodas

V = 0,57 D

ne virs 0,57 D, ne zem 1,3 D

ne virs 0,23 D1

1

ne zem 0,57 D

ne virs 0,23 D, ne zem 0,57 D

Piezīme par 10. tabulu.

| 1. | Papildus piemēro arī 9. tabulā dotās prasības. |
| --- | --- |

1.

1.

Papildus piemēro arī 9. tabulā dotās prasības.

11. tabula

11. tabula

Tuvās gaismas III zonas, stūru punktu noteikšana

Tuvās gaismas III zonas, stūru punktu noteikšana

| Leņķiskā pozīcija grādos | Stūra punkta Nr. | 1. | 2. | 3. | 4. | 5. | 6. | 7. | 8. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| III a zona
  C vai V klases tuvajai gaismai | horizontāli | 8 L | 8 L | 8 R | 8 R | 6 R | 1,5 R | V-V | 4 L |
| vertikāli | 1 U | 4 U | 4 U | 2 U | 1,5 U | 1,5 U | H-H | H-H |
| III b zona
  W vai E klases tuvajai gaismai | horizontāli | 8 L | 8 L | 8 R | 8 R | 6 R | 1,5 R | 0,5 L | 4 L |
| vertikāli | 1 U | 4 U | 4 U | 2 U | 1,5 U | 1,5 U | 0,34 U | 0,34 U |

Leņķiskā pozīcija grādos

Stūra punkta Nr.

1.

2.

3.

4.

5.

6.

7.

8.

III a zona

C vai V klases tuvajai gaismai

horizontāli

8 L

8 L

8 R

8 R

6 R

1,5 R

V-V

4 L

vertikāli

1 U

4 U

4 U

2 U

1,5 U

1,5 U

H-H

H-H

III b zona

W vai E klases tuvajai gaismai

horizontāli

8 L

8 L

8 R

8 R

6 R

1,5 R

0,5 L

4 L

vertikāli

1 U

4 U

4 U

2 U

1,5 U

1,5 U

0,34 U

0,34 U

12. tabula

12. tabula

Papildu nosacījumi W klases tuvajai gaismai, izteikti cd

Papildu nosacījumi W klases tuvajai gaismai, izteikti cd

| Noteikšana un prasības E, F1, F2 un F3 segmentā (nav parādītas 9. tabulā un 4. pielikuma A4-VII. attēlā) |
| --- |
| Atļauts ne vairāk kā 175 cd: a) E segmentā U 10 grādos no L 20 līdz R 20 grādiem, un b) trīs vertikālos segmentos F1, F2 un F3 L 10 grādu, V un R 10 grādu horizontālās pozīcijās, kas katra atrodas no U 10 līdz U 60 grādiem. |
| Alternatīvs/ papildu prasību kopums attiecībā uz Imax, 20. segmentu un 10. segmentu:
  piemēro 9. tabulas A vai B daļu, taču rindā Nr. 16, 17 un 18 noteiktās maksimuma prasības aizstāj ar turpmāk norādītajām. |
| Ja atbilstoši pieteikuma iesniedzēja specifikācijām saskaņā ar 3.1.3.2. punkta e) apakšpunktu W klases tuvā gaisma ir konstruēta, lai izstarotu ne vairāk kā 8 800  cd 20. segmentā un zem tā un ne vairāk kā 3 550  cd 10. segmentā un zem tā, šī gaismas kūļa Imax projektētā vērtība nedrīkst pārsniegt 88 100  cd. |

Noteikšana un prasības E, F1, F2 un F3 segmentā (nav parādītas 9. tabulā un 4. pielikuma A4-VII. attēlā)

Atļauts ne vairāk kā 175 cd: a) E segmentā U 10 grādos no L 20 līdz R 20 grādiem, un b) trīs vertikālos segmentos F1, F2 un F3 L 10 grādu, V un R 10 grādu horizontālās pozīcijās, kas katra atrodas no U 10 līdz U 60 grādiem.

Alternatīvs/ papildu prasību kopums attiecībā uz Imax, 20. segmentu un 10. segmentu:

max

piemēro 9. tabulas A vai B daļu, taču rindā Nr. 16, 17 un 18 noteiktās maksimuma prasības aizstāj ar turpmāk norādītajām.

Ja atbilstoši pieteikuma iesniedzēja specifikācijām saskaņā ar 3.1.3.2. punkta e) apakšpunktu W klases tuvā gaisma ir konstruēta, lai izstarotu ne vairāk kā 8 800  cd 20. segmentā un zem tā un ne vairāk kā 3 550  cd 10. segmentā un zem tā, šī gaismas kūļa Imax projektētā vērtība nedrīkst pārsniegt 88 100  cd.

max

13. tabula

13. tabula

Prasības attiecībā uz augstu novietotu ceļa zīmju izgaismošanu, mērījumu punktu leņķiskās pozīcijas

Prasības attiecībā uz augstu novietotu ceļa zīmju izgaismošanu, mērījumu punktu leņķiskās pozīcijas

| Punkta apzīmējums | S 50 LL | S 50 | S 50 RR | S 100 LL | S 100 | S 100 RR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Leņķiskā pozīcija grādos | 4 U / 8 L | 4 U / V-V | 4 U / 8 R | 2 U / 4 L | 2 U / V-V | 2 U / 4 R |

Punkta apzīmējums

S 50 LL

S 50

S 50 RR

S 100 LL

S 100

S 100 RR

Leņķiskā pozīcija grādos

4 U / 8 L

4 U / V-V

4 U / 8 R

2 U / 4 L

2 U / V-V

2 U / 4 R

14. tabula

14. tabula

Papildu nosacījumi E klases tuvajai gaismai

Papildu nosacījumi E klases tuvajai gaismai

| Piemēro 9. tabulas A vai B daļu un 10. tabulu, taču 9. tabulas rindu Nr. 1 un 18 un 10. tabulas B pozīciju aizstāj, kā norādīts turpmāk. |
| --- |
| Apzīmējums | 9. tabulas 1. rinda, A vai B daļa | 9. tabulas 18. rinda, A vai B daļa | 10. tabulas B pozīcija |
| Datu kopums | EB 50 L, cd | Imax, cd | robežas horizontālā daļa, vērsta grādos |
| | maks. | maks. | ne virs |
| E1 | 530 | 70 500 | 0,34 D |
| E2 | 440 | 61 700 | 0,45 D |
| E3 | 350 | 52 900 | 0,57 D |

Piemēro 9. tabulas A vai B daļu un 10. tabulu, taču 9. tabulas rindu Nr. 1 un 18 un 10. tabulas B pozīciju aizstāj, kā norādīts turpmāk.

Apzīmējums

9. tabulas 1. rinda, A vai B daļa

9. tabulas 18. rinda, A vai B daļa

10. tabulas B pozīcija

Datu kopums

EB 50 L, cd

Imax, cd

max

robežas horizontālā daļa, vērsta grādos

maks.

maks.

ne virs

E1

530

70 500

0,34 D

E2

440

61 700

0,45 D

E3

350

52 900

0,57 D

15. tabula

15. tabula

Prasības tālās gaismas pielāgošanai saskaņā ar 5.3.3.7. punktu

Prasības tālās gaismas pielāgošanai saskaņā ar 5.3.3.7. punktu

| A daļa | Testa punkts | Pozīcija / grādi | Maks. stiprums (*4) |
| --- | --- | --- | --- |
| Horizontāli | Vertikāli | (cd) |
| 1. līnija, kreisā puse
  Pretimbraucošs transportlīdzeklis 50 m attālumā labās puses satiksmes gadījumā | 4,8°L līdz 2°L | 0,57°augšup | 625 |
| 1. līnija, labā puse
  Pretimbraucošs transportlīdzeklis 50 m attālumā kreisās puses satiksmes gadījumā | 2°R līdz 4,8°R | 0,57°augšup | 625 |
| 2. līnija, kreisā puse
  Pretimbraucošs transportlīdzeklis 100 m attālumā labās puses satiksmes gadījumā | 2,4°L līdz 1°L | 0,3°augšup | 1 750 |
| 2. līnija, labā puse
  Pretimbraucošs transportlīdzeklis 100 m attālumā kreisās puses satiksmes gadījumā | 1°R līdz 2,4°R | 0,3°augšup | 1 750 |
| 3. līnija, kreisā puse
  Pretimbraucošs transportlīdzeklis 200 m attālumā labās puses satiksmes gadījumā | 1,2°L līdz 0,5°L | 0,15°augšup | 5 450 |
| 3. līnija, labā puse
  Pretimbraucošs transportlīdzeklis 200 m attālumā kreisās puses satiksmes gadījumā | 0,5°R līdz 1,2°R | 0,15°augšup | 5 450 |
| 4. līnija
  Priekšā braucošs transportlīdzeklis 50 m attālumā labās puses satiksmes gadījumā | 1,7°L līdz 1,0°R | 0,3°augšup | 1 850 |
| >1,0°R līdz 1,7°R | 2 500 |
| 4. līnija
  Priekšā braucošs transportlīdzeklis 50 m attālumā kreisās puses satiksmes gadījumā | 1,7°R līdz 1,0°L | 1 850 |
| >1,0°L līdz 1,7°L | 2 500 |
| 5. līnija
  Priekšā braucošs transportlīdzeklis 100 m attālumā labās puses satiksmes gadījumā | 0,9°L līdz 0,5°R | 0,15°augšup | 5 300 |
| >0,5°R līdz 0,9°R | 7 000 |
| 5. līnija
  Priekšā braucošs transportlīdzeklis 100 m attālumā kreisās puses satiksmes gadījumā | 0,9°R līdz 0,5°L | 5 300 |
| >0,5°L līdz 0,9°L | 7 000 |
| 6. līnija
  Priekšā braucošs transportlīdzeklis 200 m attālumā kreisās puses un labās puses satiksmes gadījumā | 0,45°L līdz 0,45°R | 0,1°augšup | 16 000 |
| B daļa | Testa punkts | Pozīcija /grādi (*3) | Min. stiprums (*4) |
| Horizontāli | Vertikāli | (cd) |
| 50R | 1,72 R | D 0,86 | 5 100 |
| 50 V | V | D 0,86 | 5 100 |
| 50L | 3,43 L | D 0,86 | 2 550 |
| 25LL | 16 L | D 1,72 | 1 180 |
| 25RR | 11 R | D 1,72 | 1 180 |

A daļa

A daļa

Testa punkts

Pozīcija / grādi

Maks. stiprums (*4)

*4

Horizontāli

Vertikāli

(cd)

1. līnija, kreisā puse

Pretimbraucošs transportlīdzeklis 50 m attālumā labās puses satiksmes gadījumā

4,8°L līdz 2°L

0,57°augšup

625

1. līnija, labā puse

Pretimbraucošs transportlīdzeklis 50 m attālumā kreisās puses satiksmes gadījumā

2°R līdz 4,8°R

0,57°augšup

625

2. līnija, kreisā puse

Pretimbraucošs transportlīdzeklis 100 m attālumā labās puses satiksmes gadījumā

2,4°L līdz 1°L

0,3°augšup

1 750

2. līnija, labā puse

Pretimbraucošs transportlīdzeklis 100 m attālumā kreisās puses satiksmes gadījumā

1°R līdz 2,4°R

0,3°augšup

1 750

3. līnija, kreisā puse

Pretimbraucošs transportlīdzeklis 200 m attālumā labās puses satiksmes gadījumā

1,2°L līdz 0,5°L

0,15°augšup

5 450

3. līnija, labā puse

Pretimbraucošs transportlīdzeklis 200 m attālumā kreisās puses satiksmes gadījumā

0,5°R līdz 1,2°R

0,15°augšup

5 450

4. līnija

Priekšā braucošs transportlīdzeklis 50 m attālumā labās puses satiksmes gadījumā

1,7°L līdz 1,0°R

0,3°augšup

1 850

>1,0°R līdz 1,7°R

2 500

4. līnija

Priekšā braucošs transportlīdzeklis 50 m attālumā kreisās puses satiksmes gadījumā

1,7°R līdz 1,0°L

1 850

>1,0°L līdz 1,7°L

2 500

5. līnija

Priekšā braucošs transportlīdzeklis 100 m attālumā labās puses satiksmes gadījumā

0,9°L līdz 0,5°R

0,15°augšup

5 300

>0,5°R līdz 0,9°R

7 000

5. līnija

Priekšā braucošs transportlīdzeklis 100 m attālumā kreisās puses satiksmes gadījumā

0,9°R līdz 0,5°L

5 300

>0,5°L līdz 0,9°L

7 000

6. līnija

Priekšā braucošs transportlīdzeklis 200 m attālumā kreisās puses un labās puses satiksmes gadījumā

0,45°L līdz 0,45°R

0,1°augšup

16 000

B daļa

Testa punkts

Pozīcija /grādi (*3)

*3

Min. stiprums (*4)

*4

Horizontāli

Vertikāli

(cd)

50R

1,72 R

D 0,86

5 100

50 V

V

D 0,86

5 100

50L

3,43 L

D 0,86

2 550

25LL

16 L

D 1,72

1 180

25RR

11 R

D 1,72

1 180

| 5.3.3. | Noteikumi attiecībā uz tālo gaismu
  Pirms turpmākajām testa procedūrām sistēma jāieslēdz neitrālā stāvoklī. |
| --- | --- |

5.3.3.

Noteikumi attiecībā uz tālo gaismu

Pirms turpmākajām testa procedūrām sistēma jāieslēdz neitrālā stāvoklī.

| 5.3.3.1. | Sistēmas apgaismes vienību(-as) saskaņā ar ražotāja instrukcijām noregulē tā, ka maksimālā apgaismojuma laukums ir centrēts līniju H-H un V-V krustpunktā (HV). |
| --- | --- |

5.3.3.1.

Sistēmas apgaismes vienību(-as) saskaņā ar ražotāja instrukcijām noregulē tā, ka maksimālā apgaismojuma laukums ir centrēts līniju H-H un V-V krustpunktā (HV).

| 5.3.3.1.1. | Jebkādu(-as) apgaismes vienību(-as), kas nav neatkarīgi regulējama(-as) vai kuras vērsums iestatīts saistībā ar jebkādiem mērījumiem saskaņā ar 5.3.2. punktu, testē tās(-o) neizmainītā(-ās) pozīcijā(-ās). |
| --- | --- |

5.3.3.1.1.

Jebkādu(-as) apgaismes vienību(-as), kas nav neatkarīgi regulējama(-as) vai kuras vērsums iestatīts saistībā ar jebkādiem mērījumiem saskaņā ar 5.3.2. punktu, testē tās(-o) neizmainītā(-ās) pozīcijā(-ās).

| 5.3.3.2. | Mērot saskaņā ar 5.1. punktā noteiktajiem nosacījumiem, gaismas stiprumam jāatbilst 5. tabulā dotajām prasībām B klasei un 5.1.3.4. punkta prasībām. |
| --- | --- |

5.3.3.2.

Mērot saskaņā ar 5.1. punktā noteiktajiem nosacījumiem, gaismas stiprumam jāatbilst 5. tabulā dotajām prasībām B klasei un 5.1.3.4. punkta prasībām.

| 5.3.3.3. | AFS izstarotais gaismojums vai tā daļa drīkst būt automātiski pārvietota sānis (vai izmainīta ekvivalenta efekta iegūšanai) ar nosacījumu, ka: |
| --- | --- |

5.3.3.3.

AFS

| 5.3.3.3.1. | sistēma atbilst 5.1.3.1. punkta prasībām B klasei un 5.1.3.4. punkta prasībām, katru apgaismes vienību mērot atbilstoši 5.3.4. punktā noteiktajai procedūrai. |
| --- | --- |

5.3.3.3.1.

sistēma atbilst 5.1.3.1. punkta prasībām B klasei un 5.1.3.4. punkta prasībām, katru apgaismes vienību mērot atbilstoši 5.3.4. punktā noteiktajai procedūrai.

| 5.3.3.4. | Sistēmai jābūt izgatavotai tā, ka: |
| --- | --- |

5.3.3.4.

Sistēmai jābūt izgatavotai tā, ka:

| 5.3.3.4.1. | labās puses un kreisās puses apgaismes vienība(-as) katra nodrošina vismaz 16 200 cd punktā HV. |
| --- | --- |

5.3.3.4.1.

labās puses un kreisās puses apgaismes vienība(-as) katra nodrošina vismaz 16 200 cd punktā HV.

| 5.3.3.5. | Ja prasības attiecīgajam gaismas kūlim nav izpildītas, ir atļauta atkārtota vērsuma regulēšana 0,5 grādu robežās augšup vai lejup un/vai 1 grāda robežās pa labi vai pa kreisi attiecībā pret tā sākotnējo vērsumu; izmainītajā pozīcijā jāizpilda visas fotometriskās prasības. Šos noteikumus nepiemēro 5.3.3.1.1. punktā norādītajām apgaismes vienībām. |
| --- | --- |

5.3.3.5.

Ja prasības attiecīgajam gaismas kūlim nav izpildītas, ir atļauta atkārtota vērsuma regulēšana 0,5 grādu robežās augšup vai lejup un/vai 1 grāda robežās pa labi vai pa kreisi attiecībā pret tā sākotnējo vērsumu; izmainītajā pozīcijā jāizpilda visas fotometriskās prasības. Šos noteikumus nepiemēro 5.3.3.1.1. punktā norādītajām apgaismes vienībām.

| 5.3.3.6. | Tālās gaismas funkcijas pielāgošanas gadījumā sistēmai jāizpilda iepriekšējo punktu prasības tikai maksimālas aktivizācijas apstākļos. |
| --- | --- |

5.3.3.6.

Tālās gaismas funkcijas pielāgošanas gadījumā sistēmai jāizpilda iepriekšējo punktu prasības tikai maksimālas aktivizācijas apstākļos.

| 5.3.3.7. | Pielāgošanas gaitā tālās gaismas funkcijai jāizpilda prasības visiem labās puses un kreisās puses kustības gadījumiem, kas noteikti 15. tabulas A daļā. Par šo prasību izpildi verificē tipa apstiprināšanas testu laikā ar pieteikuma iesniedzēja nodrošinātu signālu ģeneratoru. Šim signālu ģeneratoram jāreproducē transportlīdzekļa nodrošinātus signālus un jāizraisa tuvās gaismas pielāgošana un, jo īpaši, jāatspoguļo iestatījumi tā, lai varētu pārliecināties par fotometrisko atbilstību. |
| --- | --- |

5.3.3.7.

Pielāgošanas gaitā tālās gaismas funkcijai jāizpilda prasības visiem labās puses un kreisās puses kustības gadījumiem, kas noteikti 15. tabulas A daļā. Par šo prasību izpildi verificē tipa apstiprināšanas testu laikā ar pieteikuma iesniedzēja nodrošinātu signālu ģeneratoru. Šim signālu ģeneratoram jāreproducē transportlīdzekļa nodrošinātus signālus un jāizraisa tuvās gaismas pielāgošana un, jo īpaši, jāatspoguļo iestatījumi tā, lai varētu pārliecināties par fotometrisko atbilstību.

| 5.3.3.7.1. | Ja tālās gaismas funkcija atbilst 15. tabulas A daļas prasībām 1. līdz 3. rindai attiecībā uz pretim un priekšā braucošajiem transportlīdzekļiem (simetrisks stars), attiecīgu informāciju ieraksta 1. pielikumā dotajā paziņojuma dokumentā. |
| --- | --- |

5.3.3.7.1.

Ja tālās gaismas funkcija atbilst 15. tabulas A daļas prasībām 1. līdz 3. rindai attiecībā uz pretim un priekšā braucošajiem transportlīdzekļiem (simetrisks stars), attiecīgu informāciju ieraksta 1. pielikumā dotajā paziņojuma dokumentā.

| 5.3.3.7.2. | Ja 5.3.3.7. punkta prasības var tikt izpildītas tikai labās puses satiksmei vai kreisās puses satiksmei, attiecīgu informāciju ieraksta 1. pielikumā dotajā paziņojuma dokumentā. |
| --- | --- |

5.3.3.7.2.

Ja 5.3.3.7. punkta prasības var tikt izpildītas tikai labās puses satiksmei vai kreisās puses satiksmei, attiecīgu informāciju ieraksta 1. pielikumā dotajā paziņojuma dokumentā.

| 5.3.4. | Mērīšanas nosacījumi attiecībā uz līkuma režīmiem |
| --- | --- |

5.3.4.

Mērīšanas nosacījumi attiecībā uz līkuma režīmiem

| 5.3.4.1. | Sistēmai vai tās daļai(-ām), kas nodrošina līkuma režīmu, piemēro 5.3.2. punkta (tuvā gaisma) un/vai 5.3.3. punkta (tālā gaisma) prasības visos stāvokļos atbilstīgi transportlīdzekļa pagriešanās rādiusam. Verifikācijai attiecībā uz tuvo gaismu un tālo gaismu izmanto šādu procedūru. |
| --- | --- |

5.3.4.1.

Sistēmai vai tās daļai(-ām), kas nodrošina līkuma režīmu, piemēro 5.3.2. punkta (tuvā gaisma) un/vai 5.3.3. punkta (tālā gaisma) prasības visos stāvokļos atbilstīgi transportlīdzekļa pagriešanās rādiusam. Verifikācijai attiecībā uz tuvo gaismu un tālo gaismu izmanto šādu procedūru.

| 5.3.4.1.1. | Sistēmu testē neitrālā stāvoklī (centrs/taisnvirziens) un arī stāvoklī(-ļos), kas atbilst vismazākajam transportlīdzekļa pagrieziena rādiusam abos virzienos, izmantojot signālu ģeneratoru, ja attiecināms. |
| --- | --- |

5.3.4.1.1.

Sistēmu testē neitrālā stāvoklī (centrs/taisnvirziens) un arī stāvoklī(-ļos), kas atbilst vismazākajam transportlīdzekļa pagrieziena rādiusam abos virzienos, izmantojot signālu ģeneratoru, ja attiecināms.

| 5.3.4.1.1.1. | Atbilstību 5.3.2.5.2. un 5.3.2.5.4. punktam pārbauda gan 1. kategorijas, gan 2. kategorijas līkuma režīmam bez papildu horizontālas atkārtotas regulēšanas. |
| --- | --- |

5.3.4.1.1.1.

Atbilstību 5.3.2.5.2. un 5.3.2.5.4. punktam pārbauda gan 1. kategorijas, gan 2. kategorijas līkuma režīmam bez papildu horizontālas atkārtotas regulēšanas.

| 5.3.4.1.1.2. | Atbilstību 5.3.2.5.1. un 5.3.3. punkta prasībām, kas attiecināmas, pārbauda:






  a) | 2. kategorijas līkuma režīma gadījumā: bez papildu horizontālas atkārtotas regulēšanas; |
| --- | --- | --- |

5.3.4.1.1.2.

Atbilstību 5.3.2.5.1. un 5.3.3. punkta prasībām, kas attiecināmas, pārbauda:

a)

2. kategorijas līkuma režīma gadījumā: bez papildu horizontālas atkārtotas regulēšanas;

| b) | 1. kategorijas vai tālās gaismas līkuma režīma gadījumā: pēc attiecīgas uzstādīšanas vienības atkārtotas horizontālās regulēšanas (piemēram, ar goniometru) atbilstošā pretējā virzienā. |
| --- | --- |

b)

1. kategorijas vai tālās gaismas līkuma režīma gadījumā: pēc attiecīgas uzstādīšanas vienības atkārtotas horizontālās regulēšanas (piemēram, ar goniometru) atbilstošā pretējā virzienā.

| 5.3.4.1.2. | Testējot 1. kategorijas vai 2. kategorijas līkuma režīmu transportlīdzekļa pagrieziena rādiusam, kas atšķiras no 5.3.4.1.1. punktā norādītā, jāvēro, vai gaismas sadalījums ir būtiski vienmērīgs un nav nepiemērotu atspīdumu. Ja to nevar apstiprināt, pārbauda atbilstību 9. tabulā noteiktajai prasībai. |
| --- | --- |

5.3.4.1.2.

Testējot 1. kategorijas vai 2. kategorijas līkuma režīmu transportlīdzekļa pagrieziena rādiusam, kas atšķiras no 5.3.4.1.1. punktā norādītā, jāvēro, vai gaismas sadalījums ir būtiski vienmērīgs un nav nepiemērotu atspīdumu. Ja to nevar apstiprināt, pārbauda atbilstību 9. tabulā noteiktajai prasībai.

| 5.3.5. | Citi noteikumi |
| --- | --- |

5.3.5.

Citi noteikumi

| 5.3.5.1. | Ar 1. pielikumā dotajam paraugam atbilstošas veidlapas palīdzību tiek paziņots, kura(-as) apgaismes vienība(-as) nodrošina “robežu”, kā noteikts 5. pielikumā, kura nonāk zonā, kas stiepjas no 6 grādiem pa kreisi līdz 4 grādiem pa labi un augšup no horizontālas līnijas, kas atrodas 0,8 grādus zemāk. |
| --- | --- |

5.3.5.1.

Ar 1. pielikumā dotajam paraugam atbilstošas veidlapas palīdzību tiek paziņots, kura(-as) apgaismes vienība(-as) nodrošina “robežu”, kā noteikts 5. pielikumā, kura nonāk zonā, kas stiepjas no 6 grādiem pa kreisi līdz 4 grādiem pa labi un augšup no horizontālas līnijas, kas atrodas 0,8 grādus zemāk.

| 5.3.5.2. | Ar 1. pielikumā dotajam paraugam atbilstošas veidlapas palīdzību tiek paziņots, kurš(-i) E klases tuvās gaismas režīms(-i), ja tāds ir, atbilst 14. tabulas “datu kopai”. |
| --- | --- |

5.3.5.2.

Ar 1. pielikumā dotajam paraugam atbilstošas veidlapas palīdzību tiek paziņots, kurš(-i) E klases tuvās gaismas režīms(-i), ja tāds ir, atbilst 14. tabulas “datu kopai”.

| 5.3.6. | Fotometriskās prasības ražošanas atbilstībai |
| --- | --- |

5.3.6.

Fotometriskās prasības ražošanas atbilstībai

| 5.3.6.1. | Vispārīgi
  Vispārīgās prasības ražošanas atbilstībai ir noteiktas 2. pielikumā un 3. pielikumā. Papildus piemēro specifiskus testus, kas aprakstīti saistībā ar fotometriskajām prasībām attiecībā uz adaptīvajām priekšējā apgaismojuma sistēmām (AFS), kā aprakstīts turpmāk.
  Šīs prasības piemēro tikai visai sistēmai kopumā un piemēro pusei attiecīgo izmērīto lielumu no sistēmas visām apgaismes vienībām, ko izmanto šai funkcijai vai režīmam, vai no visām apgaismes vienībām, kā norādīts attiecīgajā prasībā.
  Kā alternatīvu 2. pielikuma 1.2.3. punktā aprakstītajai atkārtotas regulēšanas procedūrai 17. līdz 32. tabulas A, B vai C slejā doto stipruma prasību konkrētajam novērošanas virzienam uzskata par izpildītu, ja šī prasība ir izpildīta virzienā, kas no novērošanas virziena novirzās ne vairāk kā par vienu ceturtdaļu grāda. |
| --- | --- |

5.3.6.1.

Vispārīgi

Vispārīgās prasības ražošanas atbilstībai ir noteiktas 2. pielikumā un 3. pielikumā. Papildus piemēro specifiskus testus, kas aprakstīti saistībā ar fotometriskajām prasībām attiecībā uz adaptīvajām priekšējā apgaismojuma sistēmām (AFS), kā aprakstīts turpmāk.

AFS

Šīs prasības piemēro tikai visai sistēmai kopumā un piemēro pusei attiecīgo izmērīto lielumu no sistēmas visām apgaismes vienībām, ko izmanto šai funkcijai vai režīmam, vai no visām apgaismes vienībām, kā norādīts attiecīgajā prasībā.

Kā alternatīvu 2. pielikuma 1.2.3. punktā aprakstītajai atkārtotas regulēšanas procedūrai 17. līdz 32. tabulas A, B vai C slejā doto stipruma prasību konkrētajam novērošanas virzienam uzskata par izpildītu, ja šī prasība ir izpildīta virzienā, kas no novērošanas virziena novirzās ne vairāk kā par vienu ceturtdaļu grāda.

| 5.3.6.2. | Fotometriskās prasības tuvajai gaismai

  16. tabula


  Lēmumu tabula | “Vairāki režīmi” – nosacījums
  - ja eksistē vairāk nekā viens piemērojamās klases režīms, tikai tas režīms, kas reprezentē visnelabvēlīgāko stāvokli, ir jātestē ne līkuma režīmā saskaņā ar turpmāk attiecīgajā tabulā norādītajām prasībām | “Līkuma režīmi” – nosacījums
  ja sistēma izmanto tās pašas funkcionālās vienības, lai iegūtu līkuma režīmus vairāk nekā vienai klasei: |
| --- | --- | --- | --- |
| Jā | Nē |
| C klase | 17. tabula* | |
| 1. kategorijas līkuma režīms | → | ** līkuma režīmi jātestē tikai tajā klasē, kas reprezentē visnelabvēlīgāko stāvokli | 18. tabula |
| 2. kategorijas līkuma režīms | 2. kategorijas līkuma režīma tests saskaņā ar 19. tabulu |
| V klase
  Ne līkuma režīmā | 20. tabula* | |
| V klase
  1. kategorijas līkuma režīms | → | sk. ** | 21. tabula |
| V klase
  2. kategorijas līkuma režīms | 22. tabula |
| W klase
  Ne līkuma režīmā | 23. tabula* | |
| W klase
  1. kategorijas līkuma režīms | → | sk. ** | 24. tabula |
| W klase
  2. kategorijas līkuma režīms | 25. tabula |
| E klase | ja eksistē vairāk nekā viens E klases režīms, tikai tas E klases režīms, kas attiecas uz augstāko robežas pozīciju, ir jātestē ne līkuma režīmā saskaņā ar attiecīgo 26. līdz 29. tabulu | Nav nepieciešama 1. kategorijas un/vai 2. kategorijas papildu testēšana |

5.3.6.2.

Fotometriskās prasības tuvajai gaismai

16. tabula

16. tabula

Lēmumu tabula

Lēmumu tabula

“Vairāki režīmi” – nosacījums

- ja eksistē vairāk nekā viens piemērojamās klases režīms, tikai tas režīms, kas reprezentē visnelabvēlīgāko stāvokli, ir jātestē ne līkuma režīmā saskaņā ar turpmāk attiecīgajā tabulā norādītajām prasībām

“Līkuma režīmi” – nosacījums

ja sistēma izmanto tās pašas funkcionālās vienības, lai iegūtu līkuma režīmus vairāk nekā vienai klasei:

Jā

Nē

C klase

17. tabula*

1. kategorijas līkuma režīms

→

** līkuma režīmi jātestē tikai tajā klasē, kas reprezentē visnelabvēlīgāko stāvokli

18. tabula

2. kategorijas līkuma režīms

2. kategorijas līkuma režīma tests saskaņā ar 19. tabulu

V klase

Ne līkuma režīmā

20. tabula*

V klase

1. kategorijas līkuma režīms

→

sk. **

21. tabula

V klase

2. kategorijas līkuma režīms

22. tabula

W klase

Ne līkuma režīmā

23. tabula*

W klase

1. kategorijas līkuma režīms

→

sk. **

24. tabula

W klase

2. kategorijas līkuma režīms

25. tabula

E klase

ja eksistē vairāk nekā viens E klases režīms, tikai tas E klases režīms, kas attiecas uz augstāko robežas pozīciju, ir jātestē ne līkuma režīmā saskaņā ar attiecīgo 26. līdz 29. tabulu

Nav nepieciešama 1. kategorijas un/vai 2. kategorijas papildu testēšana

| 5.3.6.3. | Fotometriskās prasības tālajai gaismai |
| --- | --- |

5.3.6.3.

Fotometriskās prasības tālajai gaismai

| 5.3.6.3.1. | Tālā gaisma – neitrāls stāvoklis
  Ja ir vairāk nekā viens tālās gaismas režīms, CoP vajadzībām saskaņā ar 30. tabulu testē tikai režīmu, kas atbilst neitrālajam stāvoklim. |
| --- | --- |

5.3.6.3.1.

Tālā gaisma – neitrāls stāvoklis

Ja ir vairāk nekā viens tālās gaismas režīms, CoP vajadzībām saskaņā ar 30. tabulu testē tikai režīmu, kas atbilst neitrālajam stāvoklim.

CoP

| 5.3.6.3.1.1. | Tālā gaisma – līkuma režīms – ja attiecināms
  Ja sistēma izmanto tās pašas funkcionālās vienības, lai iegūtu līkuma režīmus vairāk nekā vienai klasei, nav nepieciešama 1. kategorijas un/vai 2. kategorijas līkuma režīma turpmāka testēšana.
  Pretējā gadījumā sistēma jātestē saskaņā ar 31. tabulu. |
| --- | --- |

5.3.6.3.1.1.

Tālā gaisma – līkuma režīms – ja attiecināms

Ja sistēma izmanto tās pašas funkcionālās vienības, lai iegūtu līkuma režīmus vairāk nekā vienai klasei, nav nepieciešama 1. kategorijas un/vai 2. kategorijas līkuma režīma turpmāka testēšana.

Pretējā gadījumā sistēma jātestē saskaņā ar 31. tabulu.

| 5.3.6.3.2. | Adaptīva tālā gaisma – ja attiecināms
  Pielāgošanas gaitā tālās gaismas funkcijai jāizpilda prasības visiem labās puses un kreisās puses kustības gadījumiem, kas noteikti 32. tabulas A daļā.
  Ja sistēma izmanto vienas un tās pašas funkcionālās vienības tālās gaismas pielāgošanai, jāmēra tikai 32. tabulas 1. rinda un 4. rinda.
  Ja tuvo gaismu, kas atbilst 5.3.6.2. punkta prasībām, nepārtraukti darbina kopā ar tālās gaismas pielāgošanu, nepiemēro 32. tabulas B daļas fotometriskās prasības.

  17. tabula


  C klase – neitrāls stāvoklis – prasības sistēmai



















  C klase – ne līkuma režīmā | Pozīcija/grādi | A sleja | B sleja | C sleja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tabulā dotās prasības izteiktas cd | horizontāli | vertikāli | 0% CoP | 20% CoP | 30% CoP |
| Nr. | Elements | pie | no | līdz | | pie | | min. | maks. | min. | maks. | min. | maks. |
| 1. | B50L | L | 3,43 | | | U | 0,57 | 50 | 350 | 25 | 520 | 10 | 605 |
| 3. | BR | R | 2,5 | | | U | 1 | 50 | 1 750 | 25 | 2 100 | 10 | 2 275 |
| 4. | Punkts BRR | R | 8 | | | U | 0,57 | 50 | 3 550 | 25 | 4 260 | 10 | 4 615 |
| 5. | Punkts BLL | L | 8 | | | U | 0,57 | 50 | 625 | 25 | 880 | 10 | 1 005 |
| 7. | III līnija | L | 4 | V | V | H | | | 625 | | 880 | | 1 005 |
| 8.a | S50+S50LL+S50RR3 | | | | | U | 4 | 1902 | 1 875 | 952 | 2 250 | 452 | 2 440 |
| 9.a | S100+S100LL+S100RR3 | | | | | U | 2 | 3752 | 1 875 | 1852 | 2 250 | 902 | 2 440 |
| 10. | 50 R | R | 1,72 | | | D | 0,86 | | 44 100 | | 52 920 | | 57 330 |
| 11. | 75 R | R | 1,15 | | | D | 0,57 | 10 100 | 44 100 | 8 080 | 52 920 | 7 070 | 57 330 |
| 12. | 50 V | V | | | | D | 0,86 | 5 100 | 44 100 | 4 080 | 52 920 | 3 570 | 57 330 |
| 13. | 50 L | L | 3,43 | | | D | 0,86 | 3 550 | 13 200 4 | 2 840 | 15 840 4 | 2 485 | 17 160 4 |
| 14. | 25 LL | L | 16 | | | D | 1,72 | 1 180 | 44 100 | 944 | 52 920 | 826 | 57 330 |
| 15. | 25 RR | R | 11 | | | D | 1,72 | 1 180 | 44 100 | 944 | 52 920 | 826 | 57 330 |
| 17. | 10. līnija | L | 4,5 | R | 2,0 | D | 4 | | 12 300 1 | | 14 760 1 | | 15 990 1 |
| Piezīmes par 17. tabulu.







  (1) | Jāreizina ar 1,3 gadījumā, ja sistēma ir konstruēta arī W klases tuvās gaismas nodrošināšanai. |

5.3.6.3.2.

Adaptīva tālā gaisma – ja attiecināms

Pielāgošanas gaitā tālās gaismas funkcijai jāizpilda prasības visiem labās puses un kreisās puses kustības gadījumiem, kas noteikti 32. tabulas A daļā.

Ja sistēma izmanto vienas un tās pašas funkcionālās vienības tālās gaismas pielāgošanai, jāmēra tikai 32. tabulas 1. rinda un 4. rinda.

Ja tuvo gaismu, kas atbilst 5.3.6.2. punkta prasībām, nepārtraukti darbina kopā ar tālās gaismas pielāgošanu, nepiemēro 32. tabulas B daļas fotometriskās prasības.

17. tabula

17. tabula

C klase – neitrāls stāvoklis – prasības sistēmai

C klase – neitrāls stāvoklis – prasības sistēmai

C klase – ne līkuma režīmā

Pozīcija/grādi

A sleja

B sleja

C sleja

Tabulā dotās prasības izteiktas cd

horizontāli

vertikāli

Image 88

0% CoP

Image 89

20% CoP

Image 90

30% CoP

Nr.

Elements

pie

no

līdz

pie

min.

maks.

min.

maks.

min.

maks.

1.

B50L

L

3,43

U

0,57

50

350

25

520

10

605

3.

BR

R

2,5

U

1

50

1 750

25

2 100

10

2 275

4.

Punkts BRR

R

8

U

0,57

50

3 550

25

4 260

10

4 615

5.

Punkts BLL

L

8

U

0,57

50

625

25

880

10

1 005

7.

III līnija

L

4

V

V

H

625

880

1 005

8.a

S50+S50LL+S50RR3

3

U

4

1902

2

1 875

952

2

2 250

452

2

2 440

9.a

S100+S100LL+S100RR3

3

U

2

3752

2

1 875

1852

2

2 250

902

2

2 440

10.

50 R

R

1,72

D

0,86

44 100

52 920

57 330

11.

75 R

R

1,15

D

0,57

10 100

44 100

8 080

52 920

7 070

57 330

12.

50 V

V

D

0,86

5 100

44 100

4 080

52 920

3 570

57 330

13.

50 L

L

3,43

D

0,86

3 550

13 200 4

4

2 840

15 840 4

4

2 485

17 160 4

4

14.

25 LL

L

16

D

1,72

1 180

44 100

944

52 920

826

57 330

15.

25 RR

R

11

D

1,72

1 180

44 100

944

52 920

826

57 330

17.

10. līnija

L

4,5

R

2,0

D

4

12 300 1

1

14 760 1

1

15 990 1

1

Piezīmes par 17. tabulu.

(1)

(1)

Jāreizina ar 1,3 gadījumā, ja sistēma ir konstruēta arī W klases tuvās gaismas nodrošināšanai.

| (2) | Vienu pāris gabarītlukturu, iestrādātu sistēmā vai paredzētu uzstādīšanai kopā ar sistēmu, drīkst aktivizēt saskaņā ar pieteikuma iesniedzēja norādījumiem. |
| --- | --- |

(2)

(2)

Vienu pāris gabarītlukturu, iestrādātu sistēmā vai paredzētu uzstādīšanai kopā ar sistēmu, drīkst aktivizēt saskaņā ar pieteikuma iesniedzēja norādījumiem.

| (3) | Novietojuma prasības saskaņā ar A4-VII. attēlu. |
| --- | --- |

(3)

(3)

Novietojuma prasības saskaņā ar A4-VII. attēlu.

| (4) | Maksimālo vērtību drīkst reizināt ar 1,4 gadījumā, ja saskaņā ar ražotāja aprakstu tiek garantēts, ka šī vērtība ekspluatācijā netiks pārsniegta, vai nu izmantojot sistēmas līdzekļus, vai ja sistēmas lietojums ir ierobežots līdz transportlīdzekļiem, kuros nodrošina sistēmas barošanas attiecīgu stabilizāciju/ierobežošanu, kā norādīts paziņojuma veidlapā. |
| --- | --- |

(4)

(4)

Maksimālo vērtību drīkst reizināt ar 1,4 gadījumā, ja saskaņā ar ražotāja aprakstu tiek garantēts, ka šī vērtība ekspluatācijā netiks pārsniegta, vai nu izmantojot sistēmas līdzekļus, vai ja sistēmas lietojums ir ierobežots līdz transportlīdzekļiem, kuros nodrošina sistēmas barošanas attiecīgu stabilizāciju/ierobežošanu, kā norādīts paziņojuma veidlapā.

18. tabula

18. tabula

C klase – līkumgaisma – 1. kategorija – prasības sistēmai

C klase – līkumgaisma – 1. kategorija – prasības sistēmai

| C klase – 1. kategorijas līkumgaisma | Pozīcija/grādi | A sleja | B sleja | C sleja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tabulā dotās prasības izteiktas cd | horizontāli | vertikāli | 0% CoP | 20% CoP | 30% CoP |
| Nr. | Elements | pie | no | līdz | | pie | | min. | maks. | min. | maks. | min. | maks. |
| 1. | B50L | L | 3,43 | | | U | 0,57 | | 530 | | 700 | | 785 |
| 3. | BR | R | 2,5 | | | U | 1 | | 1 750 | | 2 100 | | 2 275 |
| 4. | Punkts BRR | R | 8 | | | U | 0,57 | | 3 550 | | 4 260 | | 4 615 |
| 5. | Punkts BLL | L | 8 | | | U | 0,57 | | 625 | | 880 | | 1 005 |
| 7. | III līnija | L | 4 | V | V | H | | | 880 | | 1 135 | | 1 260 |
| 10. | 50 R | R | 1,72 | | | D | 0,86 | | 44 100 | | 52 920 | | 57 330 |
| 11. | 75 R | R | 1,15 | | | D | 0,57 | 10 100 | 44 100 | 8 080 | 52 920 | 7 070 | 57 330 |
| 12. | 50 V | V | | | | D | 0,86 | 5 100 | 44 100 | 4 080 | 52 920 | 3 570 | 57 330 |
| 13. | 50 L | L | 3,43 | | | D | 0,86 | 1 700 | 13 200 (1) | 2 840 | 15 840 (1) | 2 485 | 17 160 (1) |
| Piezīme par 18. tabulu.







  (1) | Maksimālo vērtību drīkst reizināt ar 1,4 gadījumā, ja saskaņā ar ražotāja aprakstu tiek garantēts, ka šī vērtība ekspluatācijā netiks pārsniegta, vai nu izmantojot sistēmas līdzekļus, vai ja sistēmas lietojums ir ierobežots līdz transportlīdzekļiem, kuros nodrošina sistēmas barošanas attiecīgu stabilizāciju/ierobežošanu, kā norādīts paziņojuma veidlapā. |

C klase – 1. kategorijas līkumgaisma

Pozīcija/grādi

A sleja

B sleja

C sleja

Tabulā dotās prasības izteiktas cd

horizontāli

vertikāli

Image 91

0% CoP

Image 92

20% CoP

Image 93

30% CoP

Nr.

Elements

pie

no

līdz

pie

min.

maks.

min.

maks.

min.

maks.

1.

B50L

L

3,43

U

0,57

530

700

785

3.

BR

R

2,5

U

1

1 750

2 100

2 275

4.

Punkts BRR

R

8

U

0,57

3 550

4 260

4 615

5.

Punkts BLL

L

8

U

0,57

625

880

1 005

7.

III līnija

L

4

V

V

H

880

1 135

1 260

10.

50 R

R

1,72

D

0,86

44 100

52 920

57 330

11.

75 R

R

1,15

D

0,57

10 100

44 100

8 080

52 920

7 070

57 330

12.

50 V

V

D

0,86

5 100

44 100

4 080

52 920

3 570

57 330

13.

50 L

L

3,43

D

0,86

1 700

13 200 (1)

1

2 840

15 840 (1)

1

2 485

17 160 (1)

1

Piezīme par 18. tabulu.

(1)

(1)

Maksimālo vērtību drīkst reizināt ar 1,4 gadījumā, ja saskaņā ar ražotāja aprakstu tiek garantēts, ka šī vērtība ekspluatācijā netiks pārsniegta, vai nu izmantojot sistēmas līdzekļus, vai ja sistēmas lietojums ir ierobežots līdz transportlīdzekļiem, kuros nodrošina sistēmas barošanas attiecīgu stabilizāciju/ierobežošanu, kā norādīts paziņojuma veidlapā.

19. tabula

19. tabula

C klase – līkumgaisma – 2. kategorija – prasības sistēmai

C klase – līkumgaisma – 2. kategorija – prasības sistēmai

| C klase – 2. kategorijas līkumgaisma | Pozīcija/grādi | A sleja | B sleja | C sleja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tabulā dotās prasības izteiktas cd | horizontāli | vertikāli | 0% CoP | 20% CoP | 30% CoP |
| Nr. | Elements | pie | no | līdz | | pie | | min. | maks. | min. | maks. | min. | maks. |
| 1. | B50L | L | 3,43 | | | U | 0,57 | | 530 | | 700 | | 785 |
| 3. | BR | R | 2,5 | | | U | 1 | | 1 750 | | 2 100 | | 2 275 |
| 4. | BRR līnija | R | 8 | R | 20 | U | 0,57 | | 3 550 | | 4 260 | | 4 615 |
| 5. | BLL līnija | L | 8 | L | 20 | U | 0,57 | | 625 | | 880 | | 1 005 |
| 7. | III līnija | L | 4 | V | V | H | | | 880 | | 1 135 | | 1 260 |

C klase – 2. kategorijas līkumgaisma

Pozīcija/grādi

A sleja

B sleja

C sleja

Tabulā dotās prasības izteiktas cd

horizontāli

vertikāli

Image 94

0% CoP

Image 95

20% CoP

Image 96

30% CoP

Nr.

Elements

pie

no

līdz

pie

min.

maks.

min.

maks.

min.

maks.

1.

B50L

L

3,43

U

0,57

530

700

785

3.

BR

R

2,5

U

1

1 750

2 100

2 275

4.

BRR līnija

R

8

R

20

U

0,57

3 550

4 260

4 615

5.

BLL līnija

L

8

L

20

U

0,57

625

880

1 005

7.

III līnija

L

4

V

V

H

880

1 135

1 260

20. tabula

20. tabula

V klase – ne līkuma režīms – prasības sistēmai

V klase – ne līkuma režīms – prasības sistēmai

| V klase – ne līkuma režīms | Pozīcija/grādi | A sleja | B sleja | C sleja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tabulā dotās prasības izteiktas cd | horizontāli | vertikāli | 0% CoP | 20% CoP | 30% CoP |
| Nr. | Elements | pie | no | līdz | | pie | | min. | maks. | min. | maks. | min. | maks. |
| 1. | B50L | L | 3,43 | | | U | 0,57 | | 350 | | 520 | | 605 |
| 3. | BR | R | 2,5 | | | U | 1 | | 880 | | 1 135 | | 1 260 |
| 4. | Punkts BRR | R | 8 | | | U | 0,57 | | 880 | | 1 135 | | 1 260 |
| 5. | Punkts BLL | L | 8 | | | U | 0,57 | | 880 | | 1 135 | | 1 260 |
| 7. | III līnija | L | 4 | V | V | H | | | 625 | | 880 | | 1 005 |
| 10. | 50 R | R | 1,72 | | | D | 0,86 | 5 100 | 44 100 | 4 080 | 52 920 | 3 570 | 57 330 |
| 13. | 50 L | L | 3,43 | | | D | 0,86 | 3 550 | 13 200 (1) | 2 840 | 15 840 (1) | 2 485 | 17 160 (1) |
| Piezīme par 20. tabulu.







  (1) | Maksimālo vērtību drīkst reizināt ar 1,4 gadījumā, ja saskaņā ar ražotāja aprakstu tiek garantēts, ka šī vērtība ekspluatācijā netiks pārsniegta, vai nu izmantojot sistēmas līdzekļus, vai ja sistēmas lietojums ir ierobežots līdz transportlīdzekļiem, kuros nodrošina sistēmas barošanas attiecīgu stabilizāciju/ierobežošanu, kā norādīts paziņojuma veidlapā. |

V klase – ne līkuma režīms

Pozīcija/grādi

A sleja

B sleja

C sleja

Tabulā dotās prasības izteiktas cd

horizontāli

vertikāli

Image 97

0% CoP

Image 98

20% CoP

Image 99

30% CoP

Nr.

Elements

pie

no

līdz

pie

min.

maks.

min.

maks.

min.

maks.

1.

B50L

L

3,43

U

0,57

350

520

605

3.

BR

R

2,5

U

1

880

1 135

1 260

4.

Punkts BRR

R

8

U

0,57

880

1 135

1 260

5.

Punkts BLL

L

8

U

0,57

880

1 135

1 260

7.

III līnija

L

4

V

V

H

625

880

1 005

10.

50 R

R

1,72

D

0,86

5 100

44 100

4 080

52 920

3 570

57 330

13.

50 L

L

3,43

D

0,86

3 550

13 200 (1)

1

2 840

15 840 (1)

1

2 485

17 160 (1)

1

Piezīme par 20. tabulu.

(1)

(1)

Maksimālo vērtību drīkst reizināt ar 1,4 gadījumā, ja saskaņā ar ražotāja aprakstu tiek garantēts, ka šī vērtība ekspluatācijā netiks pārsniegta, vai nu izmantojot sistēmas līdzekļus, vai ja sistēmas lietojums ir ierobežots līdz transportlīdzekļiem, kuros nodrošina sistēmas barošanas attiecīgu stabilizāciju/ierobežošanu, kā norādīts paziņojuma veidlapā.

21. tabula

21. tabula

C klase – līkumgaisma – 1. kategorija – prasības sistēmai

C klase – līkumgaisma – 1. kategorija – prasības sistēmai

| C klase – 1. kategorijas līkumgaisma | Pozīcija/grādi | A sleja | B sleja | C sleja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tabulā dotās prasības izteiktas cd | horizontāli | vertikāli | 0% CoP | 20% CoP | 30% CoP |
| Nr. | Elements | pie | no | līdz | | pie | | min. | maks. | min. | maks. | min. | maks. |
| 1. | B50L | L | 3,43 | | | U | 0,57 | | 530 | | 700 | | 785 |
| 3. | BR | R | 2,5 | | | U | 1 | | 880 | | 1 135 | | 1 260 |
| 4. | Punkts BRR | R | 8 | | | U | 0,57 | | 880 | | 1 135 | | 1 260 |
| 5. | Punkts BLL | L | 8 | | | U | 0,57 | | 880 | | 1 135 | | 1 260 |
| 7. | III līnija | L | 4 | V | V | H | | | 880 | | 1 135 | | 1 260 |
| 10. | 50 R | R | 1,72 | | | D | 0,86 | 5 100 | 44 100 | 4 080 | 52 920 | 3 570 | 57 330 |
| 13. | 50 L | L | 3,43 | | | D | 0,86 | 1 700 | 13 200 (1) | 2 840 | 15 840 (1) | 2 485 | 17 160 (1) |
| Piezīme par 21. tabulu.







  (1) | Maks. vērtību drīkst reizināt ar 1,4, ja saskaņā ar ražotāja aprakstu tiek garantēts, ka šī vērtība ekspluatācijā netiks pārsniegta, vai nu izmantojot sistēmas līdzekļus, vai ja sistēmas lietojums ir ierobežots līdz transportlīdzekļiem, kuros nodrošina sistēmas barošanas attiecīgu stabilizāciju/ierobežošanu, kā norādīts paziņojuma veidlapā. |

C klase – 1. kategorijas līkumgaisma

Pozīcija/grādi

A sleja

B sleja

C sleja

Tabulā dotās prasības izteiktas cd

horizontāli

vertikāli

Image 100

0% CoP

Image 101

20% CoP

Image 102

30% CoP

Nr.

Elements

pie

no

līdz

pie

min.

maks.

min.

maks.

min.

maks.

1.

B50L

L

3,43

U

0,57

530

700

785

3.

BR

R

2,5

U

1

880

1 135

1 260

4.

Punkts BRR

R

8

U

0,57

880

1 135

1 260

5.

Punkts BLL

L

8

U

0,57

880

1 135

1 260

7.

III līnija

L

4

V

V

H

880

1 135

1 260

10.

50 R

R

1,72

D

0,86

5 100

44 100

4 080

52 920

3 570

57 330

13.

50 L

L

3,43

D

0,86

1 700

13 200 (1)

(1

2 840

15 840 (1)

(1

2 485

17 160 (1)

(1

Piezīme par 21. tabulu.

(1)

(1)

Maks. vērtību drīkst reizināt ar 1,4, ja saskaņā ar ražotāja aprakstu tiek garantēts, ka šī vērtība ekspluatācijā netiks pārsniegta, vai nu izmantojot sistēmas līdzekļus, vai ja sistēmas lietojums ir ierobežots līdz transportlīdzekļiem, kuros nodrošina sistēmas barošanas attiecīgu stabilizāciju/ierobežošanu, kā norādīts paziņojuma veidlapā.

22. tabula

22. tabula

V klase – līkumgaisma – 2. kategorija – prasības sistēmai

V klase – līkumgaisma – 2. kategorija – prasības sistēmai

| V klase – 2. kategorijas līkumgaisma | Pozīcija/grādi | A sleja | B sleja | C sleja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tabulā dotās prasības izteiktas cd | horizontāli | vertikāli | 0% CoP | 20% CoP | 30% CoP |
| Nr. | Elements | pie | no | līdz | | pie | | min. | maks. | min. | maks. | min. | maks. |
| 1. | B50L | L | 3,43 | | | U | 0,57 | | 530 | | 700 | | 785 |
| 3. | BR | R | 2,5 | | | U | 1 | | 880 | | 1 135 | | 1 260 |
| 4. | BRR līnija | R | 8 | R | 20 | U | 0,57 | | 880 | | 1 135 | | 1 260 |
| 5. | BLL līnija | L | 8 | L | 20 | U | 0,57 | | 880 | | 1 135 | | 1 260 |
| 7. | III līnija | L | 4 | V | V | H | | | 880 | | 1 135 | | 1 260 |

V klase – 2. kategorijas līkumgaisma

Pozīcija/grādi

A sleja

B sleja

C sleja

Tabulā dotās prasības izteiktas cd

horizontāli

vertikāli

Image 103

0% CoP

Image 104

20% CoP

Image 105

30% CoP

Nr.

Elements

pie

no

līdz

pie

min.

maks.

min.

maks.

min.

maks.

1.

B50L

L

3,43

U

0,57

530

700

785

3.

BR

R

2,5

U

1

880

1 135

1 260

4.

BRR līnija

R

8

R

20

U

0,57

880

1 135

1 260

5.

BLL līnija

L

8

L

20

U

0,57

880

1 135

1 260

7.

III līnija

L

4

V

V

H

880

1 135

1 260

23. tabula

23. tabula

W klase – ne līkuma režīms – prasības sistēmai

W klase – ne līkuma režīms – prasības sistēmai

| W klase – ne līkuma režīms | Pozīcija/grādi | A sleja | B sleja | C sleja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tabulā dotās prasības izteiktas cd | horizontāli | vertikāli | 0% CoP | 20 % CoP | 30% CoP |
| Nr. | Elements | pie | no | līdz | | pie | | min. | maks. | min. | maks. | min. | maks. |
| 1. | B50L | L | 3,43 | | | U | 0,57 | | 625 | | 880 | | 1 005 |
| 3. | BR | R | 2,5 | | | U | 1 | | 2 650 | | 3 180 | | 3 445 |
| 4. | Punkts BRR | R | 8 | | | U | 0,57 | | 5 300 | | 6 360 | | 6 890 |
| 5. | Punkts BLL | L | 8 | | | U | 0,57 | | 880 | | 1 135 | | 1 260 |
| 7. | III b līnija | L | 4 | L | 0,5 | U | 0,34 | | 880 | | 1 135 | | 1 260 |
| 11. | 75 R | R | 1,15 | | | D | 0,57 | 20 300 | 70 500 (1) | 16 240 | 84 600 (1) | 14 210 | 91 650 (1) |
| 13. | 50 L | L | 3,43 | | | D | 0,86 | 6 800 | 26 400 (2) | 5 440 | 31 680 (2) | 4 760 | 34 320 (2) |
| 14. | 25 LL | L | 16 | | | D | 1,72 | 3 400 | 70 500 (1) | 2 720 | 84 600 (1) | 2 380 | 91 650 (1) |
| 15. | 25 RR | R | 11 | | | D | 1,72 | 3 400 | 70 500 (1) | 2 720 | 84 600 (1) | 2 380 | 91 650 (1) |
| 16. | 20. segments | L | 3,5 | V | | D | 2 | | 17 600 (1) | | 21 120 (1) | | 22 880 (1) |
| 17. | 10. segments | L | 4,5 | R | 2,0 | D | 4 | | 12 300 (1) | | 14 760 (1) | | 15 990 (1) |
| | E līnija | L | 20 | R | 20 | U | 10 | | 175 | | 260 | | 300 |
| Piezīmes par 23. tabulu.







  (1) | Ja atbilstoši pieteikuma iesniedzēja specifikācijai saskaņā ar šo noteikumu 3.1.3.2. punkta e) apakšpunktu W klases tuvā gaisma ir konstruēta tā, lai 20. segmentā un zemāk būtu ne vairāk kā 8 800  cd (10 560 cd atbilst 20% CoP, 11 440 cd atbilst 30% CoP) un lai 10. segmentā un zemāk būtu ne vairāk kā 3 550 cd (4 260 cd atbilst 20% CoP un 4 615  cd atbilst 30% CoP), šī kūļa Imax projektētā vērtība nedrīkst pārsniegt 88 100  cd (105 720 atbilst 20% CoP, 114 530  cd atbilst 30% CoP). |

W klase – ne līkuma režīms

Pozīcija/grādi

A sleja

B sleja

C sleja

Tabulā dotās prasības izteiktas cd

horizontāli

vertikāli

Image 106

0% CoP

Image 107

20 % CoP

Image 108

30% CoP

Nr.

Elements

pie

no

līdz

pie

min.

maks.

min.

maks.

min.

maks.

1.

B50L

L

3,43

U

0,57

625

880

1 005

3.

BR

R

2,5

U

1

2 650

3 180

3 445

4.

Punkts BRR

R

8

U

0,57

5 300

6 360

6 890

5.

Punkts BLL

L

8

U

0,57

880

1 135

1 260

7.

III b līnija

L

4

L

0,5

U

0,34

880

1 135

1 260

11.

75 R

R

1,15

D

0,57

20 300

70 500 (1)

1

16 240

84 600 (1)

1

14 210

91 650 (1)

1

13.

50 L

L

3,43

D

0,86

6 800

26 400 (2)

2

5 440

31 680 (2)

2

4 760

34 320 (2)

2

14.

25 LL

L

16

D

1,72

3 400

70 500 (1)

1

2 720

84 600 (1)

1

2 380

91 650 (1)

1

15.

25 RR

R

11

D

1,72

3 400

70 500 (1)

1

2 720

84 600 (1)

1

2 380

91 650 (1)

1

16.

20. segments

L

3,5

V

D

2

17 600 (1)

1

21 120 (1)

1

22 880 (1)

1

17.

10. segments

L

4,5

R

2,0

D

4

12 300 (1)

1

14 760 (1)

1

15 990 (1)

1

E līnija

L

20

R

20

U

10

175

260

300

Piezīmes par 23. tabulu.

(1)

(1)

Ja atbilstoši pieteikuma iesniedzēja specifikācijai saskaņā ar šo noteikumu 3.1.3.2. punkta e) apakšpunktu W klases tuvā gaisma ir konstruēta tā, lai 20. segmentā un zemāk būtu ne vairāk kā 8 800  cd (10 560 cd atbilst 20% CoP, 11 440 cd atbilst 30% CoP) un lai 10. segmentā un zemāk būtu ne vairāk kā 3 550 cd (4 260 cd atbilst 20% CoP un 4 615  cd atbilst 30% CoP), šī kūļa Imax projektētā vērtība nedrīkst pārsniegt 88 100  cd (105 720 atbilst 20% CoP, 114 530  cd atbilst 30% CoP).

CoP

CoP

CoP

max

CoP

CoP

| (2) | Maksimālo vērtību drīkst reizināt ar 1,4 gadījumā, ja saskaņā ar ražotāja aprakstu tiek garantēts, ka šī vērtība ekspluatācijā netiks pārsniegta, vai nu izmantojot sistēmas līdzekļus, vai ja sistēmas lietojums ir ierobežots līdz transportlīdzekļiem, kuros nodrošina sistēmas barošanas attiecīgu stabilizāciju/ierobežošanu, kā norādīts paziņojuma veidlapā. |
| --- | --- |

(2)

(2)

Maksimālo vērtību drīkst reizināt ar 1,4 gadījumā, ja saskaņā ar ražotāja aprakstu tiek garantēts, ka šī vērtība ekspluatācijā netiks pārsniegta, vai nu izmantojot sistēmas līdzekļus, vai ja sistēmas lietojums ir ierobežots līdz transportlīdzekļiem, kuros nodrošina sistēmas barošanas attiecīgu stabilizāciju/ierobežošanu, kā norādīts paziņojuma veidlapā.

24. tabula

24. tabula

W klase – līkumgaisma – 1. kategorija – prasības sistēmai

W klase – līkumgaisma – 1. kategorija – prasības sistēmai

| W klase – 1. kategorijas līkumgaisma | Pozīcija/grādi | A sleja | B sleja | C sleja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tabulā dotās prasības izteiktas cd | horizontāli | vertikāli | 0% CoP | 20% CoP | 30% CoP |
| Nr. | Elements | pie | no | līdz | | pie | | min. | maks. | min. | maks. | min. | maks. |
| 1. | B50L | L | 3,43 | | | U | 0,57 | | 790 | | 960 | | 1 045 |
| 3. | BR | R | 2,5 | | | U | 1 | | 2 650 | | 3 180 | | 3 445 |
| 4. | Punkts BRR | R | 8 | | | U | 0,57 | | 5 300 | | 6 360 | | 6 890 |
| 5. | Punkts BLL | L | 8 | | | U | 0,57 | | 880 | | 1 135 | | 1 260 |
| 7. | III b līnija | L | 4 | L | 0,5 | U | 0,34 | | 880 | | 1 135 | | 1 260 |
| 11. | 75 R | R | 1,15 | | | D | 0,57 | 20 300 | 70 500 (1) | 16 240 | 84 600 (1) | 14 210 | 91 650 (1) |
| 13. | 50 L | L | 3,43 | | | D | 0,86 | 3 400 | 13 200 2 | 2 720 | 15 840 (2) | 2 380 | 17 160 (2) |
| Piezīmes par 24. tabulu.







  (1) | Ja atbilstoši pieteikuma iesniedzēja specifikācijai saskaņā ar šo noteikumu 3.1.3.2. punkta e) apakšpunktu W klases tuvā gaisma ir konstruēta tā, lai 20. segmentā un zemāk būtu ne vairāk kā 8 800  cd (10 560 cd atbilst 20% CoP, 11 440 cd atbilst 30% CoP) un lai 10. segmentā un zemāk būtu ne vairāk kā 3 550 cd (4 260 cd atbilst 20% CoP un 4 615  cd atbilst 30% CoP), šī kūļa Imax projektētā vērtība nedrīkst pārsniegt 88 100  cd (105 720 atbilst 20% CoP, 114 530  cd atbilst 30% CoP). |

W klase – 1. kategorijas līkumgaisma

Pozīcija/grādi

A sleja

B sleja

C sleja

Tabulā dotās prasības izteiktas cd

horizontāli

vertikāli

Image 109

0% CoP

Image 110

20% CoP

Image 111

30% CoP

Nr.

Elements

pie

no

līdz

pie

min.

maks.

min.

maks.

min.

maks.

1.

B50L

L

3,43

U

0,57

790

960

1 045

3.

BR

R

2,5

U

1

2 650

3 180

3 445

4.

Punkts BRR

R

8

U

0,57

5 300

6 360

6 890

5.

Punkts BLL

L

8

U

0,57

880

1 135

1 260

7.

III b līnija

L

4

L

0,5

U

0,34

880

1 135

1 260

11.

75 R

R

1,15

D

0,57

20 300

70 500 (1)

1

16 240

84 600 (1)

1

14 210

91 650 (1)

1

13.

50 L

L

3,43

D

0,86

3 400

13 200 2

2

2 720

15 840 (2)

2

2 380

17 160 (2)

2

Piezīmes par 24. tabulu.

(1)

(1)

Ja atbilstoši pieteikuma iesniedzēja specifikācijai saskaņā ar šo noteikumu 3.1.3.2. punkta e) apakšpunktu W klases tuvā gaisma ir konstruēta tā, lai 20. segmentā un zemāk būtu ne vairāk kā 8 800  cd (10 560 cd atbilst 20% CoP, 11 440 cd atbilst 30% CoP) un lai 10. segmentā un zemāk būtu ne vairāk kā 3 550 cd (4 260 cd atbilst 20% CoP un 4 615  cd atbilst 30% CoP), šī kūļa Imax projektētā vērtība nedrīkst pārsniegt 88 100  cd (105 720 atbilst 20% CoP, 114 530  cd atbilst 30% CoP).

CoP

CoP

CoP

CoP

max

CoP

CoP

| (2) | Maksimālo vērtību drīkst reizināt ar 1,4 gadījumā, ja saskaņā ar ražotāja aprakstu tiek garantēts, ka šī vērtība ekspluatācijā netiks pārsniegta, vai nu izmantojot sistēmas līdzekļus, vai ja sistēmas lietojums ir ierobežots līdz transportlīdzekļiem, kuros nodrošina sistēmas barošanas attiecīgu stabilizāciju/ierobežošanu, kā norādīts paziņojuma veidlapā. |
| --- | --- |

(2)

(2)

Maksimālo vērtību drīkst reizināt ar 1,4 gadījumā, ja saskaņā ar ražotāja aprakstu tiek garantēts, ka šī vērtība ekspluatācijā netiks pārsniegta, vai nu izmantojot sistēmas līdzekļus, vai ja sistēmas lietojums ir ierobežots līdz transportlīdzekļiem, kuros nodrošina sistēmas barošanas attiecīgu stabilizāciju/ierobežošanu, kā norādīts paziņojuma veidlapā.

25. tabula

25. tabula

W klase – līkumgaisma – 2. kategorija – prasības sistēmai

W klase – līkumgaisma – 2. kategorija – prasības sistēmai

| W klase – 2. kategorijas līkumgaisma | Pozīcija/grādi | A sleja | B sleja | C sleja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tabulā dotās prasības izteiktas cd | horizontāli | vertikāli | 0% CoP | 20% CoP | 30% CoP |
| Nr. | Elements | pie | no | līdz | | pie | | min. | maks. | min. | maks. | min. | maks. |
| 1. | B50L | L | 3,43 | | | U | 0,57 | | 790 | | 960 | | 1 045 |
| 3. | BR | R | 2,5 | | | U | 1 | | 2 650 | | 3 180 | | 3 445 |
| 4. | BRR līnija | R | 8 | R | 20 | U | 0,57 | | 5 300 | | 6 360 | | 6 890 |
| 5. | BLL līnija | L | 8 | L | 20 | U | 0,57 | | 880 | | 1 135 | | 1 260 |
| 7. | III b līnija | L | 4 | L | 0,5 | U | 0,34 | | 880 | | 1 135 | | 1 260 |

W klase – 2. kategorijas līkumgaisma

Pozīcija/grādi

A sleja

B sleja

C sleja

Tabulā dotās prasības izteiktas cd

horizontāli

vertikāli

Image 112

0% CoP

Image 113

20% CoP

Image 114

30% CoP

Nr.

Elements

pie

no

līdz

pie

min.

maks.

min.

maks.

min.

maks.

1.

B50L

L

3,43

U

0,57

790

960

1 045

3.

BR

R

2,5

U

1

2 650

3 180

3 445

4.

BRR līnija

R

8

R

20

U

0,57

5 300

6 360

6 890

5.

BLL līnija

L

8

L

20

U

0,57

880

1 135

1 260

7.

III b līnija

L

4

L

0,5

U

0,34

880

1 135

1 260

26. tabula

26. tabula

E klase – ne līkuma režīms

E klase – ne līkuma režīms

| E klase – ne līkuma režīms | Pozīcija/grādi | A sleja | B sleja | C sleja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tabulā dotās prasības izteiktas cd | horizontāli | vertikāli | 0% CoP | 20% CoP | 30% CoP |
| Nr. | Elements | pie | no | līdz | | pie | | min. | maks. | min. | maks. | min. | maks. |
| 1. | B50L | L | 3,43 | | | U | 0,57 | | 625 | | 880 | | 1 005 |
| 3. | BR | R | 2,5 | | | U | 1 | | 1 750 | | 2 100 | | 2 275 |
| 4. | Punkts BRR | R | 8 | | | U | 0,57 | | 3 550 | | 2 100 | | 2 275 |
| 5. | Punkts BLL | L | 8 | | | U | 0,57 | | 880 | | 1 135 | | 1 260 |
| 7. | III b līnija | L | 4 | L | 0,5 | U | 0,34 | | 880 | | 1 135 | | 1 260 |
| 11. | 75 R | R | 1,15 | | | D | 0,57 | 15 200 | 79 300 | 12 160 | 95 160 | 10 640 | 103 090 |
| 12. | 50 V | V | | | | D | 0,86 | 10 100 | 79 300 | 8 080 | 95 160 | 7 070 | 103 090 |
| 13. | 50 L | L | 3,43 | | | D | 0,86 | 6 800 | 79 300 (1) | 5 440 | 95 160 (1) | 4 760 | 103 090 (1) |
| Piezīme par 26. tabulu.







  (1) | Maksimālo vērtību drīkst reizināt ar 1,4 gadījumā, ja saskaņā ar ražotāja aprakstu tiek garantēts, ka šī vērtība ekspluatācijā netiks pārsniegta, vai nu izmantojot sistēmas līdzekļus, vai ja sistēmas lietojums ir ierobežots līdz transportlīdzekļiem, kuros nodrošina sistēmas barošanas attiecīgu stabilizāciju/ierobežošanu, kā norādīts paziņojuma veidlapā. |

E klase – ne līkuma režīms

Pozīcija/grādi

A sleja

B sleja

C sleja

Tabulā dotās prasības izteiktas cd

horizontāli

vertikāli

Image 115

0% CoP

Image 116

20% CoP

Image 117

30% CoP

Nr.

Elements

pie

no

līdz

pie

min.

maks.

min.

maks.

min.

maks.

1.

B50L

L

3,43

U

0,57

625

880

1 005

3.

BR

R

2,5

U

1

1 750

2 100

2 275

4.

Punkts BRR

R

8

U

0,57

3 550

2 100

2 275

5.

Punkts BLL

L

8

U

0,57

880

1 135

1 260

7.

III b līnija

L

4

L

0,5

U

0,34

880

1 135

1 260

11.

75 R

R

1,15

D

0,57

15 200

79 300

12 160

95 160

10 640

103 090

12.

50 V

V

D

0,86

10 100

79 300

8 080

95 160

7 070

103 090

13.

50 L

L

3,43

D

0,86

6 800

79 300 (1)

1

5 440

95 160 (1)

1

4 760

103 090 (1)

1

Piezīme par 26. tabulu.

(1)

(1)

Maksimālo vērtību drīkst reizināt ar 1,4 gadījumā, ja saskaņā ar ražotāja aprakstu tiek garantēts, ka šī vērtība ekspluatācijā netiks pārsniegta, vai nu izmantojot sistēmas līdzekļus, vai ja sistēmas lietojums ir ierobežots līdz transportlīdzekļiem, kuros nodrošina sistēmas barošanas attiecīgu stabilizāciju/ierobežošanu, kā norādīts paziņojuma veidlapā.

27. tabula

27. tabula

E1 klase – ne līkuma režīms

E1 klase – ne līkuma režīms

| E1 klase – ne līkuma režīms | Pozīcija/grādi | A sleja | B sleja | C sleja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tabulā dotās prasības izteiktas cd | horizontāli | vertikāli | 0% CoP | 20% CoP | 30% CoP |
| Nr. | Elements | pie | no | līdz | | pie | | min. | maks. | min. | maks. | min. | maks. |
| 1. | B50L | L | 3,43 | | | U | 0,57 | | 530 | | 700 | | 785 |
| 3. | BR | R | 2,5 | | | U | 1 | | 1 750 | | 2 100 | | 2 275 |
| 4. | Punkts BRR | R | 8 | | | U | 0,57 | | 3 550 | | 2 100 | | 2 275 |
| 5. | Punkts BLL | L | 8 | | | U | 0,57 | | 880 | | 1 135 | | 1 260 |
| 7. | III b līnija | L | 4 | L | 0,5 | U | 0,34 | | 880 | | 1 135 | | 1 260 |
| 11. | 75 R | R | 1,15 | | | D | 0,57 | 15 200 | 70 500 | 12 160 | 84 600 | 10 640 | 91 650 |
| 12. | 50 V | V | | | | D | 0,86 | 10 100 | 70 500 | 8 080 | 84 600 | 7 070 | 91 650 |
| 13. | 50 L | L | 3,43 | | | D | 0,86 | 6 800 | 70 500 (1) | 5 440 | 84 600 (1) | 4 760 | 91 650 (1) |
| Piezīme par 27. tabulu.







  (1) | Maksimālo vērtību drīkst reizināt ar 1,4 gadījumā, ja saskaņā ar ražotāja aprakstu tiek garantēts, ka šī vērtība ekspluatācijā netiks pārsniegta, vai nu izmantojot sistēmas līdzekļus, vai ja sistēmas lietojums ir ierobežots līdz transportlīdzekļiem, kuros nodrošina sistēmas barošanas attiecīgu stabilizāciju/ierobežošanu, kā norādīts paziņojuma veidlapā. |

E1 klase – ne līkuma režīms

Pozīcija/grādi

A sleja

B sleja

C sleja

Tabulā dotās prasības izteiktas cd

horizontāli

vertikāli

Image 118

0% CoP

Image 119

20% CoP

Image 120

30% CoP

Nr.

Elements

pie

no

līdz

pie

min.

maks.

min.

maks.

min.

maks.

1.

B50L

L

3,43

U

0,57

530

700

785

3.

BR

R

2,5

U

1

1 750

2 100

2 275

4.

Punkts BRR

R

8

U

0,57

3 550

2 100

2 275

5.

Punkts BLL

L

8

U

0,57

880

1 135

1 260

7.

III b līnija

L

4

L

0,5

U

0,34

880

1 135

1 260

11.

75 R

R

1,15

D

0,57

15 200

70 500

12 160

84 600

10 640

91 650

12.

50 V

V

D

0,86

10 100

70 500

8 080

84 600

7 070

91 650

13.

50 L

L

3,43

D

0,86

6 800

70 500 (1)

1

5 440

84 600 (1)

1

4 760

91 650 (1)

1

Piezīme par 27. tabulu.

(1)

(1)

Maksimālo vērtību drīkst reizināt ar 1,4 gadījumā, ja saskaņā ar ražotāja aprakstu tiek garantēts, ka šī vērtība ekspluatācijā netiks pārsniegta, vai nu izmantojot sistēmas līdzekļus, vai ja sistēmas lietojums ir ierobežots līdz transportlīdzekļiem, kuros nodrošina sistēmas barošanas attiecīgu stabilizāciju/ierobežošanu, kā norādīts paziņojuma veidlapā.

28. tabula

28. tabula

E2 klase – ne līkuma režīms

E2 klase – ne līkuma režīms

| E2 klase – ne līkuma režīms | Pozīcija/grādi | A sleja | B sleja | C sleja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tabulā dotās prasības izteiktas cd | horizontāli | vertikāli | 0% CoP | 20% CoP | 30% CoP |
| Nr. | Elements | pie | no | līdz | | pie | | min. | maks. | min. | maks. | min. | maks. |
| 1. | B50L | L | 3,43 | | | U | 0,57 | | 440 | | 610 | | 695 |
| 3. | BR | R | 2,5 | | | U | 1 | | 1 750 | | 2 100 | | 2 275 |
| 4. | Punkts BRR | R | 8 | | | U | 0,57 | | 3 550 | | 2 100 | | 2 275 |
| 5. | Punkts BLL | L | 8 | | | U | 0,57 | | 880 | | 1 135 | | 1 260 |
| 7. | III b līnija | L | 4 | L | 0,5 | U | 0,34 | | 880 | | 1 135 | | 1 260 |
| 11. | 75 R | R | 1,15 | | | D | 0,57 | 15 200 | 61 700 | 12 160 | 74 040 | 10 640 | 80 210 |
| 12. | 50 V | V | | | | D | 0,86 | 10 100 | 61 700 | 8 080 | 74 040 | 7 070 | 80 210 |
| 13. | 50 L | L | 3,43 | | | D | 0,86 | 6 800 | 61 700 (1) | 5 440 | 74 040 (1) | 4 760 | 80 210 (1) |
| Piezīme par 28. tabulu.







  (1) | Maksimālo vērtību drīkst reizināt ar 1,4 gadījumā, ja saskaņā ar ražotāja aprakstu tiek garantēts, ka šī vērtība ekspluatācijā netiks pārsniegta, vai nu izmantojot sistēmas līdzekļus, vai ja sistēmas lietojums ir ierobežots līdz transportlīdzekļiem, kuros nodrošina sistēmas barošanas attiecīgu stabilizāciju/ierobežošanu, kā norādīts paziņojuma veidlapā. |

E2 klase – ne līkuma režīms

Pozīcija/grādi

A sleja

B sleja

C sleja

Tabulā dotās prasības izteiktas cd

horizontāli

vertikāli

Image 121

0% CoP

Image 122

20% CoP

Image 123

30% CoP

Nr.

Elements

pie

no

līdz

pie

min.

maks.

min.

maks.

min.

maks.

1.

B50L

L

3,43

U

0,57

440

610

695

3.

BR

R

2,5

U

1

1 750

2 100

2 275

4.

Punkts BRR

R

8

U

0,57

3 550

2 100

2 275

5.

Punkts BLL

L

8

U

0,57

880

1 135

1 260

7.

III b līnija

L

4

L

0,5

U

0,34

880

1 135

1 260

11.

75 R

R

1,15

D

0,57

15 200

61 700

12 160

74 040

10 640

80 210

12.

50 V

V

D

0,86

10 100

61 700

8 080

74 040

7 070

80 210

13.

50 L

L

3,43

D

0,86

6 800

61 700 (1)

1

5 440

74 040 (1)

1

4 760

80 210 (1)

1

Piezīme par 28. tabulu.

(1)

(1)

Maksimālo vērtību drīkst reizināt ar 1,4 gadījumā, ja saskaņā ar ražotāja aprakstu tiek garantēts, ka šī vērtība ekspluatācijā netiks pārsniegta, vai nu izmantojot sistēmas līdzekļus, vai ja sistēmas lietojums ir ierobežots līdz transportlīdzekļiem, kuros nodrošina sistēmas barošanas attiecīgu stabilizāciju/ierobežošanu, kā norādīts paziņojuma veidlapā.

29. tabula

29. tabula

E3 klase – ne līkuma režīms

E3 klase – ne līkuma režīms

| E3 klase – ne līkuma režīms | Pozīcija/grādi | A sleja | B sleja | C sleja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tabulā dotās prasības izteiktas cd | horizontāli | vertikāli | 0% CoP | 20% CoP | 30% CoP |
| Nr. | Elements | pie | no | līdz | | pie | | min. | maks. | min. | maks. | min. | maks. |
| 1. | B50L | L | 3,43 | | | U | 0,57 | | 350 | | 520 | | 605 |
| 3. | BR | R | 2,5 | | | U | 1 | | 1 750 | | 2 100 | | 2 275 |
| 4. | Punkts BRR | R | 8 | | | U | 0,57 | | 3 550 | | 2 100 | | 2 275 |
| 5. | Punkts BLL | L | 8 | | | U | 0,57 | | 880 | | 1 135 | | 1 260 |
| 7. | III b līnija | L | 4 | L | 0,5 | U | 0,34 | | 880 | | 1 135 | | 1 260 |
| 11. | 75 R | R | 1,15 | | | D | 0,57 | 15 200 | 52 900 | 12 160 | 63 480 | 10 640 | 68 770 |
| 12. | 50 V | V | | | | D | 0,86 | 10 100 | 52 900 | 8 080 | 63 480 | 7 070 | 68 770 |
| 13. | 50 L | L | 3,43 | | | D | 0,86 | 6 800 | 52 900 (1) | 5 440 | 63 480 (1) | 4 760 | 68 770 (1) |
| Piezīme par 29. tabulu.







  (1) | Maksimālo vērtību drīkst reizināt ar 1,4 gadījumā, ja saskaņā ar ražotāja aprakstu tiek garantēts, ka šī vērtība ekspluatācijā netiks pārsniegta, vai nu izmantojot sistēmas līdzekļus, vai ja sistēmas lietojums ir ierobežots līdz transportlīdzekļiem, kuros nodrošina sistēmas barošanas attiecīgu stabilizāciju/ierobežošanu, kā norādīts paziņojuma veidlapā. |

E3 klase – ne līkuma režīms

Pozīcija/grādi

A sleja

B sleja

C sleja

Tabulā dotās prasības izteiktas cd

horizontāli

vertikāli

Image 124

0% CoP

Image 125

20% CoP

Image 126

30% CoP

Nr.

Elements

pie

no

līdz

pie

min.

maks.

min.

maks.

min.

maks.

1.

B50L

L

3,43

U

0,57

350

520

605

3.

BR

R

2,5

U

1

1 750

2 100

2 275

4.

Punkts BRR

R

8

U

0,57

3 550

2 100

2 275

5.

Punkts BLL

L

8

U

0,57

880

1 135

1 260

7.

III b līnija

L

4

L

0,5

U

0,34

880

1 135

1 260

11.

75 R

R

1,15

D

0,57

15 200

52 900

12 160

63 480

10 640

68 770

12.

50 V

V

D

0,86

10 100

52 900

8 080

63 480

7 070

68 770

13.

50 L

L

3,43

D

0,86

6 800

52 900 (1)

1

5 440

63 480 (1)

1

4 760

68 770 (1)

1

Piezīme par 29. tabulu.

(1)

(1)

Maksimālo vērtību drīkst reizināt ar 1,4 gadījumā, ja saskaņā ar ražotāja aprakstu tiek garantēts, ka šī vērtība ekspluatācijā netiks pārsniegta, vai nu izmantojot sistēmas līdzekļus, vai ja sistēmas lietojums ir ierobežots līdz transportlīdzekļiem, kuros nodrošina sistēmas barošanas attiecīgu stabilizāciju/ierobežošanu, kā norādīts paziņojuma veidlapā.

30. tabula

30. tabula

R klase – braukšana – neitrāls stāvoklis – prasības sistēmai

R klase – braukšana – neitrāls stāvoklis – prasības sistēmai

| | | A sleja | B sleja | C sleja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Taisni vērstas tālās gaismas testa punkts | Leņķiskās koordinātas (grādi) | Prasītais gaismas stiprums (cd)





  0% CoP | Prasītais gaismas stiprums (cd)





  20% CoP | Prasītais gaismas stiprums (cd)





  30% CoP |
| | | Min. | Maks. | Min. | Maks. | Min. | Maks. |
| HV | H,V | 32 400 | 215 000 | 26 000 | 258 000 | 23 000 | 279 500 |
| H-5L | 0,0, 5,0 L | 5 100 | 215 000 | 4 080 | 258 000 | 3 570 | 279 500 |
| H-2,5L | 0,0, 2,5 L | 20 300 | 215 000 | 16 240 | 258 000 | 14 210 | 279 500 |
| H-2,5R | 0,0, 2,5 R | 20 300 | 215 000 | 16 240 | 258 000 | 14 210 | 279 500 |
| H-5R | 0,0, 5,0 R | 5 100 | 215 000 | 4 080 | 258 000 | 3 570 | 279 500 |

A sleja

B sleja

C sleja

Taisni vērstas tālās gaismas testa punkts

Leņķiskās koordinātas (grādi)

Prasītais gaismas stiprums (cd)

Image 127

0% CoP

Prasītais gaismas stiprums (cd)

Image 128

20% CoP

Prasītais gaismas stiprums (cd)

Image 129

30% CoP

Min.

Maks.

Min.

Maks.

Min.

Maks.

HV

H,V

32 400

215 000

26 000

258 000

23 000

279 500

H-5L

0,0, 5,0 L

5 100

215 000

4 080

258 000

3 570

279 500

H-2,5L

0,0, 2,5 L

20 300

215 000

16 240

258 000

14 210

279 500

H-2,5R

0,0, 2,5 R

20 300

215 000

16 240

258 000

14 210

279 500

H-5R

0,0, 5,0 R

5 100

215 000

4 080

258 000

3 570

279 500

31. tabula

31. tabula

R klase – tālās gaismas līkumgaisma – prasības sistēmai

R klase – tālās gaismas līkumgaisma – prasības sistēmai

| | | A sleja | B sleja | C sleja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tālās gaismas līkumgaismas testa punkts | Leņķiskās koordinātas (grādi) | Prasītais gaismas stiprums

  (cd)



  0% CoP | Prasītais gaismas stiprums

  (cd)



  20% CoP | Prasītais gaismas stiprums

  (cd)



  30% CoP |
| | | Min. | Maks. | Min. | Maks. | Min. | Maks. |
| HV | H,V | 32 400 | 215 000 | 26 000 | 258 000 | 23 000 | 279 500 |
| H-5L | 0,0, 5,0 L | 5 100 | 215 000 | 4 080 | 258 000 | 3 570 | 279 500 |
| H-2,5L | 0,0, 2,5 L | 20 300 | 215 000 | 16 240 | 258 000 | 14 210 | 279 500 |
| H-2,5R | 0,0, 2,5 R | 20 300 | 215 000 | 16 240 | 258 000 | 14 210 | 279 500 |
| H-5R | 0,0, 5,0 R | 5 100 | 215 000 | 4 080 | 258 000 | 3 570 | 279 500 |

A sleja

B sleja

C sleja

Tālās gaismas līkumgaismas testa punkts

Leņķiskās koordinātas (grādi)

Prasītais gaismas stiprums

(cd)

  Image 130

  0% CoP

(cd)

0% CoP

Prasītais gaismas stiprums

(cd)

  Image 131

  20% CoP

(cd)

20% CoP

Prasītais gaismas stiprums

(cd)

  Image 132

  30% CoP

(cd)

30% CoP

Min.

Maks.

Min.

Maks.

Min.

Maks.

HV

H,V

32 400

215 000

26 000

258 000

23 000

279 500

H-5L

0,0, 5,0 L

5 100

215 000

4 080

258 000

3 570

279 500

H-2,5L

0,0, 2,5 L

20 300

215 000

16 240

258 000

14 210

279 500

H-2,5R

0,0, 2,5 R

20 300

215 000

16 240

258 000

14 210

279 500

H-5R

0,0, 5,0 R

5 100

215 000

4 080

258 000

3 570

279 500

32. tabula

32. tabula

R klase – adaptīva tālā gaisma – COP vērtības

R klase – adaptīva tālā gaisma – COP

| A daļa | Testa punkts | Pozīcija/grādi | A sleja

  Maks. stiprums(**)



  0% CoP | B sleja

  Maks. stiprums(**)



  20% CoP | C sleja

  Maks. stiprums(**)



  30% CoP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Horizontāli | Vertikāli | (cd) | (cd) | (cd) |
| 1. līnija, kreisā puse
  Pretimbraucošs transportlīdzeklis 50 m attālumā labās puses satiksmes gadījumā | 4,8°L līdz 2°L | 0,57° augšup | 625 | 880 | 1 003 |
| 1. līnija, labā puse
  Pretimbraucošs transportlīdzeklis 50 m attālumā kreisās puses satiksmes gadījumā | 2°R līdz 4,8°R | 0,57° augšup | 625 | 880 | 1 003 |
| 2. līnija, kreisā puse
  Pretimbraucošs transportlīdzeklis 100 m attālumā labās puses satiksmes gadījumā | 2,4°L līdz 1°L | 0,3° augšup | 1 750 | 2 100 | 2 275 |
| 2. līnija, labā puse
  Pretimbraucošs transportlīdzeklis 100 m attālumā kreisās puses satiksmes gadījumā | 1°R līdz 2,4°R | 0,3° augšup | 1 750 | 2 100 | 2 275 |
| 3. līnija, kreisā puse
  Pretimbraucošs transportlīdzeklis 200 m attālumā labās puses satiksmes gadījumā | 1,2°L līdz 0,5°L | 0,15° augšup | 5 450 | 6 540 | 7 085 |
| 3. līnija, labā puse
  Pretimbraucošs transportlīdzeklis 200 m attālumā kreisās puses satiksmes gadījumā | 0,5°R līdz 1,2°R | 0,15° augšup | 5 450 | 6 540 | 7 085 |
| 4. līnija
  Priekšā braucošs transportlīdzeklis 50 m attālumā labās puses satiksmes gadījumā | 1,7°L līdz 1,0°R | 0,3° augšup | 1 850 | 2 220 | 2 405 |
| >1,0°R līdz 1,7°R | 2 500 | 3 000 | 3 250 |
| 4. līnija
  Priekšā braucošs transportlīdzeklis 50 m attālumā kreisās puses satiksmes gadījumā | 1,7°R līdz 1,0°L | 1 850 | 2 220 | 2 405 |
| >1,0°L līdz 1,7°L | 2 500 | 3 000 | 3 250 |
| 5. līnija
  Priekšā braucošs transportlīdzeklis 100 m attālumā labās puses satiksmes gadījumā | 0,9°L līdz 0,5°R | 0,15° augšup | 5 300 | 6 360 | 6 890 |
| >0,5°R līdz 0,9°R | 7 000 | 8 400 | 9 100 |
| 5. līnija
  Priekšā braucošs transportlīdzeklis 100 m attālumā kreisās puses satiksmes gadījumā | 0,9°R līdz 0,5°L | 5 300 | 6 360 | 6 890 |
| >0,5°L līdz 0,9°L | 7 000 | 8 400 | 9 100 |
| 6. līnija
  Priekšā braucošs transportlīdzeklis 200 m attālumā kreisās puses satiksmes un labās puses satiksmes gadījumā | 0,45°L līdz 0,45°R | 0,1° augšup | 16 000 | 19 200 | 20 800 |

A daļa

Testa punkts

Pozīcija/grādi

A sleja

Maks. stiprums(**)

  Image 133

  0% CoP

Maks. stiprums(**)

0% CoP

B sleja

Maks. stiprums(**)

  Image 134

  20% CoP

Maks. stiprums(**)

20% CoP

C sleja

Maks. stiprums(**)

  Image 135

  30% CoP

Maks. stiprums(**)

30% CoP

Horizontāli

Vertikāli

(cd)

(cd)

(cd)

1. līnija, kreisā puse

Pretimbraucošs transportlīdzeklis 50 m attālumā labās puses satiksmes gadījumā

4,8°L līdz 2°L

0,57° augšup

625

880

1 003

1. līnija, labā puse

Pretimbraucošs transportlīdzeklis 50 m attālumā kreisās puses satiksmes gadījumā

2°R līdz 4,8°R

0,57° augšup

625

880

1 003

2. līnija, kreisā puse

Pretimbraucošs transportlīdzeklis 100 m attālumā labās puses satiksmes gadījumā

2,4°L līdz 1°L

0,3° augšup

1 750

2 100

2 275

2. līnija, labā puse

Pretimbraucošs transportlīdzeklis 100 m attālumā kreisās puses satiksmes gadījumā

1°R līdz 2,4°R

0,3° augšup

1 750

2 100

2 275

3. līnija, kreisā puse

Pretimbraucošs transportlīdzeklis 200 m attālumā labās puses satiksmes gadījumā

1,2°L līdz 0,5°L

0,15° augšup

5 450

6 540

7 085

3. līnija, labā puse

Pretimbraucošs transportlīdzeklis 200 m attālumā kreisās puses satiksmes gadījumā

0,5°R līdz 1,2°R

0,15° augšup

5 450

6 540

7 085

4. līnija

Priekšā braucošs transportlīdzeklis 50 m attālumā labās puses satiksmes gadījumā

1,7°L līdz 1,0°R

0,3° augšup

1 850

2 220

2 405

>1,0°R līdz 1,7°R

2 500

3 000

3 250

4. līnija

Priekšā braucošs transportlīdzeklis 50 m attālumā kreisās puses satiksmes gadījumā

1,7°R līdz 1,0°L

1 850

2 220

2 405

>1,0°L līdz 1,7°L

2 500

3 000

3 250

5. līnija

Priekšā braucošs transportlīdzeklis 100 m attālumā labās puses satiksmes gadījumā

0,9°L līdz 0,5°R

0,15° augšup

5 300

6 360

6 890

>0,5°R līdz 0,9°R

7 000

8 400

9 100

5. līnija

Priekšā braucošs transportlīdzeklis 100 m attālumā kreisās puses satiksmes gadījumā

0,9°R līdz 0,5°L

5 300

6 360

6 890

>0,5°L līdz 0,9°L

7 000

8 400

9 100

6. līnija

Priekšā braucošs transportlīdzeklis 200 m attālumā kreisās puses satiksmes un labās puses satiksmes gadījumā

0,45°L līdz 0,45°R

0,1° augšup

16 000

19 200

20 800

| B daļa | Testa punkts | Pozīcija /grādi(*) | A sleja

  Min. stiprums(**)



  0% CoP | B sleja

  Min. stiprums(**)


  20% CoP | C sleja

  Min. stiprums(**)


  30% CoP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Horizontāli | Vertikāli | (cd) | (cd) | (cd) |
| 50R | 1,72 R | 0,86 D | 5 100 | 4 080 | 3 570 |
| 50 V | V | 0,86 D | 5 100 | 4 080 | 3 570 |
| 50L | 3,43 L | 0,86 D | 2 550 | 2 040 | 1 785 |
| 25LL | 16 L | 1,72 D | 1 180 | 944 | 826 |
| 25RR | 11 R | 1,72 D | 1 180 | 944 | 826 |
| Piezīmes par 32. tabulu.






  (*) | Leņķiskās pozīcijas norādītas labās puses satiksmei. |

B daļa

B daļa

Testa punkts

Pozīcija /grādi(*)

A sleja

Min. stiprums(**)

  Image 136

  0% CoP

Min. stiprums(**)

0% CoP

B sleja

Min. stiprums(**)

  Image 137
  20% CoP

Min. stiprums(**)

0% CoP

C sleja

Min. stiprums(**)

  Image 138
  30% CoP

Min. stiprums(**)

0% CoP

Horizontāli

Vertikāli

(cd)

(cd)

(cd)

50R

1,72 R

0,86 D

5 100

4 080

3 570

50 V

V

0,86 D

5 100

4 080

3 570

50L

3,43 L

0,86 D

2 550

2 040

1 785

25LL

16 L

1,72 D

1 180

944

826

25RR

11 R

1,72 D

1 180

944

826

Piezīmes par 32. tabulu.

(*)

Leņķiskās pozīcijas norādītas labās puses satiksmei.

| (**) | Šīs apgaismes funkcijas fotometriskās prasības katram atsevišķam mērījuma punktam (leņķiskā pozīcija) piemēro pusei attiecīgo izmērīto lielumu no sistēmas visām apgaismes vienībām, ko izmanto šai funkcijai.
  Katru 32. tabulas A daļā definēto rindu kopsakarā ar 32. tabulas B daļā noteiktajiem testa punktiem mēra atsevišķi atbilstoši signāla ģeneratora nodrošinātajam signālam.
  Ja tuvo gaismu, kas atbilst 5.3.6.2. punkta prasībām, nepārtraukti darbina kopā ar tālās gaismas pielāgošanu, nepiemēro 32. tabulas B daļas fotometriskās prasības. |
| --- | --- |

(**)

Šīs apgaismes funkcijas fotometriskās prasības katram atsevišķam mērījuma punktam (leņķiskā pozīcija) piemēro pusei attiecīgo izmērīto lielumu no sistēmas visām apgaismes vienībām, ko izmanto šai funkcijai.

Katru 32. tabulas A daļā definēto rindu kopsakarā ar 32. tabulas B daļā noteiktajiem testa punktiem mēra atsevišķi atbilstoši signāla ģeneratora nodrošinātajam signālam.

Ja tuvo gaismu, kas atbilst 5.3.6.2. punkta prasībām, nepārtraukti darbina kopā ar tālās gaismas pielāgošanu, nepiemēro 32. tabulas B daļas fotometriskās prasības.

| 5.4. | Tehniskās prasības galvenajiem lukturiem, kas nodrošina AS, BS, CS, DS un ES tuvo gaismu (simboli “C-AS”, “C-BS”, “WC-CS”, “WC-DS” un “WC-ES”) |
| --- | --- |

5.4.

Tehniskās prasības galvenajiem lukturiem, kas nodrošina AS, BS, CS, DS un ES tuvo gaismu (simboli “C-AS”, “C-BS”, “WC-CS”, “WC-DS” un “WC-ES”)

| 5.4.1. | Vērsuma iestatīšanas procedūra |
| --- | --- |

5.4.1.

Vērsuma iestatīšanas procedūra

| 5.4.1.1. | Lai vērsums būtu pareizs, tuvajai gaismai ir jāveido pietiekami asa “robeža”, lai ar tās palīdzību varētu apmierinoši veikt vizuālu regulēšanu, kā norādīts 6. pielikuma 1. punktā. Vērsuma iestatīšanu veic, izmantojot plakanu vertikālu ekrānu, kas novietots 10 vai 25 m attālumā galvenā luktura priekšā, taisnos leņķos attiecībā pret H-V. Ekrānam ir jābūt pietiekami platam, lai varētu veikt tuvās gaismas “robežas” izpēti un regulēšanu vismaz 3° abpus V-V līnijas. “Robežai” ir jābūt izteikti horizontālai un iespējami taisnai vismaz no 3° L līdz 3° R. |
| --- | --- |

5.4.1.1.

Lai vērsums būtu pareizs, tuvajai gaismai ir jāveido pietiekami asa “robeža”, lai ar tās palīdzību varētu apmierinoši veikt vizuālu regulēšanu, kā norādīts 6. pielikuma 1. punktā. Vērsuma iestatīšanu veic, izmantojot plakanu vertikālu ekrānu, kas novietots 10 vai 25 m attālumā galvenā luktura priekšā, taisnos leņķos attiecībā pret H-V. Ekrānam ir jābūt pietiekami platam, lai varētu veikt tuvās gaismas “robežas” izpēti un regulēšanu vismaz 3° abpus V-V līnijas. “Robežai” ir jābūt izteikti horizontālai un iespējami taisnai vismaz no 3° L līdz 3° R.

| 5.4.1.2. | Galveno lukturi vērš saskaņā ar 6. pielikuma 3. punktu.
  Tomēr, ja ar vertikālo regulējumu atkārtoti neizdodas iegūt vajadzīgo stāvokli, ievērojot pieļaujamās pielaides, izmanto 6. pielikuma 4. un 5. punktā noteikto instrumentālo metodi, lai testētu atbilstību prasītajai minimālajai “robežas” kvalitātei un veiktu gaismas kūļa vertikālo regulēšanu. |
| --- | --- |

5.4.1.2.

Galveno lukturi vērš saskaņā ar 6. pielikuma 3. punktu.

Tomēr, ja ar vertikālo regulējumu atkārtoti neizdodas iegūt vajadzīgo stāvokli, ievērojot pieļaujamās pielaides, izmanto 6. pielikuma 4. un 5. punktā noteikto instrumentālo metodi, lai testētu atbilstību prasītajai minimālajai “robežas” kvalitātei un veiktu gaismas kūļa vertikālo regulēšanu.

| 5.4.2. | Ja apstiprinājums pieprasīts tikai tuvās gaismas nodrošināšanai, (10) šādi vērstam galvenajam lukturim ir jāatbilst 5.4.4. punktā noteiktajām prasībām; ja tas ir paredzēts gan tuvās, gan tālās gaismas nodrošināšanai, tam jāatbilst 5.4.4. un 5.1. punktā noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

5.4.2.

Ja apstiprinājums pieprasīts tikai tuvās gaismas nodrošināšanai, (10

| 5.4.3. | Ja šādi vērsts galvenais lukturis neatbilst 5.4.4. un 5.1. punktā noteiktajām prasībām, tā noregulējumu drīkst mainīt, izņemot galvenajiem lukturiem bez horizontālā vērsuma regulēšanas mehānisma, ar nosacījumu, ka gaismas kūļa ass nenovirzās sāņus pa labi un pa kreisi par vairāk kā 0,5 grādiem un vertikāli – par vairāk kā 0,25 grādiem uz augšu vai leju. Lai atvieglotu regulēšanu ar “robežas” palīdzību, galveno lukturi drīkst daļēji aizsegt, lai “robežu” padarītu asāku. Tomēr “robežai” nevajadzētu sniegties aiz H-H līnijas. |
| --- | --- |

5.4.3.

Ja šādi vērsts galvenais lukturis neatbilst 5.4.4. un 5.1. punktā noteiktajām prasībām, tā noregulējumu drīkst mainīt, izņemot galvenajiem lukturiem bez horizontālā vērsuma regulēšanas mehānisma, ar nosacījumu, ka gaismas kūļa ass nenovirzās sāņus pa labi un pa kreisi par vairāk kā 0,5 grādiem un vertikāli – par vairāk kā 0,25 grādiem uz augšu vai leju. Lai atvieglotu regulēšanu ar “robežas” palīdzību, galveno lukturi drīkst daļēji aizsegt, lai “robežu” padarītu asāku. Tomēr “robežai” nevajadzētu sniegties aiz H-H līnijas.

| 5.4.4. | Tuvajai gaismai ir atbilst prasībām, kas norādītas turpmāk attiecīgajā tabulā, un piemērojamajam attēlam, kas parādīts 4. pielikumā.

  Piezīmes.

  ES klases galvenajiem lukturiem balasta(-u) spailēm pievadītais spriegums ir vai nu 13,2 V ± 0,1 V 12 V sistēmās, vai kāds norādīts citādi (sk. 12. pielikumu). | “D” nozīmē zem H-H līnijas. |
| --- | --- | --- |

5.4.4.

Tuvajai gaismai ir atbilst prasībām, kas norādītas turpmāk attiecīgajā tabulā, un piemērojamajam attēlam, kas parādīts 4. pielikumā.

Piezīmes.

Piezīmes.

ES klases galvenajiem lukturiem balasta(-u) spailēm pievadītais spriegums ir vai nu 13,2 V ± 0,1 V 12 V sistēmās, vai kāds norādīts citādi (sk. 12. pielikumu).

“D” nozīmē zem H-H līnijas.

| | “U” nozīmē virs H-H līnijas. |
| --- | --- |

“U” nozīmē virs H-H līnijas.

| | “R” nozīmē pa labi no V-V līnijas. |
| --- | --- |

“R” nozīmē pa labi no V-V līnijas.

| | “L” nozīmē pa kreisi no V-V līnijas. |
| --- | --- |

“L” nozīmē pa kreisi no V-V līnijas.

| 5.4.4.1. | AS klases galvenajiem lukturiem (4. pielikuma A4-VIII. attēls)

  33. tabula


  AS klases tuvā gaisma









  Testa punkts / līnija / zona | Leņķiskās koordinātas - grādos(*) | Prasītā gaismas intensitāte, cd |
| --- | --- | --- | --- |
| Jebkurš punkts 1. zonā | 0° līdz 15° U | 5° L līdz 5° R | ≤320 cd |
| Jebkurš punkts uz līnijas 25L līdz 25R | 1,72° D | 5° L līdz 5° R | ≥1 100  cd |
| Jebkurš punkts uz līnijas 12,5L līdz 12,5R | 3,43° D | 5° L līdz 5° R | ≥550 cd |
| Piezīme par 33. tabulu.






  (*) | 0,25° pielaide atļauta fotometrijai atsevišķi katrā testa punktā, ja nav norādīts citādi. |

5.4.4.1.

AS klases galvenajiem lukturiem (4. pielikuma A4-VIII. attēls)

33. tabula

33. tabula

AS klases tuvā gaisma

AS klases tuvā gaisma

Testa punkts / līnija / zona

Leņķiskās koordinātas - grādos(*)

Prasītā gaismas intensitāte, cd

Jebkurš punkts 1. zonā

0° līdz 15° U

5° L līdz 5° R

≤320 cd

Jebkurš punkts uz līnijas 25L līdz 25R

1,72° D

5° L līdz 5° R

≥1 100  cd

Jebkurš punkts uz līnijas 12,5L līdz 12,5R

3,43° D

5° L līdz 5° R

≥550 cd

Piezīme par 33. tabulu.

(*)

0,25° pielaide atļauta fotometrijai atsevišķi katrā testa punktā, ja nav norādīts citādi.

| 5.4.4.2. | BS klases galvenajiem lukturiem (4. pielikuma A4-IX. attēls)

  34. tabula


  BS klases tuvā gaisma









  Testa punkts /
  līnija / zona | Leņķiskās koordinātas - grādos(*) | Prasītā gaismas intensitāte, cd |
| --- | --- | --- | --- |
| Jebkurš punkts 1. zonā | 0° līdz 15° U | 5° L līdz 5° R | ≤700 cd |
| Jebkurš punkts uz līnijas 50L līdz 50R, izņemot 50V | 0,86° D | 2,5° L līdz 2,5° R | ≥1 100  cd |
| Punkts 50V | 0,86° D | 0 | ≥2 200  cd |
| Jebkurš punkts uz līnijas 25L līdz 25R | 1,72° D | 5° L līdz 5° R | ≥2 200  cd |
| Jebkurš punkts 2. zonā | 0,86° D līdz 1,72° D | 5° L līdz 5° R | ≥1 100  cd |
| Piezīme par 34. tabulu.






  (*) | 0,25° pielaide atļauta fotometrijai atsevišķi katrā testa punktā, ja nav norādīts citādi. |

5.4.4.2.

BS klases galvenajiem lukturiem (4. pielikuma A4-IX. attēls)

34. tabula

34. tabula

BS klases tuvā gaisma

BS klases tuvā gaisma

Testa punkts /

līnija / zona

Leņķiskās koordinātas - grādos(*)

Leņķiskās koordinātas - grādos

Prasītā gaismas intensitāte, cd

Jebkurš punkts 1. zonā

0° līdz 15° U

5° L līdz 5° R

≤700 cd

Jebkurš punkts uz līnijas 50L līdz 50R, izņemot 50V

0,86° D

2,5° L līdz 2,5° R

≥1 100  cd

Punkts 50V

0,86° D

0

≥2 200  cd

Jebkurš punkts uz līnijas 25L līdz 25R

1,72° D

5° L līdz 5° R

≥2 200  cd

Jebkurš punkts 2. zonā

0,86° D līdz 1,72° D

5° L līdz 5° R

≥1 100  cd

Piezīme par 34. tabulu.

(*)

0,25° pielaide atļauta fotometrijai atsevišķi katrā testa punktā, ja nav norādīts citādi.

| 5.4.4.3. | CS, DS vai ES klases galvenajam lukturim (4. pielikuma A4-X. attēls)

  35. tabula


  CS, DS vai ES klases tuvā gaisma












  Testa punkts / līnija / zona | Testa punkta leņķiskās koordinātas - grādos(*) | Prasītā gaismas intensitāte, cd |
| --- | --- | --- | --- |
| Minimums | Maksimums |
| CS klase | DS klase | ES klase | CS, DS, ES klase |
| 1. | 0,86°D | 3,5°R | 2 000 | 2 000 | 2 500 | 13 750 |
| 2. | 0,86°D | 0 | 2 450 | 4 900 | 4 900 | – |
| 3. | 0,86°D | 3,5°L | 2 000 | 2 000 | 2 500 | 13 750 |
| 4. | 0,50°U | 1,50°L un 1,50°R | – | – | – | 900 |
| 5. | 2,00°D | 15°L un 15°R | 550 | 1 100 | 1 100 | – |
| 6. | 4,00°D | 20°L un 20°R | 150 | 300 | 600 | – |
| 7. | 0 | 0 | – | – | – | 1 700 |
| 1. līnija | 2,00°D | 9°L līdz 9°R | 1 350 | 1 350 | 1 900 | - |
| 8.(**) | 4,00°U | 8,0°L | (**) | 700 |
| 9.(**) | 4,00°U | 0 | 700 |
| 10.(**) | 4,00°U | 8,0°R | 700 |
| 11.(**) | 2,00°U | 4,0°L | ** | 900 |
| 12.(**) | 2,00°U | 0 | 900 |
| 13.(**) | 2,00°U | 4,0°R | 900 |
| 14.(**) | 0 | 8,0°L un 8,0°R | 50 cd(**) | 50 cd(**) | 50 cd(**) | - |
| 15.(**) | 0 | 4,0°L un 4,0°R | 100 cd(**) | 100 cd(**) | 100 cd(**) | 900 |
| 1. zona | 1°U/8°L-4°U/8°L-4°U/8°R-1°U/8°R-0/4°R-0/1°R-0,6°U/0-0/1°L-0/4°L-1°U/8°L | -- | -- | -- | 900 |
| 2. zona | >4U līdz <15 U | 8°L līdz 8°R | -- | -- | -- | 700 |
| Piezīmes par 35. tabulu.






  (*) | 0,25° pielaide atļauta fotometrijai atsevišķi katrā testa punktā, ja nav norādīts citādi. |

5.4.4.3.

CS, DS vai ES klases galvenajam lukturim (4. pielikuma A4-X. attēls)

35. tabula

35. tabula

CS, DS vai ES klases tuvā gaisma

CS, DS vai ES klases tuvā gaisma

Testa punkts / līnija / zona

Testa punkta leņķiskās koordinātas - grādos(*)

Testa punkta leņķiskās koordinātas - grādos

Prasītā gaismas intensitāte, cd

Minimums

Maksimums

CS klase

DS klase

ES klase

CS, DS, ES klase

1.

0,86°D

3,5°R

2 000

2 000

2 500

13 750

2.

0,86°D

0

2 450

4 900

4 900

–

3.

0,86°D

3,5°L

2 000

2 000

2 500

13 750

4.

0,50°U

1,50°L un 1,50°R

–

–

–

900

5.

2,00°D

15°L un 15°R

550

1 100

1 100

–

6.

4,00°D

20°L un 20°R

150

300

600

–

7.

0

0

–

–

–

1 700

1. līnija

2,00°D

9°L līdz 9°R

1 350

1 350

1 900

-

8.(**)

**

4,00°U

8,0°L

Image 139

700

9.(**)

**

4,00°U

0

700

10.(**)

**

4,00°U

8,0°R

700

11.(**)

**

2,00°U

4,0°L

Image 140

900

12.(**)

**

2,00°U

0

900

13.(**)

**

2,00°U

4,0°R

900

14.(**)

**

0

8,0°L un 8,0°R

50 cd(**)

**

50 cd(**)

**

50 cd(**)

**

-

15.(**)

**

0

4,0°L un 4,0°R

100 cd(**)

**

100 cd(**)

**

100 cd(**)

**

900

1. zona

1°U/8°L-4°U/8°L-4°U/8°R-1°U/8°R-0/4°R-0/1°R-0,6°U/0-0/1°L-0/4°L-1°U/8°L

--

--

--

900

2. zona

>4U līdz <15 U

8°L līdz 8°R

--

--

--

700

Piezīmes par 35. tabulu.

(*)

0,25° pielaide atļauta fotometrijai atsevišķi katrā testa punktā, ja nav norādīts citādi.

| (**) | Pēc pieteikuma iesniedzēja pieprasījuma šo punktu mērījumu laikā priekšējam gabarītlukturim, kas apstiprināts saskaņā ar ANO Noteikumiem Nr. 50, ANO Noteikumiem Nr. 7 vai ANO Noteikumiem Nr. 148, ja tas ir kombinēts, grupēts vai savstarpēji savietots, ir jābūt ieslēgtam. |
| --- | --- |

(**)

Pēc pieteikuma iesniedzēja pieprasījuma šo punktu mērījumu laikā priekšējam gabarītlukturim, kas apstiprināts saskaņā ar ANO Noteikumiem Nr. 50, ANO Noteikumiem Nr. 7 vai ANO Noteikumiem Nr. 148, ja tas ir kombinēts, grupēts vai savstarpēji savietots, ir jābūt ieslēgtam.

| 5.4.4.3.1. | Attiecībā uz galvenajiem lukturiem, kas ietver tālās un tuvās gaismas funkciju vai kam ir tikai tuvās gaismas funkcija – četras sekundes pēc ES klases tuvās gaismas, kas nav tikusi darbināts 30 minūtes vai ilgāk, iedegšanas 2 (0,86D-V) punktā jāsasniedz vismaz 3 750 cd.
  Strāvas padevei ir jābūt pietiekamai, lai nodrošinātu prasīto augstsprieguma impulsa pieaugumu. |
| --- | --- |

5.4.4.3.1.

Attiecībā uz galvenajiem lukturiem, kas ietver tālās un tuvās gaismas funkciju vai kam ir tikai tuvās gaismas funkcija – četras sekundes pēc ES klases tuvās gaismas, kas nav tikusi darbināts 30 minūtes vai ilgāk, iedegšanas 2 (0,86D-V) punktā jāsasniedz vismaz 3 750 cd.

Strāvas padevei ir jābūt pietiekamai, lai nodrošinātu prasīto augstsprieguma impulsa pieaugumu.

| 5.4.4.4. | CS, DS vai ES klases galveno lukturu gaismai ir jābūt pēc iespējas vienmērīgi izkliedētai 1. un 2. zonā. |
| --- | --- |

5.4.4.4.

CS, DS vai ES klases galveno lukturu gaismai ir jābūt pēc iespējas vienmērīgi izkliedētai 1. un 2. zonā.

| 5.4.4.5. | Tuvajai gaismai ir atļauts izmantot vai nu vienu, vai divus kvēldiega gaismas avotus (AS, BS, CS, DS klase), vai vienu lokizlādes gaismas avotu (ES klase), vai vienu vai vairākus LED gaismas avotus vai LED moduļus (AS, BS, CS, DS, ES klase). |
| --- | --- |

5.4.4.5.

Tuvajai gaismai ir atļauts izmantot vai nu vienu, vai divus kvēldiega gaismas avotus (AS, BS, CS, DS klase), vai vienu lokizlādes gaismas avotu (ES klase), vai vienu vai vairākus LED

LED

| 5.4.5. | L un T kategorijas transportlīdzekļiem ir atļauts(-i) papildu gaismas avots(-i) un/vai papildu apgaismes vienība(-as) līkuma izgaismošanai ar nosacījumu, ka: |
| --- | --- |

5.4.5.

L un T kategorijas transportlīdzekļiem ir atļauts(-i) papildu gaismas avots(-i) un/vai papildu apgaismes vienība(-as) līkuma izgaismošanai ar nosacījumu, ka:

| 5.4.5.1. | tiek izpildītas šādas prasības attiecībā uz apgaismojumu, kad galvenais(-ie) tuvās gaismas kūlis(-ļi) un atbilstošais(-ie) papildu gaismas avots(-i) līkuma izgaismošanai ir aktivizēti vienlaikus:






  a) | sasveroties uz kreiso pusi (kad motociklu griež pa kreisi ap tā garenasi) gaismas stipruma vērtības nedrīkst pārsniegt 900 cd zonā no HH līdz 15 grādiem virs HH un no VV līdz 10 grādiem pa kreisi; |
| --- | --- | --- |

5.4.5.1.

tiek izpildītas šādas prasības attiecībā uz apgaismojumu, kad galvenais(-ie) tuvās gaismas kūlis(-ļi) un atbilstošais(-ie) papildu gaismas avots(-i) līkuma izgaismošanai ir aktivizēti vienlaikus:

a)

sasveroties uz kreiso pusi (kad motociklu griež pa kreisi ap tā garenasi) gaismas stipruma vērtības nedrīkst pārsniegt 900 cd zonā no HH līdz 15 grādiem virs HH un no VV līdz 10 grādiem pa kreisi;

| b) | sasveroties uz labo pusi (kad motociklu griež pa labi ap tā garenasi) gaismas stipruma vērtības nedrīkst pārsniegt 900 cd zonā no HH līdz 15 grādiem virs HH un no VV līdz 10 grādiem pa labi. |
| --- | --- |

b)

sasveroties uz labo pusi (kad motociklu griež pa labi ap tā garenasi) gaismas stipruma vērtības nedrīkst pārsniegt 900 cd zonā no HH līdz 15 grādiem virs HH un no VV līdz 10 grādiem pa labi.

| 5.4.5.2. | Šo testu veic ar minimālo sānsveres leņķi, ko norādījis pieteikuma iesniedzējs, imitējot šo stāvokli ar testa iekārtu u.c. |
| --- | --- |

5.4.5.2.

Šo testu veic ar minimālo sānsveres leņķi, ko norādījis pieteikuma iesniedzējs, imitējot šo stāvokli ar testa iekārtu u.c.

| 5.4.5.3. | Ja to pieprasa pieteikuma iesniedzējs, šim mērījumam galveno tuvās gaismas kūli un papildu gaismas avotu(-us), ko izmanto līkuma izgaismošanai, drīkst mērīt atsevišķi un saskaitīt iegūtās fotometriskās vērtības, lai noteiktu atbilstību noteiktajām gaismas stipruma vērtībām. |
| --- | --- |

5.4.5.3.

Ja to pieprasa pieteikuma iesniedzējs, šim mērījumam galveno tuvās gaismas kūli un papildu gaismas avotu(-us), ko izmanto līkuma izgaismošanai, drīkst mērīt atsevišķi un saskaitīt iegūtās fotometriskās vērtības, lai noteiktu atbilstību noteiktajām gaismas stipruma vērtībām.

| 5.5. | Tehniskās prasības attiecībā uz F3 klases priekšējiem miglas lukturiem (simbols “F3”) |
| --- | --- |

5.5.

Tehniskās prasības attiecībā uz F3 klases priekšējiem miglas lukturiem (simbols “F3”)

| 5.5.1. | Fotometriskā regulēšana un mērīšanas apstākļi |
| --- | --- |

5.5.1.

Fotometriskā regulēšana un mērīšanas apstākļi

| 5.5.1.1. | Priekšējo miglas lukturi vērš saskaņā ar 6. pielikuma 3. punktu.
  Tomēr, ja ar vertikālo regulējumu atkārtoti neizdodas iegūt vajadzīgo stāvokli, ievērojot pieļaujamās pielaides, izmanto 6. pielikuma 4. un 5. punktā noteikto instrumentālo metodi, lai testētu atbilstību prasītajai minimālajai “robežas” kvalitātei un veiktu gaismas kūļa vertikālo regulēšanu. |
| --- | --- |

5.5.1.1.

Priekšējo miglas lukturi vērš saskaņā ar 6. pielikuma 3. punktu.

Tomēr, ja ar vertikālo regulējumu atkārtoti neizdodas iegūt vajadzīgo stāvokli, ievērojot pieļaujamās pielaides, izmanto 6. pielikuma 4. un 5. punktā noteikto instrumentālo metodi, lai testētu atbilstību prasītajai minimālajai “robežas” kvalitātei un veiktu gaismas kūļa vertikālo regulēšanu.

| 5.5.1.2. | Priekšējam miglas lukturim ir jāatbilst prasībām, kas norādītas 4. pielikuma 36. tabulā un A4-XI. attēlā. |
| --- | --- |

5.5.1.2.

Priekšējam miglas lukturim ir jāatbilst prasībām, kas norādītas 4. pielikuma 36. tabulā un A4-XI. attēlā.

| 5.5.2. | Fotometriskās prasības
  Šādi noregulētam priekšējam miglas lukturim jāatbilst 36. tabulā dotajām fotometriskajām prasībām (sk. arī 4. pielikuma A4-XI. attēlu).

  36. tabula


  Priekšējā miglas luktura tipa apstiprināšanas fotometriskās prasības










  Noteiktās līnijas vai zonas | Pozīcija pa vertikāli(*) virs h + zem h - | Pozīcija pa horizontāli(*) pa kreisi no v: -pa labi no v: + | Gaismas stiprums (cd) | Jāatbilst |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Punkti 1, 2(**) | +60° | ±45° | maks. 85 | Visos punktos |
| Punkti 3, 4(**) | +40° | ±30° |
| Punkti 5, 6(**) | +30° | ±60° |
| Punkti 7, 10(**) | +20° | ±40° |
| Punkti 8, 9(**) | +20° | ±15° |
| 1. līnija(**) | +8° | -26° līdz +26° | maks. 130 | Visā līnijā |
| 2. līnija(**) | +4° | -26° līdz +26° | maks. 150 | Visā līnijā |
| 3. līnija | +2° | -26° līdz +26° | maks. 245 | Visā līnijā |
| 4. līnija | +1° | -26° līdz +26° | maks. 360 | Visā līnijā |
| 5. līnija | 0° | -10° līdz +10° | maks. 485 | Visā līnijā |
| 6. līnija (***) | -2,5° | -10° līdz +10° | min. 2 700 | Visā līnijā |
| 7. līnija (***) | -6,0° | -10° līdz +10° | < 50 procenti no maks. 6. līnijā | Visā līnijā |
| 8L un R līnija (***) | -1,5° līdz -3,5° | -22° un +22° | min. 1 100 | Vienā vai vairākos punktos |
| 9L un R līnija (***) | -1,5° līdz -4,5° | -35° un +35° | min. 450 | Vienā vai vairākos punktos |
| D zona (***) | -1,5° līdz -3,5° | -10° līdz +10° | maks. 12 000 | Visā zonā |
| Piezīmes par 36. tabulu.






  (*) | Koordinātas ir norādītas grādos leņķiskam tīklam ar vertikālu polāro asi. |

5.5.2.

Fotometriskās prasības

Šādi noregulētam priekšējam miglas lukturim jāatbilst 36. tabulā dotajām fotometriskajām prasībām (sk. arī 4. pielikuma A4-XI. attēlu).

36. tabula

36. tabula

Priekšējā miglas luktura tipa apstiprināšanas fotometriskās prasības

Priekšējā miglas luktura tipa apstiprināšanas fotometriskās prasības

Noteiktās līnijas vai zonas

Pozīcija pa vertikāli(*) virs h + zem h -

Pozīcija pa horizontāli(*) pa kreisi no v: -pa labi no v: +

Gaismas stiprums (cd)

Jāatbilst

Punkti 1, 2(**)

+60°

±45°

maks. 85

Visos punktos

Punkti 3, 4(**)

+40°

±30°

Punkti 5, 6(**)

+30°

±60°

Punkti 7, 10(**)

+20°

±40°

Punkti 8, 9(**)

+20°

±15°

1. līnija(**)

+8°

-26° līdz +26°

maks. 130

Visā līnijā

2. līnija(**)

+4°

-26° līdz +26°

maks. 150

Visā līnijā

3. līnija

+2°

-26° līdz +26°

maks. 245

Visā līnijā

4. līnija

+1°

-26° līdz +26°

maks. 360

Visā līnijā

5. līnija

0°

-10° līdz +10°

maks. 485

Visā līnijā

6. līnija (***)

-2,5°

-10° līdz +10°

min. 2 700

Visā līnijā

7. līnija (***)

-6,0°

-10° līdz +10°

< 50 procenti no maks. 6. līnijā

Visā līnijā

8L un R līnija (***)

-1,5° līdz -3,5°

-22° un +22°

min. 1 100

Vienā vai vairākos punktos

9L un R līnija (***)

-1,5° līdz -4,5°

-35° un +35°

min. 450

Vienā vai vairākos punktos

D zona (***)

-1,5° līdz -3,5°

-10° līdz +10°

maks. 12 000

Visā zonā

Piezīmes par 36. tabulu.

(*)

Koordinātas ir norādītas grādos leņķiskam tīklam ar vertikālu polāro asi.

| (**) | Skatīt 5.5.2.4. punktu. |
| --- | --- |

(**)

Skatīt 5.5.2.4. punktu.

| (***) | Skatīt 5.5.2.2. punktu. |
| --- | --- |

(***)

Skatīt 5.5.2.2. punktu.

| 5.5.2.1. | Gaismas stiprumu mēra vai nu ar baltu, vai krāsainu gaismu, kā pieteikuma iesniedzējs norādījis attiecībā uz priekšējā miglas luktura normālu lietošanu. Viendabīguma novirzes, kas pasliktina apmierinošu redzamību zonā virs 5. līnijas no 10 grādiem pa kreisi līdz 10 grādiem pa labi, nav pieļaujamas. |
| --- | --- |

5.5.2.1.

Gaismas stiprumu mēra vai nu ar baltu, vai krāsainu gaismu, kā pieteikuma iesniedzējs norādījis attiecībā uz priekšējā miglas luktura normālu lietošanu. Viendabīguma novirzes, kas pasliktina apmierinošu redzamību zonā virs 5. līnijas no 10 grādiem pa kreisi līdz 10 grādiem pa labi, nav pieļaujamas.

| 5.5.2.2. | Pēc pieteikuma iesniedzēja pieprasījuma divus, saskaņā ar 3.3.2.4.3. punktu pāri veidojošus priekšējos miglas lukturus drīkst testēt atsevišķi. Šajā gadījumā 36. tabulā noteiktās prasības 6., 7., 8., 9. līnijai un D zonai piemēro pusei no labās un kreisās puses priekšējā miglas luktura rādījumu summas. Tomēr katram priekšējam miglas lukturim ir jāatbilst vismaz 50 procentiem no 6. līnijai prasītās minimālās vērtības. Turklāt katram no diviem saskanīgu pāri veidojošajiem priekšējiem miglas lukturiem ir jāatbilst tikai prasībām, kas noteiktas 6. līnijai un 7. līnijai no 5° uz iekšpusi līdz 10° uz ārpusi. |
| --- | --- |

5.5.2.2.

Pēc pieteikuma iesniedzēja pieprasījuma divus, saskaņā ar 3.3.2.4.3. punktu pāri veidojošus priekšējos miglas lukturus drīkst testēt atsevišķi. Šajā gadījumā 36. tabulā noteiktās prasības 6., 7., 8., 9. līnijai un D zonai piemēro pusei no labās un kreisās puses priekšējā miglas luktura rādījumu summas. Tomēr katram priekšējam miglas lukturim ir jāatbilst vismaz 50 procentiem no 6. līnijai prasītās minimālās vērtības. Turklāt katram no diviem saskanīgu pāri veidojošajiem priekšējiem miglas lukturiem ir jāatbilst tikai prasībām, kas noteiktas 6. līnijai un 7. līnijai no 5° uz iekšpusi līdz 10° uz ārpusi.

| 5.5.2.3. | Laukā, kas 4. pielikuma A4-XI. attēlā atrodas starp 1. un 5. līniju, gaismas kūļa formai pamatā jābūt vienādai. Pārtraukumi stiprumos, kas pasliktina apmierinošu redzamību starp 6., 7., 8. un 9. līniju, nav pieļaujami. |
| --- | --- |

5.5.2.3.

Laukā, kas 4. pielikuma A4-XI. attēlā atrodas starp 1. un 5. līniju, gaismas kūļa formai pamatā jābūt vienādai. Pārtraukumi stiprumos, kas pasliktina apmierinošu redzamību starp 6., 7., 8. un 9. līniju, nav pieļaujami.

| 5.5.2.4. | Gaismas sadalījumā, kā norādīts 36. tabulā, ir pieļaujami atsevišķas šauras vietas vai strēles laukumā, kas ietver mērījumu punktus no 1. līdz 10. un 1. līniju, vai 1. un 2. līnijas laukumā ar ne vairāk kā 175 cd, ja tās nepārsniedz 2° konusveida leņķi vai 1° platumu. Ja ir vairākas vietas vai strēles, tās ir jānošķir vismaz 10° leņķim. |
| --- | --- |

5.5.2.4.

Gaismas sadalījumā, kā norādīts 36. tabulā, ir pieļaujami atsevišķas šauras vietas vai strēles laukumā, kas ietver mērījumu punktus no 1. līdz 10. un 1. līniju, vai 1. un 2. līnijas laukumā ar ne vairāk kā 175 cd, ja tās nepārsniedz 2° konusveida leņķi vai 1° platumu. Ja ir vairākas vietas vai strēles, tās ir jānošķir vismaz 10° leņķim.

| 5.5.2.5. | Ja noteiktās gaismas stipruma prasības nav izpildītas, ir atļauta robežas stāvokļa atkārtota vērsuma iestatīšana ±0,5° robežās vertikāli un/vai ±2° robežās horizontāli. Atkārtotajā vērsuma pozīcijā visām fotometriskajām prasībām jābūt izpildītām. |
| --- | --- |

5.5.2.5.

Ja noteiktās gaismas stipruma prasības nav izpildītas, ir atļauta robežas stāvokļa atkārtota vērsuma iestatīšana ±0,5° robežās vertikāli un/vai ±2° robežās horizontāli. Atkārtotajā vērsuma pozīcijā visām fotometriskajām prasībām jābūt izpildītām.

| 5.5.3. | Citas fotometriskās prasības |
| --- | --- |

5.5.3.

Citas fotometriskās prasības

| 5.5.3.1. | Ja priekšējie miglas lukturi ir aprīkoti ar lokizlādes gaismas avotiem, kuru balasts nav integrēts gaismas avotā, gaismas stiprumam ir jāpārsniedz 1 080 cd mērījuma punktā 0° horizontāli un 2° D vertikāli četras sekundes pēc miglas luktura aktivizācijas, kurš nav darbojies 30 minūtes vai ilgāk. |
| --- | --- |

5.5.3.1.

Ja priekšējie miglas lukturi ir aprīkoti ar lokizlādes gaismas avotiem, kuru balasts nav integrēts gaismas avotā, gaismas stiprumam ir jāpārsniedz 1 080 cd mērījuma punktā 0° horizontāli un 2° D vertikāli četras sekundes pēc miglas luktura aktivizācijas, kurš nav darbojies 30 minūtes vai ilgāk.

| 5.5.3.2. | Lai pielāgotos biezas miglas vai līdzīgiem sliktas redzamības apstākļiem, ir atļauts automātiski mainīt gaismas stiprumus ar nosacījumu, ka:






  a) | priekšējā miglas luktura funkciju sistēmā ir iebūvēta aktīva gaismas avota elektroniskā vadības ierīce; |
| --- | --- | --- |

5.5.3.2.

Lai pielāgotos biezas miglas vai līdzīgiem sliktas redzamības apstākļiem, ir atļauts automātiski mainīt gaismas stiprumus ar nosacījumu, ka:

a)

priekšējā miglas luktura funkciju sistēmā ir iebūvēta aktīva gaismas avota elektroniskā vadības ierīce;

| b) | visi stiprumi tiek mainīti proporcionāli. |
| --- | --- |

b)

visi stiprumi tiek mainīti proporcionāli.

Pārbaudot atbilstību saskaņā ar 4.6.6. punktu, sistēmu uzskata par pieņemamu, ja gaismas stiprumi paliek 60 procentu un 100 procentu robežās no 36. tabulā dotajām vērtībām.

| 5.5.3.2.1. | Norādījumu iekļauj paziņojuma veidlapā (1. pielikuma 9. punkts). |
| --- | --- |

5.5.3.2.1.

Norādījumu iekļauj paziņojuma veidlapā (1. pielikuma 9. punkts).

| 5.5.3.2.2. | Par tipa apstiprināšanas testiem atbildīgais tehniskais dienests verificē, ka sistēma nodrošina tādus automātiskos pielāgojumus, ka tiek panākts labs ceļa apgaismojums un netiek radīts diskomforts vadītājam vai citiem ceļa lietotājiem. |
| --- | --- |

5.5.3.2.2.

Par tipa apstiprināšanas testiem atbildīgais tehniskais dienests verificē, ka sistēma nodrošina tādus automātiskos pielāgojumus, ka tiek panākts labs ceļa apgaismojums un netiek radīts diskomforts vadītājam vai citiem ceļa lietotājiem.

| 5.5.3.2.3. | Fotometriskos mērījumus veic atbilstīgi pieteikuma iesniedzēja aprakstam. |
| --- | --- |

5.5.3.2.3.

Fotometriskos mērījumus veic atbilstīgi pieteikuma iesniedzēja aprakstam.

| 5.5.4. | Prasības pielaidēm ražošanas atbilstības kontroles procedūrās |
| --- | --- |

5.5.4.

Prasības pielaidēm ražošanas atbilstības kontroles procedūrās

| 5.5.4.1. | Testējot jebkura, saskaņā ar 5.5. punktu nejauši izvēlēta priekšējā miglas luktura fotometrisko veiktspēju, neviena izmērītā gaismas stipruma vērtība nedrīkst nelabvēlīgi novirzīties par vairāk kā 20 procentiem. |
| --- | --- |

5.5.4.1.

Testējot jebkura, saskaņā ar 5.5. punktu nejauši izvēlēta priekšējā miglas luktura fotometrisko veiktspēju, neviena izmērītā gaismas stipruma vērtība nedrīkst nelabvēlīgi novirzīties par vairāk kā 20 procentiem.

| 5.5.4.2. | Izmērīto vērtību, kuras norādītas 36. tabulā, attiecīgās maksimālās novirzes drīkst būt šādas.

  37. tabula


  Ražojumu atbilstība, fotometriskās prasības priekšējam miglas lukturim











  Noteiktās līnijas vai zonas | Pozīcija pa vertikāli(*) virs h + zem h - | Pozīcija pa horizontāli(*) pa kreisi no v: -pa labi no v: + | Giasmas stiprums kandelās | Jāatbilst |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ekvivalenti 20 procentiem | Ekvivalenti 30 procentiem |
| Punkti 1, 2(**) | +60° | ±45° | maks. 115 | maks. 130 | Visos punktos |
| Punkti 3, 4(**) | +40° | ±30° | | |
| Punkti 5, 6(**) | +30° | ±60° |
| Punkti 7, 10(**) | +20° | ±40° |
| Punkti 8, 9(**) | +20° | ±15° |
| 1. līnija(**) | +8° | -26° līdz +26° | maks. 160 | maks. 170 | Visā līnijā |
| 2. līnija(**) | +4° | -26° līdz +26° | maks. 180 | maks. 195 | Visā līnijā |
| 3. līnija | +2° | -26° līdz +26° | maks. 295 | maks. 320 | Visā līnijā |
| 4. līnija | +1° | -26° līdz +26° | maks. 435 | maks. 470 | Visā līnijā |
| 5. līnija | 0° | -10° līdz +10° | maks. 585 | maks. 630 | Visā līnijā |
| 6. līnija (***) | -2,5° | no 5° uz iekšpusi
  līdz 10° uz ārpusi | min. 2 160 | min. 1 890 | Visā līnijā |
| 8. līnija
  L un R(***) | -1,5° līdz -3,5° | -22° un +22° | min. 880 | min. 770 | Vienā vai vairākos punktos |
| 9. līnija
  L un R(***) | -1,5° līdz -4,5° | -35° un +35° | min. 360 | min. 315 | Vienā vai vairākos punktos |
| D zona | -1,5° līdz -3,5° | -10° līdz +10° | maks. 14 400 | maks. 15 600 | Visā zonā |
| Piezīme par 37. tabulu.






  (*) | Koordinātas ir norādītas grādos leņķiskam tīklam ar vertikālu polāro asi. |

5.5.4.2.

Izmērīto vērtību, kuras norādītas 36. tabulā, attiecīgās maksimālās novirzes drīkst būt šādas.

37. tabula

37. tabula

Ražojumu atbilstība, fotometriskās prasības priekšējam miglas lukturim

Ražojumu atbilstība, fotometriskās prasības priekšējam miglas lukturim

Noteiktās līnijas vai zonas

Pozīcija pa vertikāli(*) virs h + zem h -

Pozīcija pa horizontāli(*) pa kreisi no v: -pa labi no v: +

Giasmas stiprums kandelās

Jāatbilst

Ekvivalenti 20 procentiem

Ekvivalenti 30 procentiem

Punkti 1, 2(**)

+60°

±45°

maks. 115

maks. 130

Visos punktos

Punkti 3, 4(**)

+40°

±30°

Punkti 5, 6(**)

+30°

±60°

Punkti 7, 10(**)

+20°

±40°

Punkti 8, 9(**)

+20°

±15°

1. līnija(**)

+8°

-26° līdz +26°

maks. 160

maks. 170

Visā līnijā

2. līnija(**)

+4°

-26° līdz +26°

maks. 180

maks. 195

Visā līnijā

3. līnija

+2°

-26° līdz +26°

maks. 295

maks. 320

Visā līnijā

4. līnija

+1°

-26° līdz +26°

maks. 435

maks. 470

Visā līnijā

5. līnija

0°

-10° līdz +10°

maks. 585

maks. 630

Visā līnijā

6. līnija (***)

-2,5°

no 5° uz iekšpusi

līdz 10° uz ārpusi

min. 2 160

min. 1 890

Visā līnijā

8. līnija

L un R(***)

-1,5° līdz -3,5°

-22° un +22°

min. 880

min. 770

Vienā vai vairākos punktos

9. līnija

L un R(***)

-1,5° līdz -4,5°

-35° un +35°

min. 360

min. 315

Vienā vai vairākos punktos

D zona

-1,5° līdz -3,5°

-10° līdz +10°

maks. 14 400

maks. 15 600

Visā zonā

Piezīme par 37. tabulu.

(*)

Koordinātas ir norādītas grādos leņķiskam tīklam ar vertikālu polāro asi.

| (**) | Skatīt 5.5.2.4. punktu. |
| --- | --- |

(**)

Skatīt 5.5.2.4. punktu.

| (***) | Skatīt 5.5.2.2. punktu. |
| --- | --- |

(***)

Skatīt 5.5.2.2. punktu.

| 5.6. | Tehniskās prasības pagriešanās gaismas lukturiem (simbols K) |
| --- | --- |

5.6.

Tehniskās prasības pagriešanās gaismas lukturiem (simbols K)

| 5.6.1. | Izstarotās gaismas stiprums |
| --- | --- |

5.6.1.

Izstarotās gaismas stiprums

| 5.6.1.1. | Kreisās puses ierīces minimālajam gaismas stiprumam norādītajos mērījumu punktos ir jābūt šādai:






  a) | 2,5D – 30L: 240 cd |
| --- | --- | --- |

5.6.1.1.

Kreisās puses ierīces minimālajam gaismas stiprumam norādītajos mērījumu punktos ir jābūt šādai:

a)

2,5D – 30L: 240 cd

| b) | 2,5D – 45L: 400 cd |
| --- | --- |

b)

2,5D – 45L: 400 cd

| c) | 2,5D – 60L: 240 cd |
| --- | --- |

c)

2,5D – 60L: 240 cd

Tādas pašas vērtības simetriski piemēro labās puses ierīcei. (Parādīts 4. pielikuma A4-XII. attēlā)

| 5.6.1.2. | Izstarotās gaismas stiprums visos virzienos nedrīkst pārsniegt:






  a) | 300 cd virs 1,0U L un R līnijā; |
| --- | --- | --- |

5.6.1.2.

Izstarotās gaismas stiprums visos virzienos nedrīkst pārsniegt:

a)

300 cd virs 1,0U L un R līnijā;

| b) | 600 cd starp horizontālo plakni un 1,0U L un R līnijā; un |
| --- | --- |

b)

600 cd starp horizontālo plakni un 1,0U L un R līnijā; un

| c) | 14 000 cd zem 0,57D L un R līnijā. |
| --- | --- |

c)

14 000 cd zem 0,57D L un R līnijā.

| 5.6.1.3. | Ja atsevišķs lukturis satur vairāk nekā vienu gaismas avotu, maksimālie stiprumi nedrīkst tikt pārsniegti, kad iedegti visi gaismas avoti. |
| --- | --- |

5.6.1.3.

Ja atsevišķs lukturis satur vairāk nekā vienu gaismas avotu, maksimālie stiprumi nedrīkst tikt pārsniegti, kad iedegti visi gaismas avoti.

| 5.6.1.4. | Atsevišķa luktura ar vairāk nekā vienu gaismas avotu atteice |
| --- | --- |

5.6.1.4.

Atsevišķa luktura ar vairāk nekā vienu gaismas avotu atteice

| 5.6.1.4.1. | Atsevišķā lukturī, kas satur vairāk nekā vienu gaismas avotu, tā saslēgtu gaismas avotu grupu, ka, notiekot jebkura viena gaismas avota atteicei, tie visi pārtrauc izstarot gaismu, uzskata par vienu gaismas avotu. |
| --- | --- |

5.6.1.4.1.

Atsevišķā lukturī, kas satur vairāk nekā vienu gaismas avotu, tā saslēgtu gaismas avotu grupu, ka, notiekot jebkura viena gaismas avota atteicei, tie visi pārtrauc izstarot gaismu, uzskata par vienu gaismas avotu.

| 5.6.1.4.2. | Notiekot atsevišķa luktura ar vairāk nekā vienu gaismas avotu atteicei, piemēro vismaz vienu no šādiem noteikumiem:






  a) | gaismas stiprums atbilst minimālajam stiprumam, kāds prasīts tabulā par gaismas standartsadalījumu telpā, kā parādīts 4. pielikuma L attēlā; vai |
| --- | --- | --- |

5.6.1.4.2.

Notiekot atsevišķa luktura ar vairāk nekā vienu gaismas avotu atteicei, piemēro vismaz vienu no šādiem noteikumiem:

a)

gaismas stiprums atbilst minimālajam stiprumam, kāds prasīts tabulā par gaismas standartsadalījumu telpā, kā parādīts 4. pielikuma L attēlā; vai

| b) | tiek dots atteici parādošā signalizatora aktivizēšanas signāls, kā norādīts ANO Noteikumu Nr. 48 6.20.8. punktā, ar nosacījumu, ka kreisās puses luktura gaismas stiprums punktā 2,5°D 45°L (labās puses lukturim leņķi L būtu jānomaina ar leņķi R) ir vismaz 50 procenti no prasītā minimālā gaismas stipruma. Šādā gadījumā paziņojuma veidlapā ir norādīts, ka lukturis ir izmantojams tikai transportlīdzeklī, kas aprīkots ar atteici parādošu signalizatoru. |
| --- | --- |

b)

tiek dots atteici parādošā signalizatora aktivizēšanas signāls, kā norādīts ANO Noteikumu Nr. 48 6.20.8. punktā, ar nosacījumu, ka kreisās puses luktura gaismas stiprums punktā 2,5°D 45°L (labās puses lukturim leņķi L būtu jānomaina ar leņķi R) ir vismaz 50 procenti no prasītā minimālā gaismas stipruma. Šādā gadījumā paziņojuma veidlapā ir norādīts, ka lukturis ir izmantojams tikai transportlīdzeklī, kas aprīkots ar atteici parādošu signalizatoru.

| 5.6.2. | Mērīšanas metodes |
| --- | --- |

5.6.2.

Mērīšanas metodes

| 5.6.2.1. | Veicot fotometriskos mērījumus, ir jāizvairās no nejaušas atstarošanās, izmantojot piemērotu aizsegu. |
| --- | --- |

5.6.2.1.

Veicot fotometriskos mērījumus, ir jāizvairās no nejaušas atstarošanās, izmantojot piemērotu aizsegu.

| 5.6.2.2. | Ja mērījumu rezultāti tiek apstrīdēti, mērījumus veic tā, ka tiek izpildītas šādas prasības: |
| --- | --- |

5.6.2.2.

Ja mērījumu rezultāti tiek apstrīdēti, mērījumus veic tā, ka tiek izpildītas šādas prasības:

| 5.6.2.2.1. | mērīšanas attālumam ir jābūt tādam, ka ir piemērojams attāluma apgrieztā kvadrāta likums; |
| --- | --- |

5.6.2.2.1.

mērīšanas attālumam ir jābūt tādam, ka ir piemērojams attāluma apgrieztā kvadrāta likums;

| 5.6.2.2.2. | mērīšanas iekārtai ir jābūt tādai, ka leņķis pretī uztvērējam no gaismas atskaites punkta, ir starp 10′ un 1°; |
| --- | --- |

5.6.2.2.2.

mērīšanas iekārtai ir jābūt tādai, ka leņķis pretī uztvērējam no gaismas atskaites punkta, ir starp 10′ un 1°;

| 5.6.2.2.3. | Stipruma prasībai konkrētajam novērošanas virzienam jābūt izpildītai, ja prasītais stiprums ir iegūts virzienā, kas no novērošanas virziena novirzās ne vairāk kā par ceturtdaļgrādu. |
| --- | --- |

5.6.2.2.3.

Stipruma prasībai konkrētajam novērošanas virzienam jābūt izpildītai, ja prasītais stiprums ir iegūts virzienā, kas no novērošanas virziena novirzās ne vairāk kā par ceturtdaļgrādu.

| 5.6.2.3. | Mērījumu punkti, kas izteikti leņķa grādos ar atskaites asi, ir parādīti 4. pielikuma A4-XII. attēlā.
  Tabulā parādītās vērtības norāda minimālos stiprumus, izteiktus cd, dažādiem mērīšanas virzieniem. |
| --- | --- |

5.6.2.3.

Mērījumu punkti, kas izteikti leņķa grādos ar atskaites asi, ir parādīti 4. pielikuma A4-XII. attēlā.

Tabulā parādītās vērtības norāda minimālos stiprumus, izteiktus cd, dažādiem mērīšanas virzieniem.

| 5.6.2.4. | Ģeometriskās redzamības lauka horizontālie un vertikālie leņķi ir parādīti 4. pielikuma A4-XIII. attēlā. Virzieni H = 0° un V = 0° atbilst atskaites asij. Uz transportlīdzekļa tie ir horizontāli, paralēli transportlīdzekļa gareniskajai vidusplaknei un vērsti prasītajā redzamības virzienā. Tie iet caur atskaites centru. |
| --- | --- |

5.6.2.4.

Ģeometriskās redzamības lauka horizontālie un vertikālie leņķi ir parādīti 4. pielikuma A4-XIII. attēlā. Virzieni H = 0° un V = 0° atbilst atskaites asij. Uz transportlīdzekļa tie ir horizontāli, paralēli transportlīdzekļa gareniskajai vidusplaknei un vērsti prasītajā redzamības virzienā. Tie iet caur atskaites centru.

| 5.6.3. | Ar vairākiem gaismas avotiem aprīkotu lukturu fotometriskie mērījumi Fotometrisko veiktspēju pārbauda šādi. |
| --- | --- |

5.6.3.

Ar vairākiem gaismas avotiem aprīkotu lukturu fotometriskie mērījumi Fotometrisko veiktspēju pārbauda šādi.

| 5.6.3.1. | Nenomaināmu gaismas avotu gadījumā, tiem atrodoties lukturī – saskaņā ar 4.6. punktu. |
| --- | --- |

5.6.3.1.

Nenomaināmu gaismas avotu gadījumā, tiem atrodoties lukturī – saskaņā ar 4.6. punktu.

| 5.6.3.2. | Nomaināmu gaismas avotu gadījumā papildus 4.6. punktam.
  Iegūtās gaismas stipruma vērtības jākoriģē.






  a) | Kvēldiega gaismas avotiem korekcijas koeficients ir attiecība starp standarta gaismas plūsmu un gaismas plūsmas vidējo vērtību pie dotā sprieguma (13,2 V vai 13,5 V). |
| --- | --- | --- |

5.6.3.2.

Nomaināmu gaismas avotu gadījumā papildus 4.6. punktam.

Iegūtās gaismas stipruma vērtības jākoriģē.

a)

Kvēldiega gaismas avotiem korekcijas koeficients ir attiecība starp standarta gaismas plūsmu un gaismas plūsmas vidējo vērtību pie dotā sprieguma (13,2 V vai 13,5 V).

| b) | LED gaismas avotiem korekcijas koeficients ir attiecība starp nominālo gaismas plūsmu un gaismas plūsmas vidējo vērtību pie dotā sprieguma (6,75 V, 13,5 V vai 28,0 V). |
| --- | --- |

b)

LED gaismas avotiem korekcijas koeficients ir attiecība starp nominālo gaismas plūsmu un gaismas plūsmas vidējo vērtību pie dotā sprieguma (6,75 V, 13,5 V vai 28,0 V).

LED

Katra izmantotā gaismas avota faktiskā gaismas plūsmas nedrīkst atšķirties no vidējās vērtības par vairāk kā ±5 procentiem. Alternatīvi un tikai kvēldiega gaismas avotu gadījumā katrā atsevišķajā pozīcijā drīkst izmantot standarta kvēldiega gaismas avotu, kas darbojas ar standarta plūsmu, katras pozīcijas atsevišķos mērījumus saskaitot kopā.

| 5.6.3.3. | Jebkādu pagriešanās gaismas lukturu, izņemot tos, kuri aprīkoti ar kvēldiega gaismas avotu(-iem), gaismas stiprumiem, izmērītiem pēc vienas darbības minūtes un pēc 10 darbības minūtēm, jāatbilst minimuma un maksimuma prasībām. Gaismas stipruma sadalījumus pēc vienas darbības minūtes un pēc 10 darbības minūtēm aprēķina no izmērītā gaismas stipruma sadalījuma pēc fotometriskās stabilitātes iestāšanās, katrā testa punktā piemērojot attiecību pret izmērītajiem gaismas stiprumiem punktā 45°L 2,5° D kreisās puses lukturim (labās puses lukturim leņķi L būtu jāaizstāj ar leņķi R):






  a) | pēc vienas minūtes; |
| --- | --- | --- |

5.6.3.3.

Jebkādu pagriešanās gaismas lukturu, izņemot tos, kuri aprīkoti ar kvēldiega gaismas avotu(-iem), gaismas stiprumiem, izmērītiem pēc vienas darbības minūtes un pēc 10 darbības minūtēm, jāatbilst minimuma un maksimuma prasībām. Gaismas stipruma sadalījumus pēc vienas darbības minūtes un pēc 10 darbības minūtēm aprēķina no izmērītā gaismas stipruma sadalījuma pēc fotometriskās stabilitātes iestāšanās, katrā testa punktā piemērojot attiecību pret izmērītajiem gaismas stiprumiem punktā 45°L 2,5° D kreisās puses lukturim (labās puses lukturim leņķi L būtu jāaizstāj ar leņķi R):

a)

pēc vienas minūtes;

| b) | pēc 10 minūtēm; un |
| --- | --- |

b)

pēc 10 minūtēm; un

| c) | pēc fotometriskās stabilitātes iestāšanās. |
| --- | --- |

c)

pēc fotometriskās stabilitātes iestāšanās.

Fotometriskās stabilitātes iestāšanās nozīmē to, ka gaismas stipruma izmaiņas konkrētajā testa punktā ir mazākas nekā 3 procenti jebkurā 15 minūšu periodā.

6.   PĀREJAS NOTEIKUMI

| 6.1. | Vispārīgi |
| --- | --- |

6.1.

Vispārīgi

| 6.1.1. | Nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, turpina pieņemt lukturu (funkciju) tipa apstiprinājumus atbilstīgi šo noteikumu jebkuras iepriekšējās sērijas grozījumiem, kurus neskar jaunāku sēriju grozījumu ieviestās izmaiņas.
  Lai par to pārliecinātos, uz konkrēto lukturi (funkciju) attiecināmais izmaiņu indekss nedrīkst atšķirties no tā izmaiņu indeksa, kāds norādīts jaunākajā grozījumu sērijā. |
| --- | --- |

6.1.1.

Nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, turpina pieņemt lukturu (funkciju) tipa apstiprinājumus atbilstīgi šo noteikumu jebkuras iepriekšējās sērijas grozījumiem, kurus neskar jaunāku sēriju grozījumu ieviestās izmaiņas.

Lai par to pārliecinātos, uz konkrēto lukturi (funkciju) attiecināmais izmaiņu indekss nedrīkst atšķirties no tā izmaiņu indeksa, kāds norādīts jaunākajā grozījumu sērijā.

| 6.1.2. | Nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, neatsakās piešķirt paplašinājumus tipa apstiprinājumiem, kas piešķirti atbilstīgi šo noteikumu iepriekšējo sēriju grozījumiem. |
| --- | --- |

6.1.2.

Nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, neatsakās piešķirt paplašinājumus tipa apstiprinājumiem, kas piešķirti atbilstīgi šo noteikumu iepriekšējo sēriju grozījumiem.

---

(1)  Nolīgums par harmonizētu Apvienoto Nāciju Organizācijas tehnisko noteikumu pieņemšanu riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai izmantot riteņu transportlīdzekļos, un saskaņā ar šiem Apvienoto Nāciju Organizācijas noteikumiem piešķirto apstiprinājumu savstarpējās atzīšanas nosacījumiem (E/ECE/TRANS/505/Rev.3)

1

(2)  Norāda 1. pielikumā dotajam paraugam atbilstošajā veidlapā.

2

(3)  Norāda 14. pielikumā dotajam paraugam atbilstošajā veidlapā.

3

(4)  Atsevišķas uzstādīšanas vienības gadījumā simbolu “XC” marķē tikai vienreiz.

4

(5)  Vairāku uzstādīšanas vienību gadījumā, kad katra no tām nodrošina vienu vai vairākas AFS funkcijas, katru vienību marķē ar simbolu “X”, kam seko nodrošināmās(-o) specifiskās(-o) AFS funkcijas(-u) identifikācijas simbols(-i).

5

AFS

AFS

(6)  1958. gada nolīguma līgumslēdzēju pušu pazīšanas numuri ir doti Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3) (dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6) 3. pielikumā.

6

(7)  Atbilstība elektromagnētiskās savietojamības prasībām attiecas uz transportlīdzekļa tipu.

7

(8)  Instrukcijas ar šādiem līdzekļiem aprīkotu lukturu uzstādīšanai ir dotas ANO Noteikumos Nr. 48.

8

(*1)  0,25° pielaide pieļaujama fotometrijai atsevišķi katrā testa punktā, ja nav norādīts citādi.

*1

(*2)  0,25° pielaide pieļaujama fotometrijai atsevišķi katrā testa punktā, ja nav norādīts citādi.

*2

(9)  Šāds īpašs “tuvās gaismas” lukturis "drīkst ietvert tālo gaismu, uz kuru prasības neattiecas.

9

(*3)  Leņķiskās pozīcijas norādītas labās puses satiksmei.

*3

(*4)  Šīs apgaismes funkcijas fotometriskās prasības katram atsevišķam mērījuma punktam (leņķiskā pozīcija) piemēro pusei attiecīgo izmērīto lielumu no sistēmas visām apgaismes vienībām, ko izmanto šai funkcijai.

*4

Katru 15. tabulas A daļā definēto rindu kopsakarā ar 15. tabulas B daļā noteiktajiem testa punktiem mēra atsevišķi atbilstoši signāla ģeneratora nodrošinātajam signālam.

Ja tuvo gaismu, kas atbilst 5.3.2. punkta prasībām, nepārtraukti darbina kopā ar tālās gaismas pielāgošanu, nepiemēro 15. tabulas B daļas fotometriskās prasības.

(10)  Šāds īpašs “tuvās gaismas” lukturis drīkst ietvert tālo gaismu, uz kuru prasības neattiecas.

10

---

1. PIELIKUMS

Paziņojums

(Maksimālais formāts: A4 (210 × 297 mm))

| (1) | Izdevējs: | iestādes nosaukums:
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 141

Izdevējs:

iestādes nosaukums:

...

...

...

| par (2): | apstiprinājuma piešķiršanu,
  apstiprinājuma paplašināšanu,
  apstiprinājuma atteikšanu,
  apstiprinājuma anulēšanu,
  ražošanas pilnīgu izbeigšanu, |
| --- | --- |

par (2):

apstiprinājuma piešķiršanu,

apstiprinājuma paplašināšanu,

apstiprinājuma atteikšanu,

apstiprinājuma anulēšanu,

ražošanas pilnīgu izbeigšanu,

ierīces vai sistēmas tipam atbilstīgi ANO Noteikumiem Nr. 149

Ierīces klase: ... Izmaiņu indekss: ...

Apstiprinājuma Nr. ...

Unikālais identifikators (UI) (ja attiecināms): ...

1.

Ierīces vai sistēmas tirdzniecības nosaukums vai preču zīme: ...

2.

...

3.

...

4.

...

5.

Iesniegts apstiprināšanai (datums): ...

6.

Par apstiprināšanas testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests: ...

7.

Šā dienesta izdotā ziņojuma datums: ...

8.

Šā dienesta izsniegtā ziņojuma numurs: ...

9.

Īss apraksts:

9.1.

A un B(1) klases galvenie lukturi

9.1.1.

Kategorija, kuru apraksta attiecīgais marķējums (3): ...

9.1.2.

Gaismas avota(-u) skaits, kategorija un veids: ...

9.1.3.

Standarta gaismas plūsma, kas izmantota galvenajam tuvās gaismas kūlim (lm):...

9.1.4.

Galvenais tuvās gaismas kūlis darbināts pie aptuveni (V): ...

9.1.5.

Līdzekļi saskaņā ar šo noteikumu 4.12. punktu: ...

9.1.6.

LED moduļa(-u) specifiskais(-ie) identifikācijas kods(-i) un paziņojums par katru LED moduli, vai tas ir vai nav nomaināms: ir/nav(1) ...

9.1.7.

Gaismas avota elektroniskās vadības ierīču skaits un specifiskais(-ie) identifikācijas kods(-i)...

9.1.8.

Kopējā nominālā gaismas plūsma, kā aprakstīts šo noteikumu 4.5.6. punktā, pārsniedz 2 000 lūmenus: jā/nē/nav attiecināms(1)

9.1.9.

“Robežas” minimālais asums noteikts: 10 m/25 m attālumā/nav attiecināms(1)

9.2.

D klases galvenie lukturi

9.2.1.

Galvenais lukturis/sistēma iesniegta apstiprināšanai kā tips (4): ...

9.2.2.

Tuvās gaismas avotu var/nevar1 ieslēgt vienlaicīgi ar tālās gaismas avotu un/vai citu savstarpēji savietotu galveno lukturi.

9.2.3.

Ierīces nominālais spriegums ir: ...

9.2.4.

Gaismas avotu skaits, kategorija un veids: ...

9.2.4.1.

Galvenajam tuvās gaismas kūlim izmantotā nominālās gaismas plūsmas vērtība ... [lm]

9.2.4.2.

Tālajai gaismai izmantotā nominālās gaismas plūsmas vērtība ... [lm]

9.2.5.

Atsevišķa balasta(-u) vai balasta(-u) daļas(-u) tirdzniecības nosaukums un identifikācijas numurs: ...

9.2.6.

“Robežas” minimālais asums noteikts 10 m/25 m(1) attālumā.

9.2.7.

LED moduļu skaits un specifiskais(-ie) identifikācijas kods(-i): ...

9.2.8.

Sadalītā apgaismes sistēma ar vienu kopēju lokizlādes gaismas avotu: jā/nē(1)

9.2.9.

Piezīmes (ja ir): ...

9.2.10.

Līdzekļi saskaņā ar šo noteikumu 4.12. punktu: ...

9.3.

AFS – Sistēmas

9.3.1.

Kategorija, kuru apraksta attiecīgais marķējums (5) ...

9.3.2.

Gaismas avotu skaits, kategorija un veids: ...

9.3.2.1.

...

9.3.2.2.

Gaismas avota elektronisko vadības ierīču skaits un specifiskais(-ie) identifikācijas kods(-i): ...

9.3.2.3.

Kopējā nominālā gaismas plūsma, kā aprakstīts šo noteikumu 4.5.2.6. punktā, pārsniedz 2 000 lūmenus: jā/nē(1)

9.3.3.

a)

| a) | Norādes saskaņā ar šo noteikumu 5.3.5.1. punktu (kura(-as) apgaismes vienība(-as) nodrošina “robežu”, kā noteikts šo noteikumu 5. pielikumā, kas projicējas zonā starp 6 grādiem pa kreisi un 4 grādiem pa labi un virs horizontālās līnijas, kas atrodas 0,8 grādus zemāk) ... |
| --- | --- |

Norādes saskaņā ar šo noteikumu 5.3.5.1. punktu (kura(-as) apgaismes vienība(-as) nodrošina “robežu”, kā noteikts šo noteikumu 5. pielikumā, kas projicējas zonā starp 6 grādiem pa kreisi un 4 grādiem pa labi un virs horizontālās līnijas, kas atrodas 0,8 grādus zemāk) ...

| b) | “Robežas” regulējums noteikts: 10 m/25 m1 attālumā |
| --- | --- |

b)

“Robežas” regulējums noteikts: 10 m/25 m1 attālumā

| c) | “Robežas” minimālais asums noteikts 10 m/25 m(1) attālumā. |
| --- | --- |

c)

“Robežas” minimālais asums noteikts 10 m/25 m(1) attālumā.

9.3.4.

Transportlīdzeklis(-ļi), kuram(-iem) sistēma ir paredzēta kā oriģinālais aprīkojums ...

9.3.5.

Apstiprinājums prasīts sistēmai, kuru nav paredzēts iekļaut kā daļu no transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma saskaņā ar ANO Noteikumiem Nr. 48: jā/nē(1)

9.3.5.1.

Apstiprinošas atbildes gadījumā: pietiekama informācija, lai identificētu transportlīdzekli(-ļus), kuram(-iem) sistēma paredzēta ...

9.3.6.

Norādes saskaņā ar šo noteikumu 5.3.5.2. punktu (kurš(-i) E klases tuvās gaismas režīms(-i), ja tāds(-i) ir, atbilst šo noteikumu 14. tabulas “datu kopai”) ...

9.3.7.

Apstiprinājums prasīts sistēmai, kuru paredzēts uzstādīt tikai transportlīdzekļos, kas nodrošina sistēmas barošanas stabilizācijas/ierobežojuma līdzekļus: jā/nē(1)

9.3.8.

“Robežas” minimālais asums noteikts 10 m/25 m(1) attālumā.

9.3.9.

Sistēma ir konstruēta, lai nodrošinātu šādas tuvās gaismas: (6)

9.3.9.1.

C klase ☒ V klase ☐ E klase ☐ W klase ☐

9.3.9.2.

| | Režīms Nr. C 1 |
| --- | --- |

Režīms Nr. C 1

| | Režīms Nr. V ... |
| --- | --- |

Režīms Nr. V ...

| | Režīms Nr. E ... |
| --- | --- |

Režīms Nr. E ...

| | Režīms Nr. W ... |
| --- | --- |

Režīms Nr. W ...

| | Režīms Nr. C ... |
| --- | --- |

Režīms Nr. C ...

| | Režīms Nr. V ... |
| --- | --- |

Režīms Nr. V ...

| | Režīms Nr. E ... |
| --- | --- |

Režīms Nr. E ...

| | Režīms Nr. W ... |
| --- | --- |

Režīms Nr. W ...

| | Režīms Nr. C ... |
| --- | --- |

Režīms Nr. C ...

| | Režīms Nr. V ... |
| --- | --- |

Režīms Nr. V ...

| | Režīms Nr. E ... |
| --- | --- |

Režīms Nr. E ...

| | Režīms Nr. W ... |
| --- | --- |

Režīms Nr. W ...

9.3.9.3.

| a) | Ja līkuma izgaismošana neattiecas: | Kreisā puse |
| --- | --- | --- |

a)

Ja līkuma izgaismošana neattiecas:

Kreisā puse

| | Nr.1 ☐ |
| --- | --- |

Nr.1 ☐

| | Nr.3 ☐ |
| --- | --- |

Nr.3 ☐

| | Nr.5 ☐ |
| --- | --- |

Nr.5 ☐

| | Nr.7 ☐ |
| --- | --- |

Nr.7 ☐

| | Nr. 9 ☐ |
| --- | --- |

Nr. 9 ☐

| | Nr.11 ☐ |
| --- | --- |

Nr.11 ☐

| | Labā puse |
| --- | --- |

Labā puse

| | Nr.2 ☐ |
| --- | --- |

Nr.2 ☐

| | Nr.4 ☐ |
| --- | --- |

Nr.4 ☐

| | Nr.6 ☐ |
| --- | --- |

Nr.6 ☐

| | Nr.8 ☐ |
| --- | --- |

Nr.8 ☐

| | Nr.10 ☐ |
| --- | --- |

Nr.10 ☐

| | Nr.12 ☐ |
| --- | --- |

Nr.12 ☐

| b) | Ja piemērojams 1. kategorijas līkuma izgaismojums: | Kreisā puse |
| --- | --- | --- |

b)

Ja piemērojams 1. kategorijas līkuma izgaismojums:

Kreisā puse

| | Nr.1 ☐ |
| --- | --- |

Nr.1 ☐

| | Nr.3 ☐ |
| --- | --- |

Nr.3 ☐

| | Nr.5 ☐ |
| --- | --- |

Nr.5 ☐

| | Nr.7 ☐ |
| --- | --- |

Nr.7 ☐

| | Nr. 9 ☐ |
| --- | --- |

Nr. 9 ☐

| | Nr.11 ☐ |
| --- | --- |

Nr.11 ☐

| | Labā puse |
| --- | --- |

Labā puse

| | Nr.2 ☐ |
| --- | --- |

Nr.2 ☐

| | Nr.4 ☐ |
| --- | --- |

Nr.4 ☐

| | Nr.6 ☐ |
| --- | --- |

Nr.6 ☐

| | Nr.8 ☐ |
| --- | --- |

Nr.8 ☐

| | Nr.10 ☐ |
| --- | --- |

Nr.10 ☐

| | Nr.12 ☐ |
| --- | --- |

Nr.12 ☐

| c) | Ja piemērojams 2. kategorijas līkuma izgaismojums: | Kreisā puse |
| --- | --- | --- |

c)

Ja piemērojams 2. kategorijas līkuma izgaismojums:

Kreisā puse

| | Nr.1 ☐ |
| --- | --- |

Nr.1 ☐

| | Nr.3 ☐ |
| --- | --- |

Nr.3 ☐

| | Nr.5 ☐ |
| --- | --- |

Nr.5 ☐

| | Nr.7 ☐ |
| --- | --- |

Nr.7 ☐

| | Nr. 9 ☐ |
| --- | --- |

Nr. 9 ☐

| | Nr.11 ☐ |
| --- | --- |

Nr.11 ☐

| | Labā puse |
| --- | --- |

Labā puse

| | Nr.2 ☐ |
| --- | --- |

Nr.2 ☐

| | Nr.4 ☐ |
| --- | --- |

Nr.4 ☐

| | Nr.6 ☐ |
| --- | --- |

Nr.6 ☐

| | Nr.8 ☐ |
| --- | --- |

Nr.8 ☐

| | Nr.10 ☐ |
| --- | --- |

Nr.10 ☐

| | Nr.12 ☐ |
| --- | --- |

Nr.12 ☐

| Piezīme. | Katram turpmāk norādītajam režīmam papildus vajadzīgas norādes saskaņā ar a) līdz c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

Piezīme.

Piezīme

Katram turpmāk norādītajam režīmam papildus vajadzīgas norādes saskaņā ar a) līdz c) apakšpunktu.

9.3.9.4.

| | Kreisā puse |
| --- | --- |

Kreisā puse

| | Nr.1 ☐ |
| --- | --- |

Nr.1 ☐

| | Nr.3 ☐ |
| --- | --- |

Nr.3 ☐

| | Nr.5 ☐ |
| --- | --- |

Nr.5 ☐

| | Nr.7 ☐ |
| --- | --- |

Nr.7 ☐

| | Nr. 9 ☐ |
| --- | --- |

Nr. 9 ☐

| | Nr.11 ☐ |
| --- | --- |

Nr.11 ☐

| | Labā puse |
| --- | --- |

Labā puse

| | Nr.2 ☐ |
| --- | --- |

Nr.2 ☐

| | Nr.4 ☐ |
| --- | --- |

Nr.4 ☐

| | Nr.6 ☐ |
| --- | --- |

Nr.6 ☐

| | Nr.8 ☐ |
| --- | --- |

Nr.8 ☐

| | Nr.10 ☐ |
| --- | --- |

Nr.10 ☐

| | Nr.12 ☐ |
| --- | --- |

Nr.12 ☐

9.3.9.5.

| a) | Ja līkuma izgaismošana neattiecas: | Kreisā puse |
| --- | --- | --- |

a)

Ja līkuma izgaismošana neattiecas:

Kreisā puse

| | Nr.1 ☐ |
| --- | --- |

Nr.1 ☐

| | Nr.3 ☐ |
| --- | --- |

Nr.3 ☐

| | Nr.5 ☐ |
| --- | --- |

Nr.5 ☐

| | Nr.7 ☐ |
| --- | --- |

Nr.7 ☐

| | Nr. 9 ☐ |
| --- | --- |

Nr. 9 ☐

| | Nr.11 ☐ |
| --- | --- |

Nr.11 ☐

| | Labā puse |
| --- | --- |

Labā puse

| | Nr.2 ☐ |
| --- | --- |

Nr.2 ☐

| | Nr.4 ☐ |
| --- | --- |

Nr.4 ☐

| | Nr.6 ☐ |
| --- | --- |

Nr.6 ☐

| | Nr.8 ☐ |
| --- | --- |

Nr.8 ☐

| | Nr.10 ☐ |
| --- | --- |

Nr.10 ☐

| | Nr.12 ☐ |
| --- | --- |

Nr.12 ☐

| b) | Ja piemērojams 1. kategorijas līkuma izgaismojums: | Kreisā puse |
| --- | --- | --- |

b)

Ja piemērojams 1. kategorijas līkuma izgaismojums:

Kreisā puse

| | Nr.1 ☐ |
| --- | --- |

Nr.1 ☐

| | Nr.3 ☐ |
| --- | --- |

Nr.3 ☐

| | Nr.5 ☐ |
| --- | --- |

Nr.5 ☐

| | Nr.7 ☐ |
| --- | --- |

Nr.7 ☐

| | Nr. 9 ☐ |
| --- | --- |

Nr. 9 ☐

| | Nr.11 ☐ |
| --- | --- |

Nr.11 ☐

| | Labā puse |
| --- | --- |

Labā puse

| | Nr.2 ☐ |
| --- | --- |

Nr.2 ☐

| | Nr.4 ☐ |
| --- | --- |

Nr.4 ☐

| | Nr.6 ☐ |
| --- | --- |

Nr.6 ☐

| | Nr.8 ☐ |
| --- | --- |

Nr.8 ☐

| | Nr.10 ☐ |
| --- | --- |

Nr.10 ☐

| | Nr.12 ☐ |
| --- | --- |

Nr.12 ☐

| c) | Ja piemērojams 2. kategorijas līkuma izgaismojums: | Kreisā puse |
| --- | --- | --- |

c)

Ja piemērojams 2. kategorijas līkuma izgaismojums:

Kreisā puse

| | Nr.1 ☐ |
| --- | --- |

Nr.1 ☐

| | Nr.3 ☐ |
| --- | --- |

Nr.3 ☐

| | Nr.5 ☐ |
| --- | --- |

Nr.5 ☐

| | Nr.7 ☐ |
| --- | --- |

Nr.7 ☐

| | Nr. 9 ☐ |
| --- | --- |

Nr. 9 ☐

| | Nr.11 ☐ |
| --- | --- |

Nr.11 ☐

| | Labā puse |
| --- | --- |

Labā puse

| | Nr.2 ☐ |
| --- | --- |

Nr.2 ☐

| | Nr.4 ☐ |
| --- | --- |

Nr.4 ☐

| | Nr.6 ☐ |
| --- | --- |

Nr.6 ☐

| | Nr.8 ☐ |
| --- | --- |

Nr.8 ☐

| | Nr.10 ☐ |
| --- | --- |

Nr.10 ☐

| | Nr.12 ☐ |
| --- | --- |

Nr.12 ☐

9.3.10.

Sistēma ir konstruēta tālās gaismas nodrošināšanai5, 6, 7

9.3.10.1.

Jā ☐ Nē ☐

9.3.10.2.

| | Tālās gaismas režīms Nr. M 1 |
| --- | --- |

Tālās gaismas režīms Nr. M 1

| | Tālās gaismas režīms Nr. M ... |
| --- | --- |

Tālās gaismas režīms Nr. M ...

| | Tālās gaismas režīms Nr. M ... |
| --- | --- |

Tālās gaismas režīms Nr. M ...

9.3.10.3.

| a) | Ja līkuma izgaismošana neattiecas: | Kreisā puse |
| --- | --- | --- |

a)

Ja līkuma izgaismošana neattiecas:

Kreisā puse

| | Nr.1 ☐ |
| --- | --- |

Nr.1 ☐

| | Nr.3 ☐ |
| --- | --- |

Nr.3 ☐

| | Nr.5 ☐ |
| --- | --- |

Nr.5 ☐

| | Nr.7 ☐ |
| --- | --- |

Nr.7 ☐

| | Nr. 9 ☐ |
| --- | --- |

Nr. 9 ☐

| | Nr.11 ☐ |
| --- | --- |

Nr.11 ☐

| | Labā puse |
| --- | --- |

Labā puse

| | Nr.2 ☐ |
| --- | --- |

Nr.2 ☐

| | Nr.4 ☐ |
| --- | --- |

Nr.4 ☐

| | Nr.6 ☐ |
| --- | --- |

Nr.6 ☐

| | Nr.8 ☐ |
| --- | --- |

Nr.8 ☐

| | Nr.10 ☐ |
| --- | --- |

Nr.10 ☐

| | Nr.12 ☐ |
| --- | --- |

Nr.12 ☐

| b) | Ja līkuma izgaismošana attiecas: | Kreisā puse |
| --- | --- | --- |

b)

Ja līkuma izgaismošana attiecas:

Kreisā puse

| | Nr.1 ☐ |
| --- | --- |

Nr.1 ☐

| | Nr.3 ☐ |
| --- | --- |

Nr.3 ☐

| | Nr.5 ☐ |
| --- | --- |

Nr.5 ☐

| | Nr.7 ☐ |
| --- | --- |

Nr.7 ☐

| | Nr. 9 ☐ |
| --- | --- |

Nr. 9 ☐

| | Nr.11 ☐ |
| --- | --- |

Nr.11 ☐

| | Labā puse |
| --- | --- |

Labā puse

| | Nr.2 ☐ |
| --- | --- |

Nr.2 ☐

| | Nr.4 ☐ |
| --- | --- |

Nr.4 ☐

| | Nr.6 ☐ |
| --- | --- |

Nr.6 ☐

| | Nr.8 ☐ |
| --- | --- |

Nr.8 ☐

| | Nr.10 ☐ |
| --- | --- |

Nr.10 ☐

| | Nr.12 ☐ |
| --- | --- |

Nr.12 ☐

| Piezīme. | Katram turpmāk norādītajam režīmam papildus vajadzīgas norādes saskaņā ar a) līdz c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

Piezīme.

9.3.10.4.

| | Kreisā puse |
| --- | --- |

Kreisā puse

| | Nr.1 ☐ |
| --- | --- |

Nr.1 ☐

| | Nr.3 ☐ |
| --- | --- |

Nr.3 ☐

| | Nr.5 ☐ |
| --- | --- |

Nr.5 ☐

| | Nr.7 ☐ |
| --- | --- |

Nr.7 ☐

| | Nr. 9 ☐ |
| --- | --- |

Nr. 9 ☐

| | Nr.11 ☐ |
| --- | --- |

Nr.11 ☐

| | Labā puse |
| --- | --- |

Labā puse

| | Nr.2 ☐ |
| --- | --- |

Nr.2 ☐

| | Nr.4 ☐ |
| --- | --- |

Nr.4 ☐

| | Nr.6 ☐ |
| --- | --- |

Nr.6 ☐

| | Nr.8 ☐ |
| --- | --- |

Nr.8 ☐

| | Nr.10 ☐ |
| --- | --- |

Nr.10 ☐

| | Nr.12 ☐ |
| --- | --- |

Nr.12 ☐

9.3.10.5.

| | labās puses un kreisās puses satiksmei: jā ☐ nē ☐ |
| --- | --- |

labās puses un kreisās puses satiksmei: jā ☐ nē ☐

| | tikai labās puses kustībai: jā ☐ nē ☐ |
| --- | --- |

tikai labās puses kustībai: jā ☐ nē ☐

| | tikai kreisās puses kustībai: jā ☐ nē ☐ |
| --- | --- |

tikai kreisās puses kustībai: jā ☐ nē ☐

9.4.

AS, BS, CS, DS un ES klases galvenie lukturi(1)

9.4.1.

Kategorija, kuru apraksta attiecīgais marķējums (9): ...

9.4.2.

Gaismas avotu, ja tādi ir, skaits, kategorija un veids: ...

9.4.3.

LED moduļa(-u) skaits un specifiskais(-ie) identifikācijas kods(-i) un paziņojums par katru LED moduli, vai tas ir vai nav nomaināms: ir/nav(1) ...

9.4.4.

Gaismas avota elektroniskās vadības ierīču skaits, ja tādas ir, un specifiskais(-ie) identifikācijas kods(-i): ...

9.4.5.

Ja noteikts, tas veikts 10 m / 25 m attālumā(1) ...

9.4.6.

Atsevišķa balasta(-u) vai balasta(-u) daļas(-u) tirdzniecības nosaukums un identifikācijas numurs: ...

9.4.7.

Tuvās gaismas avotu var/nevar1 ieslēgt vienlaicīgi ar tālās gaismas avotu un/vai citu savstarpēji savietotu galveno lukturi.

9.4.8.

Attiecīgā gadījumā minimālais sānsveres leņķis(-i), lai ievērotu 5.4.5.2. punkta prasības ...

9.4.9.

Sekundārā tālā gaisma: jā / nē(1)

Sekundāro tālo gaismu darbina tikai kopā ar tuvo gaismu vai primāro tālo gaismu.

9.5.

F3 klases priekšējie miglas lukturi

9.5.1.

(F3, F3/, F3PL, F3/PL) ...

9.5.2.

Gaismas avotu skaits, kategorija un veids: ...

9.5.3

LED modulis: jā/nē1 un paziņojums par katru LED moduli, vai tas ir, vai tas ir vai nav nomaināms: ir/nav(1)

9.5.4.

LED moduļa specifiskais identifikācijas kods: ...

9.5.5.

| | Padeve uz gaismas avotu: ... |
| --- | --- |

Padeve uz gaismas avotu: ...

| | Gaismas avota vadības ierīces specifikācija: ... |
| --- | --- |

Gaismas avota vadības ierīces specifikācija: ...

| | Ieejas spriegums (11): ... |
| --- | --- |

Ieejas spriegums (11): ...

| | Ja gaismas avota elektroniskā vadības ierīce nav daļa no luktura: |
| --- | --- |

Ja gaismas avota elektroniskā vadības ierīce nav daļa no luktura:

| | Izejošā signāla specifikācija: ... |
| --- | --- |

Izejošā signāla specifikācija: ...

9.5.6.

Izstarotās gaismas krāsa: ... balta / selektīvi dzeltena(1)

9.5.7.

ir lielāka nekā 2 000 lūmeni: jā/nē(1)

9.5.8.

Gaismas stiprums ir maināms: ... jā/nē(1)

9.5.9.

veikta ... 10 m / 25 m 1 attālumā

9.6.

Pagriešanās gaismas lukturis

9.6.1.

Gaismas avota(-u) skaits, kategorija un veids (12): ...

9.6.2.

Spriegums un jauda: ...

9.6.3.

Gaismas avota modulis: ... jā/nē(1)

9.6.4.

Gaismas avota moduļa specifiskais identifikācijas kods: ...

9.6.5.

| a) | ir luktura daļa ... jā/nē(1) |
| --- | --- |

a)

ir luktura daļa ... jā/nē(1)

| b) | nav luktura daļa ... jā/nē(1) |
| --- | --- |

b)

nav luktura daļa ... jā/nē(1)

9.6.6.

Gaismas avota elektroniskās vadības ierīces nodrošinātais ieejas spriegums: ...

9.6.7.

Gaismas avota elektroniskās vadības ierīces ražotājs un identifikācijas numurs (ja gaismas avota vadības ierīce ir luktura daļa, bet nav ietverta luktura korpusā):

9.6.8.

Uzstādīšanas ģeometriskie nosacījumi un saistītās variācijas, ja ir: ...

10.

Apstiprinājuma marķējuma zīmes(-ju) novietojums(-i): ...

11.

Apstiprinājuma paplašināšanas iemesls(-i) (attiecīgā gadījumā): ...

12.

Apstiprinājums piešķirts / paplašināts / atteikts / anulēts(1):

13.

Vieta: ...

14.

Datums: ...

15.

Paraksts: ...

16.

Šim paziņojumam pievienots to dokumentu saraksts, kuri deponēti tipa apstiprinātājā iestādē, kas piešķīra apstiprinājumu, un kurus var saņemt pēc pieprasījuma.

---

(1)  Kennzahl des Landes, das die Genehmigung erteilt/erweitert/versagt/zurückgenommen hat (siehe die Vorschriften über die Genehmigung in der Regelung).

1

(2)  Nevajadzīgo svītrot.

2

(3)  Norādīt atbilstošo marķējumu no turpmākā uzskaitījuma:

3

Image 142

(4)  Norādīt atbilstošo marķējumu no turpmākā uzskaitījuma:

4

Image 143

(5)  Katrai uzstādīšanas vienībai vai uzstādīšanas vienību mezglam norādīt attiecīgo marķējumu, kāds paredzēts saskaņā ar šiem noteikumiem.

5

(6)  Attiecīgo atzīmēt ar X.

6

(7)  Paplašina, ja nodrošina vairāk režīmu.

7

(8)  Turpina, ja nodrošinātas vairākas vienības.

8

(9)  Norādīt atbilstošo marķējumu no turpmākā uzskaitījuma:

9

Image 144

(10)  Sprieguma specifikācijām ir jāietver pielaides vai sprieguma diapazons, ko norādījis ražotājs un kas verificēts ar šo apstiprinājumu.

10

(11)  Ir jāiekļauj ieejas sprieguma parametri, tostarp darba cikls, frekvence, impulsa forma un maksimumspriegums.

11

(12)  Pagriešanās gaismas lukturiem ar nenomaināmiem gaismas avotiem norādīt izmantoto gaismas avotu skaitu un kopējo jaudu vatos.

12

---

2. PIELIKUMS

Prasību minimums ražošanas atbilstības kontroles procedūrām

1.   VISPĀRĪGI

| 1.1. | Atbilstības prasības uzskata par izpildītām no mehānikas un ģeometrijas viedokļa, ja saskaņā ar šo noteikumu prasībām atšķirības nepārsniedz ražošanas procesā radušās neizbēgamās novirzes. Šis nosacījums attiecas arī uz krāsu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Attiecībā uz fotometrisko veiktspēju masveidā ražotu lukturu atbilstību neapstrīd, ja, testējot fotometriskās veiktspējas jebkuram nejauši izvēlētam lukturim, kas aprīkots ar standarta (etalona) gaismas avotu un/vai nenomaināmu(-iem) gaismas avotu(-iem), un/vai LED moduli(-ļiem), tiek konstatēts, ka: |
| --- | --- |

1.2.

| 1.2.1. | neviens mērījuma rezultāts nelabvēlīgi neatšķiras par vairāk nekā 20 procentiem no šajos noteikumos noteiktās vērtības; |
| --- | --- |

1.2.1.

| 1.2.1.1. | attiecībā uz A, B un D galvenajiem lukturiem, kas atbilst šo noteikumu 5.2. punktam, vērtību maksimālā nelabvēlīgā atšķirība punktā B 50 L (vai R) un III zonā drīkst būt attiecīgi:






  B 50 L (vai R) | 170 cd ekvivalents 20 procentiem; |
| --- | --- | --- |
| | 255 cd ekvivalents 30 procentiem; |
| III zona | 255 cd ekvivalents 20 procentiem; |
| | 380 cd ekvivalents 30 procentiem; |

1.2.1.1.

B 50 L (vai R)

170 cd ekvivalents 20 procentiem;

255 cd ekvivalents 30 procentiem;

III zona

255 cd ekvivalents 20 procentiem;

380 cd ekvivalents 30 procentiem;

| 1.2.1.2. | attiecībā uz AFS, kas atbilst šo noteikumu 5.3. punktam, neviena izmērītā un saskaņā ar šo noteikumu 4.6. punkta noteikumiem koriģētā vērtība nelabvēlīgi neatšķiras no 17. līdz 32. tabulas B slejā, ja attiecināms, noteiktās vērtības; |
| --- | --- |

1.2.1.2.

| 1.2.1.3. | attiecībā uz BS, CS, DS un ES galvenajiem lukturiem, kas atbilst šo noteikumu 5.4. punktam, vērtību maksimālā nelabvēlīgā atšķirība I zonā drīkst būt attiecīgi:






  I zonā | 255 cd ekvivalents 20 procentiem; |
| --- | --- | --- |
| | 380 cd ekvivalents 30 procentiem. |

1.2.1.3.

I zonā

255 cd ekvivalents 20 procentiem;

380 cd ekvivalents 30 procentiem.

| 1.2.1.3.1. | Ja iepriekš aprakstīto testu rezultāti neatbilst prasībām, drīkst mainīt galvenā luktura regulējumu ar nosacījumu, ka gaismas kūļa ass sāniskā nobīde nepārsniedz 0,5 grādus pa labi vai pa kreisi un 0,2 grādus uz augšu vai uz leju; |
| --- | --- |

1.2.1.3.1.

| 1.2.1.4. | Attiecībā uz priekšējiem miglas lukturiem, kas atbilst šo noteikumu 5.5. punktam, piemēro 37. tabulu; |
| --- | --- |

1.2.1.4.

| 1.2.2. | vai A, B vai D klases lukturu gadījumā, kuri atbilst šo noteikumu 5.2. punktam, ja: |
| --- | --- |

1.2.2.

| 1.2.2.1. | šajos noteikumos noteiktās vērtības tuvajai gaismai ir izpildītas vienā punktā 0,35 grādu riņķī ap punktiem: | A vai B klases galvenajiem lukturiem – punktā B 50 L (vai R) (ar 85 cd pielaidi), punktā 75 R (vai L), 50 V, 25 R, 25 L un visā IV zonas laukumā, kas nav vairāk kā 0,52 grādus virs 25 R un 25 L līnijas; |
| --- | --- | --- |

1.2.2.1.

A vai B klases galvenajiem lukturiem – punktā B 50 L (vai R) (ar 85 cd pielaidi), punktā 75 R (vai L), 50 V, 25 R, 25 L un visā IV zonas laukumā, kas nav vairāk kā 0,52 grādus virs 25 R un 25 L līnijas;

| | D klases galvenajiem lukturiem – punktā B 50 L (vai R) (ar 85 cd pielaidi), 75 R (vai L), 50 V, 25 R1, 25 L2, un I segmentā; |
| --- | --- |

D klases galvenajiem lukturiem – punktā B 50 L (vai R) (ar 85 cd pielaidi), 75 R (vai L), 50 V, 25 R1, 25 L2, un I segmentā;

| 1.2.2.2. | un ja attiecībā uz tālo gaismu, kad HV atrodas izokandelas 0,75 Imax robežās, tiek ievērota 20 procentu maksimālo un -20 procentu minimālo fotometrisko vērtību pielaide jebkurā mērījuma punktā, kas norādīts šo noteikumu 5.1. punktā. |
| --- | --- |

1.2.2.2.

| 1.2.3. | Ja iepriekš aprakstīto testu rezultāti neatbilst prasībām, drīkst mainīt galvenā luktura regulējumu ar nosacījumu, ka gaismas kūļa ass sāniskā nobīde nepārsniedz 0,5 grādus pa labi vai pa kreisi un 0,2 grādus uz augšu vai uz leju; |
| --- | --- |

1.2.3.

| 1.2.4. | Attiecībā uz AFS, kas atbilst šo noteikumu 5.3. punktam: ja iepriekš aprakstīto testu rezultāti neatbilst prasībām, drīkst mainīt sistēmas regulējumu ar nosacījumu, ka gaismas kūļa ass sāniskā nobīde nepārsniedz 0,5 grādus pa labi vai pa kreisi un 0,2 grādus uz augšu vai uz leju – katra atsevišķi un attiecībā pret sākotnējo vērsumu.
  Šie noteikumi neattiecas uz šo noteikumu 5.3.3.1.1. punktā norādītajām apgaismes vienībām. |
| --- | --- |

1.2.4.

Šie noteikumi neattiecas uz šo noteikumu 5.3.3.1.1. punktā norādītajām apgaismes vienībām.

| 1.2.5. | Ja lukturis ir aprīkots ar nomaināmu gaismas avotu un ja iepriekš aprakstīto testu rezultāti neatbilst prasībām, testi ir jāatkārto, izmantojot citu standarta (etalona) gaismas avotu. |
| --- | --- |

1.2.5.

| 1.3. | Lai verificētu robežas līnijas vertikālās pozīcijas izmaiņas karstuma ietekmē, izmanto šādu procedūru.
  Vienu lukturu vai sistēmu paraugu testē saskaņā ar 7. pielikuma 3.1. punktā aprakstīto procedūru, pēc tam, kad tas trīs reizes pēc kārtas ticis pakļauts 7. pielikuma 3.2.2. punktā aprakstītajam ciklam.
  Galveno lukturi vai sistēmu uzskata par pieņemamu, ja Δr nepārsniedz 1,5 mrad augšup un nepārsniedz 2,5 mrad lejup.
  Ja šī vērtība pārsniedz 1,5 mrad, bet nav lielāka kā 2,0 mrad augšup, vai pārsniedz 2,5 mrad, bet nav lielāka ka 3,0 mrad lejup, otru paraugu pakļauj testam, pēc kura abiem paraugiem reģistrēto absolūto vērtību vidējais nedrīkst pārsniegt 1,5 mrad augšup un nedrīkst pārsniegt 2,5 mrad lejup.
  Tomēr, ja šīm divām sistēmām šī vērtība 1,5 mrad augšup un 2,5 mrad lejup nav ievērota, tādai pašai procedūrai pakļauj divas citas sistēmas, un Δr vērtība katrai no tām nedrīkst pārsniegt 1,5 mrad augšup un nedrīkst pārsniegt 2,5 mrad lejup.
  Priekšējo miglas lukturi uzskata par pieņemamu, ja Δr nepārsniedz 3,0 mrad. Ja šī vērtība pārsniedz 3,0 mrad, bet nav lielāka kā 4,0 mrad, testē otru priekšējo miglas lukturi, un pēc tam abiem paraugiem reģistrēto absolūto vērtību vidējais nedrīkst pārsniegt 3,0 mrad. |
| --- | --- |

1.3.

Vienu lukturu vai sistēmu paraugu testē saskaņā ar 7. pielikuma 3.1. punktā aprakstīto procedūru, pēc tam, kad tas trīs reizes pēc kārtas ticis pakļauts 7. pielikuma 3.2.2. punktā aprakstītajam ciklam.

Galveno lukturi vai sistēmu uzskata par pieņemamu, ja Δr nepārsniedz 1,5 mrad augšup un nepārsniedz 2,5 mrad lejup.

Ja šī vērtība pārsniedz 1,5 mrad, bet nav lielāka kā 2,0 mrad augšup, vai pārsniedz 2,5 mrad, bet nav lielāka ka 3,0 mrad lejup, otru paraugu pakļauj testam, pēc kura abiem paraugiem reģistrēto absolūto vērtību vidējais nedrīkst pārsniegt 1,5 mrad augšup un nedrīkst pārsniegt 2,5 mrad lejup.

Tomēr, ja šīm divām sistēmām šī vērtība 1,5 mrad augšup un 2,5 mrad lejup nav ievērota, tādai pašai procedūrai pakļauj divas citas sistēmas, un Δr vērtība katrai no tām nedrīkst pārsniegt 1,5 mrad augšup un nedrīkst pārsniegt 2,5 mrad lejup.

Priekšējo miglas lukturi uzskata par pieņemamu, ja Δr nepārsniedz 3,0 mrad. Ja šī vērtība pārsniedz 3,0 mrad, bet nav lielāka kā 4,0 mrad, testē otru priekšējo miglas lukturi, un pēc tam abiem paraugiem reģistrēto absolūto vērtību vidējais nedrīkst pārsniegt 3,0 mrad.

| 1.4. | Tomēr, ja ar vertikālo regulēšanu atkārtoti neizdodas iegūt prasīto stāvokli attiecīgi 5. pielikuma 1.2.3. punktā vai 6. pielikuma 3.2. punktā noteikto pielaižu robežās, vienu paraugu testē saskaņā ar attiecīgi 5. pielikuma 2. punktā vai 6. pielikuma 4. punktā aprakstīto procedūru. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Pagriešanās gaismas lukturis |
| --- | --- |

1.5.

| 1.5.1. | Attiecībā uz fotometrisko veiktspēju masveidā ražotu lukturu atbilstību neapstrīd, ja, testējot fotometriskās veiktspējas jebkuram nejauši izvēlētam lukturim, kas aprīkots ar standarta gaismas avotu, vai ja lukturi ir aprīkoti ar nenomaināmu(-iem) gaismas avotu(-iem) (kvēldiega gaismas avotiem vai citādiem), un ja visus mērījumus veic pie attiecīgi 6,75 V, 13,5 V vai 28,0 V, tiek konstatēts, ka: |
| --- | --- |

1.5.1.

| 1.5.1.1. | neviena izmērītā vērtība nelabvēlīgi neatšķiras no šajos noteikumos noteiktās vērtības par vairāk nekā 20 procentiem. |
| --- | --- |

1.5.1.1.

| 1.5.1.2. | Ja lukturis ir aprīkots ar nomaināmu gaismas avotu un ja iepriekš aprakstītā testa rezultāti neatbilst prasībām, lukturu testus atkārto, izmantojot citu standarta gaismas avotu. |
| --- | --- |

1.5.1.2.

| 1.5.2. | Krāsu koordinātām ir jābūt ievērotām, ja lukturis ir aprīkots ar standarta gaismas avotu, vai – ja lukturi ir aprīkoti ar nenomaināmiem gaismas avotiem (kvēldiega gaismas avotiem vai citādiem) – ja kolorimetriskos raksturlielumus verificē ar lukturī esošo gaismas avotu. |
| --- | --- |

1.5.2.

| 1.5.3 | Gadījumā, ja gaismas avots(-i) ir nenomaināms(-i) vai ja gaismas avota modulis(-ļi) aprīkots(-i) ar nenomaināmiem kvēldiega gaismas avotiem, jebkādā ražošanas atbilstības pārbaudē: |
| --- | --- |

1.5.3

| 1.5.3.1 | apstiprinājuma marķējuma zīmes turētājs pierāda izmantošanu normālā ražošanā un parāda nenomaināmā(-o) gaismas avota(-u) identifikāciju, kā norādīts tipa apstiprinājuma dokumentācijā; |
| --- | --- |

1.5.3.1

| 1.5.3.2. | šaubu gadījumā par nenomaināma(-u) kvēldiega gaismas avota(-u) atbilstību kalpošanas laika prasībām un/vai – ar krāsu pārklātu kvēldiega gaismas avotu gadījumā – krāsas noturības prasībām, kas noteiktas IEC 60809 3. izdevuma 4.11. punktā, atbilstība jāpārbauda, kā norādīts IEC 60809 3. izdevuma 4.11. punktā. |
| --- | --- |

1.5.3.2.

| 1.6. | Ir jāievēro krāsu koordinātas. |
| --- | --- |

1.6.

2.   PRASĪBU MINIMUMS RAŽOTĀJA VEIKTAI ATBILSTĪBAS VERIFIKĀCIJAI

Attiecībā uz katru luktura tipu apstiprinājuma marķējuma zīmes turētājam pienācīgos laika intervālos jāveic vismaz šādi testi. Testus veic saskaņā ar šo noteikumu nosacījumiem.

Ja jebkādā paraugu ņemšanā atklājas neatbilstība kādam testa veidam, ņem jaunus paraugus un testē. Ražotājam jāveic pasākumi attiecīgās ražošanas atbilstības nodrošināšanai.

| 2.1. | Testu raksturs
  Šo noteikumu atbilstības testos aptver fotometriskos un kolorimetriskos raksturlielumus un verificē robežas līnijas vertikālā stāvokļa izmaiņas karstuma ietekmē. |
| --- | --- |

2.1.

Šo noteikumu atbilstības testos aptver fotometriskos un kolorimetriskos raksturlielumus un verificē robežas līnijas vertikālā stāvokļa izmaiņas karstuma ietekmē.

| 2.2. | Testos izmantotās metodes |
| --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | Testus parasti veic saskaņā ar šajos noteikumos noteiktajām metodēm. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Jebkurā ražotāja veiktā atbilstības testā drīkst izmantot līdzvērtīgas metodes ar tās kompetentās iestādes piekrišanu, kas ir atbildīga par apstiprināšanas testiem. Ražotāja pienākums ir pierādīt, ka izmantotās metodes ir līdzvērtīgas šajos noteikumos noteiktajām. |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Lai piemērotu 2.2.1. un 2.2.2. punktu, ir regulāri jākalibrē testēšanas aparatūra un jāveic ar to veikto mērījumu salīdzināšana ar kompetentās iestādes veiktajiem mērījumiem. |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | Visos gadījumos standarta metodes ir šajos noteikumos noteiktās, jo īpaši attiecībā uz administratīvajām verifikācijām un paraugu ņemšanu. |
| --- | --- |

2.2.4.

| 2.3. | Parauga ņemšanas raksturs
  Lukturu paraugus pārbaudes vajadzībām izvēlas no vienādu ražojumu partijas pēc nejaušības principa. Vienādu ražojumu partija ir viena un tā paša tipa lukturu kopa, kas definēta atbilstīgi ražotāja ražošanas metodēm.
  Novērtējumā parasti ietver atsevišķas ražotnes sērijveida ražojumus. Tomēr ražotājs drīkst apvienot dokumentāciju par vienu un to pašu tipu no dažādām ražotnēm ar nosacījumu, ka tajās izmanto to pašu kvalitātes sistēmu un kvalitātes pārvaldību. |
| --- | --- |

2.3.

Lukturu paraugus pārbaudes vajadzībām izvēlas no vienādu ražojumu partijas pēc nejaušības principa. Vienādu ražojumu partija ir viena un tā paša tipa lukturu kopa, kas definēta atbilstīgi ražotāja ražošanas metodēm.

Novērtējumā parasti ietver atsevišķas ražotnes sērijveida ražojumus. Tomēr ražotājs drīkst apvienot dokumentāciju par vienu un to pašu tipu no dažādām ražotnēm ar nosacījumu, ka tajās izmanto to pašu kvalitātes sistēmu un kvalitātes pārvaldību.

| 2.4. | Izmērītie un reģistrētie fotometriskie raksturlielumi |
| --- | --- |

2.4.

| 2.4.1. | Ierīču paraugus pakļauj fotometriskiem mērījumiem šajos noteikumos norādītajos punktos, aprobežojoties ar nolasījumiem: |
| --- | --- |

2.4.1.

| 2.4.1.1. | tālās gaismas lukturiem saskaņā ar šo noteikumu 5.1. punktu un/vai tuvās gaismas lukturiem (asimetriskajiem) saskaņā ar šo noteikumu 5.2. punktu: |
| --- | --- |

2.4.1.1.

| 2.4.1.1.1. | A un B klasēm (A un B klases (asimetriskajiem) tālās un/vai tuvās gaismas lukturiem) – punktos Imax, HV (1), HL, HR (2) tālās gaismas gadījumā un punktos B 50 L (vai R), HV, 50 V, 75 R (vai L) un 25 L (vai R) tuvās gaismas gadījumā. |
| --- | --- |

2.4.1.1.1.

| 2.4.1.1.2. | D klasei (D klases (GDL asimetriskajiem) tālās un/vai tuvās gaismas lukturiem) – punktos Imax, HV1, HL, HR2 tālās gaismas gadījumā un punktos B 50 L (vai R)1, HV, 50 V, 75 R (vai L) un 25 L2 (vai R2) tuvās gaismas gadījumā; |
| --- | --- |

2.4.1.1.2.

| 2.4.1.2. | tālās gaismas lukturiem saskaņā ar šo noteikumu 5.1. punktu un/vai tuvās gaismas lukturiem (simetriskajiem) saskaņā ar šo noteikumu 5.4. punktu: |
| --- | --- |

2.4.1.2.

| 2.4.1.2.1. | AS klases galvenajiem lukturiem – punktos HV, LH, RH, 12,5L un 12,5R; |
| --- | --- |

2.4.1.2.1.

| 2.4.1.2.2. | BS klases galvenajiem lukturiem – punktos Imax un HV1 tālās gaismas gadījumā un punktos HV, 0,86D/3,5R, 0,86D/3,5L tuvās gaismas gadījumā; |
| --- | --- |

2.4.1.2.2.

| 2.4.1.2.3. | CS, DS un ES klases galvenajiem lukturiem – punktos Imax un HV1 tālās gaismas gadījumā un punktos HV, 0,86D/3,5R, 0,86D/3,5L tuvās gaismas gadījumā; |
| --- | --- |

2.4.1.2.3.

| 2.4.1.3. | AFS saskaņā ar šo noteikumu 5.3. punktu – punktos Imax, HV1, HL un HR (3) tālās gaismas gadījumā un punktos B50L, HV, ja attiecināms, 50V, 75R, ja attiecināms, un 25LL tuvās(-o) gaismas(-u) gadījumā; |
| --- | --- |

2.4.1.3.

| 2.4.1.4. | priekšējiem miglas lukturiem saskaņā ar šo noteikumu 5.5. punktu – punktos 8 un 9, un līnijās 1, 5, 6, 8 un 9, kā norādīts 37. tabulā. |
| --- | --- |

2.4.1.4.

| 2.4.2. | Attiecībā uz pagriešanās gaismas lukturiem saskaņā ar šo noteikumu 5.6. punktu paraugus pakļauj fotometriskajiem mērījumiem attiecībā uz minimālajām vērtībām punktos, kas norādīti 4. pielikuma A4-XII. attēlā, un prasītajām krāsu koordinātām. |
| --- | --- |

2.4.2.

| 2.5. | Pieņemamības kritēriji
  Ražotājs ir atbildīgs par pārbaudes rezultātu statistisko izpēti un par savu ražojumu pieņemamības kritēriju noteikšanu, saskaņojot tos ar kompetento iestādi, lai nodrošinātu atbilstību prasībām, kas šo noteikumu 3.5.1. punktā noteiktas ražojumu atbilstības verifikācijai.
  Pieņemamības kritēriji ir tādi, lai ar 95% ticamības līmeni minimālā varbūtība izturēt pārbaudi uz vietas saskaņā ar 3. pielikumu (pirmajā paraugu ņemšanā) būtu 0,95. |
| --- | --- |

2.5.

Ražotājs ir atbildīgs par pārbaudes rezultātu statistisko izpēti un par savu ražojumu pieņemamības kritēriju noteikšanu, saskaņojot tos ar kompetento iestādi, lai nodrošinātu atbilstību prasībām, kas šo noteikumu 3.5.1. punktā noteiktas ražojumu atbilstības verifikācijai.

Pieņemamības kritēriji ir tādi, lai ar 95% ticamības līmeni minimālā varbūtība izturēt pārbaudi uz vietas saskaņā ar 3. pielikumu (pirmajā paraugu ņemšanā) būtu 0,95.

---

(1)  Ja tālā gaisma ir savstarpēji savietota ar tuvo gaismu, tālās gaismas HV ir tas pats mērīšanas punkts, kas tuvai gaismai.

(2)  HL un HR: punkti uz HH, kas atrodas attiecīgi 2,5 grādus pa kreisi un pa labi no punkta HV.

(3)  HL un HR: punkti uz HH, kas atrodas attiecīgi 2,6 grādus pa kreisi un pa labi no punkta HV.

---

3. PIELIKUMS

Prasību minimums inspektora veiktai paraugu ņemšanai

1.   VISPĀRĪGI

| 1.1. | Atbilstības prasības uzskata par izpildītām no mehānikas un ģeometrijas viedokļa atbilstoši šo noteikumu prasībām, ja tādas ir, ja atšķirības nepārsniedz neizbēgamās novirzes ražošanas procesā. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Attiecībā uz fotometrisko veiktspēju masveidā ražotu lukturu atbilstību neapstrīd, ja, testējot fotometriskās veiktspējas jebkuram nejauši izvēlētam lukturim, kas aprīkots ar standarta (etalona) gaismas avotu un/vai nenomaināmu(-iem) gaismas avotu(-iem), un/vai LED moduli(-ļiem), tiek konstatēts, ka:






  a) | neviena izmērītā vērtība neatšķiras no 2. pielikuma 1.2. punktā noteiktajām vērtībām. |
| --- | --- | --- |

1.2.

a)

neviena izmērītā vērtība neatšķiras no 2. pielikuma 1.2. punktā noteiktajām vērtībām.

| b) | Ja lukturis ir aprīkots ar nomaināmu gaismas avotu un ja iepriekš aprakstītā testa rezultāti neatbilst prasībām, lukturu testus atkārto, izmantojot citu standarta gaismas avotu. |
| --- | --- |

b)

Ja lukturis ir aprīkots ar nomaināmu gaismas avotu un ja iepriekš aprakstītā testa rezultāti neatbilst prasībām, lukturu testus atkārto, izmantojot citu standarta gaismas avotu.

| 1.3. | Lukturus ar redzamiem defektiem neņem vērā. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Ir jāievēro krāsu koordinātas. |
| --- | --- |

1.4.

2.   PIRMĀ PARAUGU ŅEMŠANA

Pirmajā parauga ņemšanā pēc nejaušības principa izvēlas četrus lukturus. Pirmo divu eksemplāru paraugu apzīmē ar A, otro divu eksemplāru paraugu apzīmē ar B.

| 2.1. | Masveidā ražotu lukturu atbilstību neapstrīd, ja A un B parauga (visu četru lukturu) jebkura eksemplāra novirze nav lielāka kā 20 procenti.
  Ja A parauga abu lukturu novirze nav lielāka kā 0 procenti, mērījumu var beigt. |
| --- | --- |

2.1.

Ja A parauga abu lukturu novirze nav lielāka kā 0 procenti, mērījumu var beigt.

| 2.2. | Masveidā ražotu lukturu atbilstību apstrīd, ja A vai B parauga vismaz viena eksemplāra novirze ir lielāka nekā 20 procenti.
  Ražotājam pieprasa pielāgot ražošanu prasībām (sakārtošana), un divu mēnešu laikā pēc paziņošanas jāveic atkārtota paraugu ņemšana saskaņā ar 3. punktu. Tehniskais dienests patur A un B paraugus, līdz COP process ir pilnībā pabeigts. |
| --- | --- |

2.2.

Ražotājam pieprasa pielāgot ražošanu prasībām (sakārtošana), un divu mēnešu laikā pēc paziņošanas jāveic atkārtota paraugu ņemšana saskaņā ar 3. punktu. Tehniskais dienests patur A un B paraugus, līdz COP process ir pilnībā pabeigts.

3.   PIRMĀ ATKĀRTOTĀ PARAUGU ŅEMŠANA

Pēc nejaušības principa izvēlas četrus lukturus no krājumiem, kas saražoti pēc sakārtošanas.

Pirmo divu eksemplāru paraugu apzīmē ar C, otro divu eksemplāru paraugu apzīmē ar D.

| 3.1. | Masveidā ražotu lukturu atbilstību neapstrīd, ja C un D parauga (visu četru lukturu) jebkura eksemplāra novirze nav lielāka kā 20 procenti.
  Ja C parauga abu lukturu novirze nav lielāka kā 0 procenti, mērījumu var beigt. |
| --- | --- |

3.1.

Ja C parauga abu lukturu novirze nav lielāka kā 0 procenti, mērījumu var beigt.

| 3.2. | Masveidā ražotu lukturu atbilstību apstrīd, ja novirze vismaz: |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | vienam C vai D parauga eksemplāram ir lielāka nekā 20 procenti, bet šo paraugu visu eksemplāru novirze nav lielāka kā 30 procenti.
  Ražotājam atkal pieprasa pielāgot ražošanu prasībām (sakārtošana).
  Otra atkārtota paraugu ņemšana saskaņā ar 4. punktu jāveic divu mēnešu laikā pēc paziņošanas. Tehniskais dienests patur C un D paraugus, līdz COP process ir pilnībā pabeigts; |
| --- | --- |

3.2.1.

Ražotājam atkal pieprasa pielāgot ražošanu prasībām (sakārtošana).

Otra atkārtota paraugu ņemšana saskaņā ar 4. punktu jāveic divu mēnešu laikā pēc paziņošanas. Tehniskais dienests patur C un D paraugus, līdz COP process ir pilnībā pabeigts;

| 3.2.2. | vienam C vai D parauga eksemplāram ir lielāka nekā 30 procenti.
  Šādā gadījumā apstiprinājumu anulē un piemēro 5. punktu. |
| --- | --- |

3.2.2.

Šādā gadījumā apstiprinājumu anulē un piemēro 5. punktu.

4.   OTRĀ ATKĀRTOTĀ PARAUGU ŅEMŠANA

Pēc nejaušības principa izvēlas četrus lukturus no krājumiem, kas saražoti pēc sakārtošanas.

Pirmo divu eksemplāru paraugu apzīmē ar E, otro divu eksemplāru paraugu apzīmē ar F.

| 4.1. | Masveidā ražotu lukturu atbilstību neapstrīd, ja E un F parauga (visu četru lukturu) jebkura eksemplāra novirze nav lielāka kā 20 procenti.
  Ja E parauga abu lukturu novirze nav lielāka kā 0 procenti, mērījumu var beigt. |
| --- | --- |

4.1.

Ja E parauga abu lukturu novirze nav lielāka kā 0 procenti, mērījumu var beigt.

| 4.2. | Masveidā ražotu lukturu atbilstību apstrīd, ja novirze vismaz vienam E vai F parauga eksemplāram ir lielāka nekā 20 procenti.
  Šādā gadījumā apstiprinājumu anulē un piemēro 5. punktu. |
| --- | --- |

4.2.

Šādā gadījumā apstiprinājumu anulē un piemēro 5. punktu.

5.   APSTIPRINĀJUMA ANULĒŠANA

Apstiprinājumu anulē saskaņā ar šo noteikumu 3.6. punktu.

6.   TUVĀS GAISMAS ROBEŽAS LĪNIJAS VERTIKĀLĀS POZĪCIJAS IZMAIŅA

Lai verificētu tuvās gaismas robežas līnijas vertikālā stāvokļa izmaiņu karstuma ietekmē, ir jāizmanto šāda procedūra.

Vienu A parauga lukturi vai sistēmu testē saskaņā ar 7. pielikuma 3. punktā aprakstīto procedūru pēc tam, kad tas trīs secīgas reizes ticis pakļauts 7. pielikuma 3.2.2. punktā aprakstītajam ciklam.

Tuvo gaismu vai sistēmu uzskata par pieņemamu, ja Δr nepārsniedz 1,5 mrad augšup un nepārsniedz 2,5 mrad lejup.

Ja šī vērtība pārsniedz 1,5 mrad, bet nav lielāka kā 2,0 mrad augšup, vai pārsniedz 2,5 mrad, bet nav lielāka ka 3,0 mrad lejup, otru A parauga sistēmu pakļauj testam, pēc kura abiem paraugiem reģistrēto absolūto vērtību vidējais nedrīkst pārsniegt 1,5 mrad augšup un nedrīkst pārsniegt 2,5 mrad lejup.

Tomēr, ja A paraugam šī vērtība 1,5 mrad augšup un 2,5 mrad lejup nav ievērota, tādai pašai procedūrai pakļauj B parauga divas citas sistēmas, un Δr vērtība katrai no tām nedrīkst pārsniegt 1,5 mrad augšup un nedrīkst pārsniegt 2,5 mrad lejup.

Ja priekšējie miglas lukturi ir saskaņā ar šo noteikumu 5.5. punktu, lukturi uzskata par pieņemamu, ja r nepārsniedz 3,0 mrad.

Ja šī vērtība pārsniedz 3,0 mrad, bet nav lielāka kā 4,0 mrad, testē A parauga otru priekšējo miglas lukturi, un pēc tam abiem paraugiem reģistrēto absolūto vērtību vidējais nedrīkst pārsniegt 3,0 mrad.

Tomēr, ja A paraugam šī vērtība 3,0 mrad nav ievērota, divus B parauga priekšējos miglas lukturus pakļauj tādai pašai procedūrai, un r vērtība katram no tiem nedrīkst pārsniegt 3,0 mrad.

---

4. PIELIKUMS

Sfēriskās koordinātmērīšanas sistēma un testa punktu atrašanās vietas

Image 145

  A4-I. attēls Sfēriskās koordinātmērīšanas sistēma

E25m= l(h,v)x cos γ/r2

1.   FOTOMETRISKO MĒRĪJUMU NOSACĪJUMI

| 1.1. | RID vai tā daļu(-as) uzstāda uz goniometra ar fiksētu horizontālo asi un pārvietojamām asīm, kuras ir perpendikulāras fiksētajai horizontālajai asij. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.1.1. | Gaismas stipruma vērtības nosaka ar gaismjūtīgu elementu, kas atrodas kvadrātā ar malas garumu 65 mm, ir perpendikulārs mērījuma asij, kas sākas goniometrā, un, izņemot attiecībā uz pagriešanās gaismas lukturiem, ir novietots vismaz 25 m attālumā uz priekšu no katra galvenā luktura vai apgaismes vienības atskaites centra. HV punkts ir koordinātu sistēmas ar vertikālu polāro asi viduspunkts. Līnija h ir horizontāle caur HV (sk. A4-1. attēlu). |
| --- | --- |

1.1.1.

| 1.1.2. | Leņķiskās koordinātas ir norādītas grādos uz sfēras ar vertikālu polāro asi atbilstoši goniofotometram, kā noteikts A4-1. attēlā. |
| --- | --- |

1.1.2.

| 1.1.3. | Fotometrisko mērījumu laikā ar piemērotu aizsegu būtu jānovērš nejaušas atstarošanās. |
| --- | --- |

1.1.3.

| 1.2. | Ir pieņemama jebkāda līdzvērtīga fotometriskā metode, ja tiek ievērota atbilstīgi piemērojama korelācija. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Ir jāizmanto pārbaudes ekrāns, un tas drīkst atrasties tuvāk nekā gaismjūtīgais elements. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Pirms mērījumu uzsākšanas RID vai tās daļai(-ām) ir jābūt tā vērstām, ka “robežas” pozīcija atbilst šo noteikumu 5. pielikuma noteiktajām prasībām attiecībā uz konkrēto funkciju. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | AFS gadījumā |
| --- | --- |

1.5.

| 1.5.1. | Būtu jāizvairās no katras apgaismes vienības atskaites centra nobīdes attiecībā pret goniometra rotācijas asīm. Tas īpaši attiecas uz vertikālo virzienu un apgaismes vienībām, kas rada “robežu”. |
| --- | --- |

1.5.1.

| 1.5.2. | Apgaismes funkcijas vai režīma, kas norādīts šajos noteikumos, fotometriskās prasības katram atsevišķam mērīšanas punktam (leņķiskā pozīcija) piemēro pusei no attiecīgo izmērīto lielumu summas no sistēmas visām apgaismes vienībām, ko izmanto šai funkcijai vai režīmam, vai no visām apgaismes vienībām, kas norādītas attiecīgajā prasībā. |
| --- | --- |

1.5.2.

| 1.5.2.1. | Tomēr gadījumos, kad nosacījums ir noteikts tikai vienai pusei, dalījumu ar 2 nepiemēro. Šie gadījumi ir: šo noteikumu 5.3.2.5.2., 5.3.2.8.1., 5.1.3.5., 5.1.3.6., 5.3.3.4.1., 5.3.5.1. punkts un 9. tabulas 4. piezīme. |
| --- | --- |

1.5.2.1.

| 1.5.3. | Sistēmas apgaismes vienības mēra atsevišķi; tomēr drīkst veikt uzstādīšanas vienības divu vai vairāk apgaismes vienību, kas aprīkotas ar viena un tā paša veida gaismas avotiem attiecībā uz to barošanu (vai nu ar vadītu, vai nē), vienlaicīgus mērījumus, ja to izmērs un novietojums ir tāds, ka to apgaismojošās virsmas pilnībā iekļaujas četrstūrī, kas nav lielāks par 300 mm horizontāli un nav lielāks par 150 mm vertikāli, un ja to kopīgo atskaites centru ir norādījis ražotājs. |
| --- | --- |

1.5.3.

| 1.5.4. | Pirms turpmākām testa procedūrām sistēma ir jāiestata neitrālā stāvoklī. |
| --- | --- |

1.5.4.

| 1.5.5. | Pirms mērījumu uzsākšanas sistēmai vai tās daļai(-ām) ir jābūt tā vērstām, ka “robežas” pozīcija atbilst 10. tabulā norādītajām prasībām. Sistēmas daļas, kuras mēra atsevišķi un kurām nav “robežas”, uz goniometra uzstāda atbilstoši pieteikuma iesniedzēja norādījumiem (uzstādīšanas pozīcija). |
| --- | --- |

1.5.5.

| 1.6. | Pagriešanās gaismas lukturu gadījumā |
| --- | --- |

1.6.

| 1.6.1. | Veicot fotometriskos mērījumus, nejaušas atstarošanās ir jānovērš ar piemērotu aizsegu. |
| --- | --- |

1.6.1.

| 1.6.2. | Ja mērījumu rezultāti tiek apstrīdēti, mērījumi jāveic tā, ka tie atbilst šādām prasībām: |
| --- | --- |

1.6.2.

| 1.6.2.1. | mērīšanas attālumam ir jābūt tādam, ka ir piemērojams attāluma apgrieztā kvadrāta likums; |
| --- | --- |

1.6.2.1.

| 1.6.2.2. | mēriekārtai ir jābūt tādai, ka leņķis pretī uztvērējam no gaismas atskaites punkta ir starp 10′ un 1°; |
| --- | --- |

1.6.2.2.

| 1.6.2.3. | stipruma prasībai konkrētajam novērošanas virzienam jābūt izpildītai, ja noteikto intensitāti iegūst virzienā, kas no novērošanas virziena nenovirzās vairāk kā par ceturtdaļgrādu. |
| --- | --- |

1.6.2.3.

2.   TESTA PUNKTA ATRAŠANĀS VIETAS

Image 146

  A4-II. Attēls Tālās gaismas testa punkti

h-h = horizontāla plakne, v-v = vertikāla plakne, kas iet caur galvenā luktura optisko asi

Image 147

  A4-III. attēls Primārā tālā gaisma — testa punktu atrašanās vietas

Image 148

  A4-IV. attēls Sekundārā tālā gaisma — testa punktu atrašanās vietas

Image 149

  A4-V. attēls Tuvā gaisma labās puses satiksmei

Testa punktu atrašanās vietas kreisās puses satiksmei ir spoguļattēls attiecībā pret V-V līniju

Image 150

  A4-VI. Attēls Tuvā gaisma ar lokizlādes gaismas avotiem labās puses satiksmei

h-h = horizontāla plakne, v-v = vertikāla plakne, kas iet caur galvenā luktura optisko asi

Testa punktu atrašanās vietas kreisās puses satiksmei ir spoguļattēls attiecībā pret V-V līniju

| ((*))Piezīme. | Mērīšanas procedūra ir noteikta 4. pielikumā.
  Šajā pielikumā: | “virs” nozīmē tikai vertikāli virs; |
| --- | --- | --- |

((*))Piezīme.

Šajā pielikumā:

“virs” nozīmē tikai vertikāli virs;

| | “zem” nozīmē tikai vertikāli zem. |
| --- | --- |

“zem” nozīmē tikai vertikāli zem.

Fotometrisko prasību tuvajai gaismai leņķiskās koordinātas ir norādītas labās puses satiksmei un izteiktas grādos attiecīgi uz augšu (U) vai uz leju (D) no H-H un attiecīgi pa labi (R) vai pa kreisi (L) no V-V.

Testa punktu atrašanās vietas kreisās puses satiksmei ir spoguļattēls attiecībā pret V-V līniju

Image 152

  A4-VIII. Attēls Tuvās gaismas testa punkti un zonas AS klases galvenajam(-iem) lukturim(-iem)

| H-H: horizontālā plakne | iet caur |
| --- | --- |
| V-V: vertikālā plakne | galvenā luktura fokusu |

H-H: horizontālā plakne

iet caur

V-V: vertikālā plakne

galvenā luktura fokusu

Image 153

  A4-IX. Attēls Tuvās gaismas testa punkti un zonas BS klases galvenajam(-iem) lukturim(-iem)

| H-H: horizontālā plakne | iet caur |
| --- | --- |
| V-V: vertikālā plakne | galvenā luktura fokusu |

H-H: horizontālā plakne

iet caur

V-V: vertikālā plakne

galvenā luktura fokusu

Image 154

  A4-X. Attēls Tuvā gaisma — testa punktu un zonu atrašanās vietas CS, DS un ES klases galvenajam(-iem) lukturim(-iem)

Image 155

  A4-XI. Attēls F3 klases priekšējā miglas luktura gaismas sadalījums

Image 156

  A4-XII. Attēls Mērījumu punkti pagriešanās gaismas lukturiem (kreisās puses lukturim)

Image 157

  A4-XIII. Attēls Horizontālā ģeometriskā redzamība pagriešanās gaismas lukturiem

Image 158

  A4-XIV. attēls Vertikālā ģeometriskā redzamība pagriešanās gaismas lukturiem

---

5. PIELIKUMS

Vēršanas procedūra, asimetriskas tuvās gaismas “robežas” instrumentāla verifikācija

1.   VIZUĀLAS VĒRŠANAS PROCEDŪRA

| 1.1. | Galvenā tuvās gaismas kūļa luktura vai AFS C klases tuvās gaismas vismaz vienas apgaismes vienības gaismas stipruma sadalījumam ir jāietver “robeža” (sk. A5-I. attēlu), kas ļauj pareizi iestatīt galveno lukturi fotometriskajiem mērījumiem un vēršanai uz transportlīdzekļa.

  “Robežai” jānodrošina:






  a) | labās puses satiksmes gaismas kūļiem:






  i) | taisna “horizontālā daļa” kreisajā pusē; |
| --- | --- | --- | --- |

1.1.

“Robežai” jānodrošina:

a)

labās puses satiksmes gaismas kūļiem:

i)

taisna “horizontālā daļa” kreisajā pusē;

| ii) | augšup vērsts “liekums - kāpe” labajā pusē; |
| --- | --- |

ii)

augšup vērsts “liekums - kāpe” labajā pusē;

| b) | kreisās puses satiksmes gaismas kūļiem:






  i) | taisna “horizontālā daļa” labajā pusē; |
| --- | --- | --- |

b)

kreisās puses satiksmes gaismas kūļiem:

i)

taisna “horizontālā daļa” labajā pusē;

| ii) | augšup vērsts “liekums - kāpe” kreisajā pusē. |
| --- | --- |

ii)

augšup vērsts “liekums - kāpe” kreisajā pusē.

Katrā gadījumā “liekuma – kāpes” daļai jābūt ar asu malu.

| 1.2. | Galveno lukturi vai AFS vizuāli vērš, izmantojot “robežu” (sk. A5-I. attēlu), kā norādīts turpmāk. Vēršanu veic, izmantojot plakanu, vertikālu ekrānu, kas novietots 10 m vai 25 m attālumā (kā norādīts 1. pielikuma 9. pozīcijā) priekšā galvenajam lukturim vai AFS taisnā leņķī pret H-V asi, kā parādīts 4. pielikumā. Ekrānam ir jābūt pietiekami platam, lai varētu veikt tuvās gaismas “robežas” izpēti un regulēšanu vismaz 5° abpus V-V līnijas. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.2.1. | Vertikālajam regulējumam: horizontālo “robežas” daļu virza uz augšu no pozīcijas zem B līnijas un iestata tās nominālajā pozīcijā – viens procents (0,57 grādi) zem H-H līnijas. |
| --- | --- |

1.2.1.

Image 159

  A5-I. attēls Robežas vizuālā vēršana

| Piezīme. | Vertikālās un horizontālās līnijas mērogi atšķiras. |
| --- | --- |

Piezīme.

| 1.2.2. | Horizontālajam regulējumam: “robežas”“liekuma - kāpes” daļu virza:
  attiecībā uz labās puses satiksmi – no labās puses uz kreiso, un pēc virzīšanas horizontāli iestata tā, ka:






  a) | virs 0,2° D līnijas tās “liekums” nesniedzas pa kreisi tālāk kā A līnija; |
| --- | --- | --- |

1.2.2.

attiecībā uz labās puses satiksmi – no labās puses uz kreiso, un pēc virzīšanas horizontāli iestata tā, ka:

a)

virs 0,2° D līnijas tās “liekums” nesniedzas pa kreisi tālāk kā A līnija;

| b) | tās “liekumam” būtu jāšķērso A līniju uz 0,2° D līnijas vai zem tās; un |
| --- | --- |

b)

tās “liekumam” būtu jāšķērso A līniju uz 0,2° D līnijas vai zem tās; un

| c) | “kāpes” lūzumpunkts būtībā atrodas +/-0,5 grādus pa kreisi vai pa labi no V-V līnijas; |
| --- | --- |

c)

“kāpes” lūzumpunkts būtībā atrodas +/-0,5 grādus pa kreisi vai pa labi no V-V līnijas;

vai

attiecībā uz kreisās puses satiksmi – no kreisās puses uz labo, un pēc virzīšanas horizontāli iestata tā, ka:

| a) | virs 0,2° D līnijas tās “liekums” nesniedzas pa labi tālāk kā A līnija; |
| --- | --- |

a)

virs 0,2° D līnijas tās “liekums” nesniedzas pa labi tālāk kā A līnija;

| b) | tās “liekums” šķērso A līniju uz 0,2° D līnijas vai zem tās; un |
| --- | --- |

b)

tās “liekums” šķērso A līniju uz 0,2° D līnijas vai zem tās; un

| c) | “kāpes” lūzumpunktam jāatrodas pārsvarā uz V-V līnijas. |
| --- | --- |

c)

“kāpes” lūzumpunktam jāatrodas pārsvarā uz V-V līnijas.

| 1.2.3. | Ja šādi orientēts galvenais lukturis vai AFS neatbilst šo noteikumu attiecīgi 5.2. līdz 5.4. punktā noteiktajām prasībām, tā iestatījumu drīkst mainīt ar nosacījumu, ka gaismas kūļa ass netiek pārvietota:
  horizontāli no A līnijas par vairāk nekā:






  a) | 0,5° pa kreisi vai 0,75° pa labi – labās puses satiksmei; vai |
| --- | --- | --- |

1.2.3.

horizontāli no A līnijas par vairāk nekā:

a)

0,5° pa kreisi vai 0,75° pa labi – labās puses satiksmei; vai

| b) | 0,5° pa labi vai 0,75° pa kreisi – kreisās puses satiksmei; un |
| --- | --- |

b)

0,5° pa labi vai 0,75° pa kreisi – kreisās puses satiksmei; un

vertikāli par vairāk nekā 0,25° augšup vai lejup no B līnijas.

| 1.2.4. | Tomēr, ja vertikālo regulēšanu atkārtoti nevar veikt līdz vajadzīgajai pozīcijai, ievērojot 1.2.3. punktā aprakstītās pielaides, piemēro 2. punktā minēto instrumentālo metodi, lai testētu atbilstību prasītajai “robežas” minimālajai kvalitātei un veiktu gaismas kūļa vertikālo un horizontālo regulēšanu. |
| --- | --- |

1.2.4.

| 1.2.5. | Ja apstiprinājums pieprasīts tikai tuvās gaismas nodrošināšanai9, šādi vērstam galvenajam lukturim ir jāatbilst tikai šo noteikumu 5.2. līdz 5.4. punktā noteiktajām prasībām; ja tas ir paredzēts gan tuvās, gan tālās gaismas nodrošināšanai, tam jāatbilst šo noteikumu 5.1. līdz 5.4. punktā noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

1.2.5.

2.   ASIMETRISKAS TUVĀS GAISMAS “ROBEŽAS” Līnijas Instrumentāla Verifikācija

| 2.1. | Vispārīgi
  Ja piemēro 1.2.4. punktu, “robežas” līnijas kvalitāti testē saskaņā ar 2.2. punktā noteiktajām prasībām, un gaismas kūļa instrumentālo vertikālo un horizontālo regulēšanu veic saskaņā ar 2.3. punktā noteiktajām prasībām.
  Pirms “robežas” kvalitātes mērīšanas un instrumentālās vēršanas procedūras uzsākšanas tiek prasīta vizuāla sākotnējā vēršana saskaņā ar 1.2.1. un 1.2.2. punktu. |
| --- | --- |

2.1.

Ja piemēro 1.2.4. punktu, “robežas” līnijas kvalitāti testē saskaņā ar 2.2. punktā noteiktajām prasībām, un gaismas kūļa instrumentālo vertikālo un horizontālo regulēšanu veic saskaņā ar 2.3. punktā noteiktajām prasībām.

Pirms “robežas” kvalitātes mērīšanas un instrumentālās vēršanas procedūras uzsākšanas tiek prasīta vizuāla sākotnējā vēršana saskaņā ar 1.2.1. un 1.2.2. punktu.

| 2.2. | “Robežas” kvalitātes mērījums
  Lai noteiktu minimālo asumu, veic mērījumu, vertikāli skenējot “robežas” horizontālo daļu ar leņķisko soli 0,05 ° vai nu mērīšanas attālumā:






  a) | 10 m ar detektoru, kura diametrs ir aptuveni 10 mm, vai |
| --- | --- | --- |

2.2.

Lai noteiktu minimālo asumu, veic mērījumu, vertikāli skenējot “robežas” horizontālo daļu ar leņķisko soli 0,05 ° vai nu mērīšanas attālumā:

a)

10 m ar detektoru, kura diametrs ir aptuveni 10 mm, vai

| b) | 25 m ar detektoru, kura diametrs ir aptuveni 30 mm. |
| --- | --- |

b)

25 m ar detektoru, kura diametrs ir aptuveni 30 mm.

Mērīšanas attālumu, kādā veica testu, ieraksta paziņojuma veidlapas (skatīt šo noteikumu 1. pielikumu) 9. pozīcijā.

Lai noteiktu maksimālo asumu, veic mērījumus, vertikāli skenējot “robežas” horizontālo daļu ar leņķisko soli 0,05°, tikai mērīšanas attālumā 25 m un ar detektoru, kura diametrs ir aptuveni 30 mm.

“Robežas” kvalitāti uzskata par pieņemamu, ja vismaz viens mērījumu kopums atbilst 2.2.1.–2.2.3. punktā noteiktajām prasībām.

| 2.2.1. | Jābūt redzamai ne vairāk kā vienai “robežai” (1). |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | “Robežas” asums
  Asuma koeficientu G nosaka, vertikāli skenējot “robežas” horizontālo daļu 2,5° no V-V, kur:
  G = (log Eβ - log E(β + 0,1°)), kur β = vertikālā pozīcija grādos, un E = apgaismojums uz regulēšanas ekrāna.
  G vērtība nedrīkst būt mazāka kā 0,13 (minimālais asums) un lielāka kā 0,40 (maksimālais asums). |
| --- | --- |

2.2.2.

Asuma koeficientu G nosaka, vertikāli skenējot “robežas” horizontālo daļu 2,5° no V-V, kur:

G = (log Eβ - log E(β + 0,1°)), kur β = vertikālā pozīcija grādos, un E = apgaismojums uz regulēšanas ekrāna.

G vērtība nedrīkst būt mazāka kā 0,13 (minimālais asums) un lielāka kā 0,40 (maksimālais asums).

| 2.2.3. | Linearitāte
  Horizontālajai “robežas” daļai, kas kalpo vertikālajai regulēšanai, jābūt horizontālai starp 1,5° līdz 3,5° no V–V līnijas (sk. A5-II. attēlu).

  “Robežas” slīpās daļas liekuma punktus uz vertikālajām līnijām pie 1,5°, 2,5° un 3,5° nosaka ar vienādojumu:
  Maksimālais vertikālais attālums starp noteiktajiem liekuma punktiem nedrīkst pārsniegt 0,2°. |
| --- | --- |

2.2.3.

Horizontālajai “robežas” daļai, kas kalpo vertikālajai regulēšanai, jābūt horizontālai starp 1,5° līdz 3,5° no V–V līnijas (sk. A5-II. attēlu).

“Robežas” slīpās daļas liekuma punktus uz vertikālajām līnijām pie 1,5°, 2,5° un 3,5° nosaka ar vienādojumu:

Maksimālais vertikālais attālums starp noteiktajiem liekuma punktiem nedrīkst pārsniegt 0,2°.

(d2 (log E) / dβ2 = 0).

| 2.3. | Vertikālā un horizontālā regulēšana
  Ja “robeža” atbilst 2.2. punkta kvalitātes prasībām, gaismas kūļa regulēšanu drīkst veikt instrumentāli. |
| --- | --- |

2.3.

Ja “robeža” atbilst 2.2. punkta kvalitātes prasībām, gaismas kūļa regulēšanu drīkst veikt instrumentāli.

Image 160

  A5-II. attēls Robežas kvalitātes mērīšana

| Piezīme | Vertikālās un horizontālās līnijas mērogi atšķiras. |
| --- | --- |

Piezīme

| 2.3.1. | Vertikālā regulēšana
  Virzoties augšup no pozīcijas zem B līnijas (sk. A5_III. attēlu), veic vertikālu skenēšanu pa “robežas” horizontālo daļu 2,5° no V-V. Liekuma punktu (kur d2 (log E) / dβ2 = 0) nosaka un pozicionē uz B līnijas, kas atrodas vienu procentu zem H-H. |
| --- | --- |

2.3.1.

Virzoties augšup no pozīcijas zem B līnijas (sk. A5_III. attēlu), veic vertikālu skenēšanu pa “robežas” horizontālo daļu 2,5° no V-V. Liekuma punktu (kur d2 (log E) / dβ2 = 0) nosaka un pozicionē uz B līnijas, kas atrodas vienu procentu zem H-H.

| 2.3.2. | Horizontālā regulēšana
  Pieteikuma iesniedzējs norāda vienu no šādām horizontālās regulēšanas metodēm.






  a) | “0,2 D līnijas” metode (sk. A5-III. attēlu) |
| --- | --- | --- |

2.3.2.

Pieteikuma iesniedzējs norāda vienu no šādām horizontālās regulēšanas metodēm.

a)

“0,2 D līnijas” metode (sk. A5-III. attēlu)

Vienu horizontālu līniju pie 0,2° D skenē no 5° kreisajā pusē līdz 5° labajā pusē, kad lukturis ticis vērsts vertikāli. Maksimālais slīpums G, noteikts pēc formulas G = (log Eβ - log E(β + 0,1°)), kur β ir horizontālā pozīcija grādos, nedrīkst būt mazāks kā 0,08.

Liekuma punktu, kas noteikts uz 0,2 D līnijas, pozicionē uz A līnijas.

Image 161

  A5-III. Attēls Instrumentālā vertikālā un horizontālā regulēšana – horizontālās līnijas skenēšanas metode

| Piezīme | Vertikālās un horizontālās līnijas mērogi atšķiras. |
| --- | --- |

Piezīme

| b) | “3 līniju” metode (sk. A5-IV. attēlu) |
| --- | --- |

b)

“3 līniju” metode (sk. A5-IV. attēlu)

Kad lukturis ticis vērsts vertikāli, skenē trīs vertikālas līnijas no 2° D līdz 2° U pie 1°R, 2°R un 3°R. Attiecīgie maksimālie slīpumi G, noteikti pēc formulas:

G = (log Eβ – log E(β + 0,1°)),

kur β ir vertikālā pozīcija grādos, nedrīkst būt mazāki kā 0,08. Liekuma punktus, kas noteikti uz šīm trim līnijām, izmanto taisnas līnijas iegūšanai. Šīs līnijas un B līnijas krustpunktu, kas atrasts vertikālās regulēšanas gaitā, atzīmē uz V līnijas.

Image 162

  A5-IV. Attēls Instrumentālā vertikālā un horizontālā regulēšana – trīs līniju skenēšanas metode

| Piezīme. | Vertikālās un horizontālās līnijas mērogi atšķiras. |
| --- | --- |

Piezīme.

---

(1)  Šis punkts būtu jāgroza, kad būs pieejama objektīva testa metode.

---

6. PIELIKUMS

Horizontālās “robežas” līnijas definīcija un asums un simetriskas tuvās gaismas lukturu un priekšējo miglas lukturu vēršanas procedūra, izmantojot šo “robežas” līniju

1.   VISPĀRĪGI

| 1.1. | Simetriskas tuvās gaismas lukturu un priekšējā miglas luktura gaismas intensitātes sadalījumam ir jāietver “robežas” līnija, kas ļauj pareizi iestatīt lukturi fotometriskajiem mērījumiem un vēršanai uz transportlīdzekļa. “Robežas” līnijas raksturlielumiem jāatbilst 2. līdz 4. punktā noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

1.1.

2.   “ROBEŽAS” LĪNIJAS FORMA

| 2.1. | Luktura vizuālajai regulēšanai “robežas” līnijai jānodrošina: |
| --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | horizontāla līnija simetriskas tuvās gaismas luktura vertikālai regulēšanai, kura sniedzas abpus V-V līnijas (sk. A6-I. attēlu), kā norādīts šo noteikumu 5.4.1.1. punktā. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | horizontāla līnija priekšējā miglas luktura vertikālai regulēšanai, kura sniedzas 4° abpus V–V līnijas pusēs (sk. A6-II. attēlu). |
| --- | --- |

2.1.2.

Image 163

  A6-I. attēls Simetriskas tuvās gaismas luktura robežas līnijas forma un pozīcija

Image 164

  A6-II. attēls Priekšējā miglas luktura robežas līnijas forma un pozīcija

3.   SIMETRISKAS TUVĀS GAISMAS LUKTURA UN PRIEKŠĒJĀ MIGLAS LUKTURA REGULĒŠANA

| 3.1. | Horizontālā regulēšana: “robežas” līniju pozicionē tā, ka izstarotās gaismas kūļa forma izskatās aptuveni simetriska pret V-V līniju. Ja priekšējais miglas lukturis ir konstruēts lietošanai pāros vai tam ir kā citādi asimetriska kūļa forma, to horizontāli pielāgo saskaņā ar pieteikuma iesniedzēja specifikāciju vai citādā veidā tā, lai “robežas” līnija izskatītos simetriska pret V-V līniju. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Vertikālā regulēšana: pēc luktura horizontālās regulēšanas saskaņā ar 3.1. punktu vertikālo regulēšanu veic tā, ka gaismas kūlis ar tā “robežas” līniju tiek pārvietots uz augšu no zemākā stāvokļa, līdz “robežas” līnija atrodas nominālajā vertikālajā stāvoklī. Nominālajam vertikālajam iestatījumam “robežas” līniju pozicionē uz V-V līnijas:






  a) | 0,57 grādos (1 procents) zem h-h līnijas – AS, BS, CS, DS un ES klases simetriskiem galvenajiem lukturiem; |
| --- | --- | --- |

3.2.

a)

0,57 grādos (1 procents) zem h-h līnijas – AS, BS, CS, DS un ES klases simetriskiem galvenajiem lukturiem;

| b) | 1 grādu zem h-h līnijas – priekšējiem miglas lukturiem. |
| --- | --- |

b)

1 grādu zem h-h līnijas – priekšējiem miglas lukturiem.

Ja horizontālā daļa nav taisna, bet ir nedaudz liekta vai slīpa, “robežas” līnija nedrīkst pārsniegt vertikālo diapazonu, ko veido divas horizontālas līnijas, kuras atrodas no 3° pa kreisi līdz 3° pa labi no V-V līnijas:

| a) | pie 0,2° BS klases galvenajiem lukturiem un priekšējiem miglas lukturiem; |
| --- | --- |

a)

pie 0,2° BS klases galvenajiem lukturiem un priekšējiem miglas lukturiem;

| b) | pie 0,3° AS, CS, DS un ES klases galvenajiem lukturiem |
| --- | --- |

b)

pie 0,3° AS, CS, DS un ES klases galvenajiem lukturiem

augšpus un lejpus “robežas” nominālās pozīcijas (sk. attiecīgi A6-I. un A6-II. attēlu).

| 3.3. | Ja vertikālās pozīcijas trīs mēģinājumos ieregulēt “robežu” atšķiras par vairāk nekā:






  a) | 0,2° BS klases galvenajiem lukturiem un priekšējiem miglas lukturiem; |
| --- | --- | --- |

3.3.

a)

0,2° BS klases galvenajiem lukturiem un priekšējiem miglas lukturiem;

| b) | 0,3° AS, CS, DS un ES klases galvenajiem lukturiem, |
| --- | --- |

b)

0,3° AS, CS, DS un ES klases galvenajiem lukturiem,

pieņem, ka “robežas” līnijas horizontālā daļa nenodrošina vizuālai iestatīšanai pietiekamu linearitāti vai asumu. Šādā gadījumā “robežas” līnijas kvalitātes atbilstību prasībām instrumentāli testē šādi.

4.   “ROBEŽAS” KVALITĀTES MĒRĪJUMS

| 4.1. | Mērījumus veic, vertikāli skenējot “robežas” līnijas horizontālo daļu ar leņķisku soli, kas nepārsniedz 0,05 °:






  a) | vai nu mērot 10 m attālumā ar detektoru, kura diametrs ir aptuveni 10 mm, |
| --- | --- | --- |

4.1.

a)

vai nu mērot 10 m attālumā ar detektoru, kura diametrs ir aptuveni 10 mm,

| b) | vai mērot 25 m attālumā ar detektoru, kura diametrs ir aptuveni 30 mm. |
| --- | --- |

b)

vai mērot 25 m attālumā ar detektoru, kura diametrs ir aptuveni 30 mm.

“Robežas” kvalitāti uzskata par pieņemamu, ja vismaz viens mērījumu kopums pie 10 m vai 25 m atbilst 4.1.1.–4.1.3. punktā noteiktajām prasībām.

Mērīšanas attālumu, kādā tika noteikts tests, norāda 1. pielikumā dotās paziņojuma veidlapas 9.2.6. pozīcijā.

Skenēšanu veic no tās zemākās pozīcijas uz augšu, šķērsojot “robežas” līniju pa vertikālām līnijām:

| a) | -3° līdz -1,5° un +1,5° līdz +3° no V-V līnijas – galvenajiem lukturiem; |
| --- | --- |

a)

-3° līdz -1,5° un +1,5° līdz +3° no V-V līnijas – galvenajiem lukturiem;

| b) | -2,5° un + 2,5° no V-V līnijas – priekšējiem miglas lukturiem. |
| --- | --- |

b)

-2,5° un + 2,5° no V-V līnijas – priekšējiem miglas lukturiem.

Šādi izmērītai, “robežas” līnijas kvalitātei ir jāatbilst šādām prasībām.

| 4.1.1. | Jābūt redzamai ne vairāk kā vienai “robežas” līnijai. (1) |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | “Robežas” asums: skenējot vertikāli “robežas” līnijas horizontālo daļu pa ±2,5 līnijām, maksimālo izmērīto vērtību
  G = (log Eβ - log E(β+ 0,1°) )
  sauc par “robežas” līnijas asuma koeficientu G. G vērtība nedrīkst būt mazāka kā:






  a) | 0,13 B klases galvenajiem lukturiem; |
| --- | --- | --- |

4.1.2.

G = (log Eβ - log E(β+ 0,1°) )

sauc par “robežas” līnijas asuma koeficientu G. G vērtība nedrīkst būt mazāka kā:

a)

0,13 B klases galvenajiem lukturiem;

| b) | 0,08 AS, CS, DS, ES klases galvenajiem lukturiem un priekšējiem miglas lukturiem. |
| --- | --- |

b)

0,08 AS, CS, DS, ES klases galvenajiem lukturiem un priekšējiem miglas lukturiem.

| 4.1.3. | Linearitāte: “robežas” līnijas daļai, kas kalpo vertikālajai regulēšanai, ir jābūt horizontālai no V-V līnijas 3°L līdz 3°R. Šo prasību uzskata par izpildītu, ja liekuma punktu vertikālās pozīcijas saskaņā ar 3.2. punktu 3° pa kreisi un pa labi no V-V līnijas nav novirzījušās par vairāk kā:






  a) | 0,2° BS klases galvenajiem lukturiem un priekšējiem miglas lukturiem; |
| --- | --- | --- |

4.1.3.

a)

0,2° BS klases galvenajiem lukturiem un priekšējiem miglas lukturiem;

| b) | 0,3° AS, CS, DS un ES klases galvenajiem lukturiem |
| --- | --- |

b)

0,3° AS, CS, DS un ES klases galvenajiem lukturiem

no nominālās pozīcijas V-V līnijā.

5.   INSTRUMENTĀLĀ VERTIKĀLĀ REGULĒŠANA

Ja “robežas” līnija atbilst iepriekš minētajām kvalitātes prasībām, gaismas kūļa vertikālo regulēšanu var veikt instrumentāli. Šajā nolūkā liekuma punkts, kur d2 (log E) / dv2 = 0, atrodas uz V-V līnijas tā nominālajā pozīcijā zem h-h līnijas. “Robežas” līnijas mērīšanas un regulēšanas pārvietojumam ir jābūt uz augšu no stāvokļa zem nominālās pozīcijas.

---

(1)  Šis punkts būtu jāgroza, kad būs pieejama objektīva testa metode.

---

7. PIELIKUMS

Darbībā esošu ceļa apgaismojuma ierīču (izņemot pagriešanās gaismas lukturus) fotometriskās veiktspējas stabilitātes testi

1.   NOKOMPLEKTĒTU CEĻA APGAISMES IERĪČU (RID) TESTI

Kad fotometriskās vērtības ir izmērītas saskaņā ar šiem noteikumiem:

| a) | galvenajiem lukturiem ar asimetrisku tuvās gaismas kūļa formu:
  punktā Imax tālajai gaismai un punktos 25L2, 50 R, B 50 L tuvajai gaismai (vai 25R2, 50 L, B 50 R kreisās puses satiksmei konstruētiem galvenajiem lukturiem); |
| --- | --- |

a)

galvenajiem lukturiem ar asimetrisku tuvās gaismas kūļa formu:

punktā Imax tālajai gaismai un punktos 25L2, 50 R, B 50 L tuvajai gaismai (vai 25R2, 50 L, B 50 R kreisās puses satiksmei konstruētiem galvenajiem lukturiem);

| b) | galvenajiem lukturiem ar simetrisku gaismas kūļa formu:
  punktā Imax tālajai gaismai un punktos 0,50U/1,5L un 0,50U/1,5R, 50R, 50L B klases tuvajai gaismai un punktos 0,86D-3,5R, 0,86D-3,5L, 0,50U-1,5L un 0,50U-1,5R C, D un E klases tuvajai gaismai; |
| --- | --- |

b)

galvenajiem lukturiem ar simetrisku gaismas kūļa formu:

punktā Imax tālajai gaismai un punktos 0,50U/1,5L un 0,50U/1,5R, 50R, 50L B klases tuvajai gaismai un punktos 0,86D-3,5R, 0,86D-3,5L, 0,50U-1,5L un 0,50U-1,5R C, D un E klases tuvajai gaismai;

| c) | priekšējiem miglas lukturiem:
  maksimālā apgaismojuma punktā D zonā (Imax) un HV punktā; |
| --- | --- |

c)

priekšējiem miglas lukturiem:

maksimālā apgaismojuma punktā D zonā (Imax) un HV punktā;

| d) | AFS:
  punktā Imax tālajai gaismai un punktos 25LL, 50V, B 50 L (vai 25RR, 50V, B 50 R kreisās puses satiksmei konstruētai AFS) tuvajai gaismai; |
| --- | --- |

d)

AFS:

punktā Imax tālajai gaismai un punktos 25LL, 50V, B 50 L (vai 25RR, 50V, B 50 R kreisās puses satiksmei konstruētai AFS) tuvajai gaismai;

nokomplektētam paraugam testē fotometriskās veiktspējas stabilitāti darbībā.

| 1.1. | Galveno lukturu un priekšējo miglas lukturu gadījumā
  ar “nokomplektētu paraugu” saprot nokomplektētu pašu lukturi kopā ar balastu(-iem) un tām apkārtējām virsbūves daļām, gaismas avotiem vai LED moduli(-ļiem), kas varētu ietekmēt tā siltuma izkliedi. |
| --- | --- |

1.1.

ar “nokomplektētu paraugu” saprot nokomplektētu pašu lukturi kopā ar balastu(-iem) un tām apkārtējām virsbūves daļām, gaismas avotiem vai LED moduli(-ļiem), kas varētu ietekmēt tā siltuma izkliedi.

| 1.2. | AFS gadījumā:






  a) | ar “nokomplektētu paraugu” saprot nokomplektētu pašas sistēmas labo un kreiso pusi kopā ar gaismas avota elektronisko(-ajām) vadības ierīci(-ēm) un/vai barošanas un darbināšanas ierīci(-ēm), un tām apkārtējām virsbūves daļām un lukturiem, kas varētu ietekmēt tās siltuma izkliedi. Katru nokomplektētas sistēmas uzstādīšanas vienību un lukturi(-us), un/vai LED moduli, ja tāds ir, drīkst testēt atsevišķi; |
| --- | --- | --- |

1.2.

a)

ar “nokomplektētu paraugu” saprot nokomplektētu pašas sistēmas labo un kreiso pusi kopā ar gaismas avota elektronisko(-ajām) vadības ierīci(-ēm) un/vai barošanas un darbināšanas ierīci(-ēm), un tām apkārtējām virsbūves daļām un lukturiem, kas varētu ietekmēt tās siltuma izkliedi. Katru nokomplektētas sistēmas uzstādīšanas vienību un lukturi(-us), un/vai LED moduli, ja tāds ir, drīkst testēt atsevišķi;

| b) | “testa paraugs” turpmāk tekstā ir attiecīgi vai nu testējamais “nokomplektētais paraugs” vai uzstādīšanas vienība; |
| --- | --- |

b)

“testa paraugs” turpmāk tekstā ir attiecīgi vai nu testējamais “nokomplektētais paraugs” vai uzstādīšanas vienība;

| c) | ar izteikumu “gaismas avots” saprot arī jebkādu atsevišķu kvēldiegu vai kvēldiega gaismas avotu, LED gaismas avotu vai LED moduļus vai LED gaismas avota vai LED moduļa gaismu izstarojošās daļas. |
| --- | --- |

c)

ar izteikumu “gaismas avots” saprot arī jebkādu atsevišķu kvēldiegu vai kvēldiega gaismas avotu, LED gaismas avotu vai LED moduļus vai LED gaismas avota vai LED moduļa gaismu izstarojošās daļas.

| 1.3. | Testus veic:






  a) | sausā un nekustīgā atmosfērā, kur apkārtējās vides temperatūra ir 23 °C ± 5 °C, testa paraugam esot nostiprinātam uz pamatnes, kas reprezentē pareizu uzstādīšanu transportlīdzeklī; |
| --- | --- | --- |

1.3.

a)

sausā un nekustīgā atmosfērā, kur apkārtējās vides temperatūra ir 23 °C ± 5 °C, testa paraugam esot nostiprinātam uz pamatnes, kas reprezentē pareizu uzstādīšanu transportlīdzeklī;

| b) | nomaināmiem gaismas avotiem: izmantojot masveidā ražotus kvēldiega gaismas avotus, kuri vecināti vismaz vienu stundu, vai masveidā ražotus lokizlādes gaismas avotus, kuri vecināti vismaz 15 stundas, vai masveidā ražotus LED gaismas avotus vai LED moduļus, kuri ir vecināti vismaz 48 stundas un atdzesēti līdz apkārtējās vides temperatūrai pirms testu sākšanas, kā noteikts šajos noteikumos. Izmanto pieteikuma iesniedzēja iesniegtos LED moduļus; |
| --- | --- |

b)

nomaināmiem gaismas avotiem: izmantojot masveidā ražotus kvēldiega gaismas avotus, kuri vecināti vismaz vienu stundu, vai masveidā ražotus lokizlādes gaismas avotus, kuri vecināti vismaz 15 stundas, vai masveidā ražotus LED gaismas avotus vai LED moduļus, kuri ir vecināti vismaz 48 stundas un atdzesēti līdz apkārtējās vides temperatūrai pirms testu sākšanas, kā noteikts šajos noteikumos. Izmanto pieteikuma iesniedzēja iesniegtos LED moduļus;

| c) | AFS, kas nodrošina tālās gaismas pielāgošanu, tālajai gaismai jābūt maksimālajā stāvoklī, ja tā ieslēgta. |
| --- | --- |

c)

AFS, kas nodrošina tālās gaismas pielāgošanu, tālajai gaismai jābūt maksimālajā stāvoklī, ja tā ieslēgta.

| 1.4. | Mēriekārtai ir jābūt ekvivalentai tipa apstiprināšanas testos izmantotajai. Pirms turpmākajiem testiem AFS vai tās daļu(-as) jāiestata neitrālā stāvoklī.
  Testa paraugu darbina nenoņemtu no testa iekārtas un nepārregulētu attiecībā pret to. Izmantotajam gaismas avotam jābūt tādas kategorijas, kāda noteikta šim galvenajam lukturim. |
| --- | --- |

1.4.

Testa paraugu darbina nenoņemtu no testa iekārtas un nepārregulētu attiecībā pret to. Izmantotajam gaismas avotam jābūt tādas kategorijas, kāda noteikta šim galvenajam lukturim.

2.   FOTOMETRISKĀS VEIKTSPĒJAS STABILITĀTES TESTS

| 2.1. | Tīra ierīce
  Ierīci darbina 12 stundas, kā aprakstīts 2.1.1. punktā, un pārbauda, kā noteikts 2.1.2. punktā. |
| --- | --- |

2.1.

Ierīci darbina 12 stundas, kā aprakstīts 2.1.1. punktā, un pārbauda, kā noteikts 2.1.2. punktā.

| 2.1.1. | Testa procedūra (1) |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.1.1. | Ierīci darbina norādītajam laikam atbilstošu laikposmu tā, ka:






  a) | ja ierīce ir konstruēta, lai nodrošinātu tikai vienu apgaismes funkciju (tuvo gaismu vai tālo gaismu, vai priekšējo miglas lukturi) un tikai vienu klasi tuvās gaismas gadījumā, attiecīgo(-os) gaismas avotu(-us) ieslēdz uz laiku (2), kāds norādīts 2.1. punktā. |
| --- | --- | --- |

2.1.1.1.

a)

ja ierīce ir konstruēta, lai nodrošinātu tikai vienu apgaismes funkciju (tuvo gaismu vai tālo gaismu, vai priekšējo miglas lukturi) un tikai vienu klasi tuvās gaismas gadījumā, attiecīgo(-os) gaismas avotu(-us) ieslēdz uz laiku (2), kāds norādīts 2.1. punktā.

| b) | ja ierīce ir konstruēta, lai nodrošinātu tuvo gaismu un vienu vai vairākus tālās gaismas kūļus, vai ja galvenais lukturis izstaro tuvo gaismu un vienu vai vairākus tālās gaismas kūļus, vai ja tas ir priekšējais miglas lukturis:






  i) | ierīci pakļauj šādam ciklam, līdz sasniegts noteiktais laiks:






  — | 15 minūtes iedegts galvenais tuvās gaismas kūlis, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

ja ierīce ir konstruēta, lai nodrošinātu tuvo gaismu un vienu vai vairākus tālās gaismas kūļus, vai ja galvenais lukturis izstaro tuvo gaismu un vienu vai vairākus tālās gaismas kūļus, vai ja tas ir priekšējais miglas lukturis:

i)

ierīci pakļauj šādam ciklam, līdz sasniegts noteiktais laiks:

—

15 minūtes iedegts galvenais tuvās gaismas kūlis,

| — | 5 minūtes iedegtas visas funkcijas; |
| --- | --- |

—

5 minūtes iedegtas visas funkcijas;

| ii) | ja pieteikuma iesniedzējs deklarē, ka galveno lukturi lieto vienlaicīgi tikai ar ieslēgtu tuvo gaismu vai tikai ar ieslēgtu tālo(-ajām) gaismu(-ām) (3), testu veic saskaņā ar šo nosacījumu, secīgi aktivizējot1 tuvo gaismu uz pusi no laika un tālo(-ās) gaismu(-ās) (vienlaicīgi) uz pusi no laika, kā noteikts 2.1. punktā. |
| --- | --- |

ii)

ja pieteikuma iesniedzējs deklarē, ka galveno lukturi lieto vienlaicīgi tikai ar ieslēgtu tuvo gaismu vai tikai ar ieslēgtu tālo(-ajām) gaismu(-ām) (3), testu veic saskaņā ar šo nosacījumu, secīgi aktivizējot1 tuvo gaismu uz pusi no laika un tālo(-ās) gaismu(-ās) (vienlaicīgi) uz pusi no laika, kā noteikts 2.1. punktā.

| iii) | ja tuvo gaismu un tālo gaismu nodrošina viens un tas pats lokizlādes gaismas avots, cikls ir:






  — | 15 minūtes iedegta tuvā gaisma, |
| --- | --- | --- |

iii)

ja tuvo gaismu un tālo gaismu nodrošina viens un tas pats lokizlādes gaismas avots, cikls ir:

—

15 minūtes iedegta tuvā gaisma,

| — | 5 minūtes iedegtas visas tālo gaismu veidojošās ierīces; |
| --- | --- |

—

5 minūtes iedegtas visas tālo gaismu veidojošās ierīces;

| c) | AFS gadījumā:






  i) | ja testa paraugs nodrošina vairāk nekā vienu tuvās gaismas funkciju vai klasi saskaņā ar šiem noteikumiem: ja pieteikuma iesniedzējs deklarē, ka testa parauga tuvās gaismas katrai konkrētajai funkcijai vai klasei ir savs(-i) gaismas avots(-i), ko ieslēdz tikai katru atsevišķi2, testu veic saskaņā ar šo nosacījumu, secīgi aktivizējot1 tuvās gaismas katras norādītās funkcijas vai klases režīmu ar vislielāko jaudas patēriņu uz tādu pašu (vienādi sadalītu) laikposmu, kas norādīts 2.1. punktā; |
| --- | --- | --- |

c)

AFS gadījumā:

i)

ja testa paraugs nodrošina vairāk nekā vienu tuvās gaismas funkciju vai klasi saskaņā ar šiem noteikumiem: ja pieteikuma iesniedzējs deklarē, ka testa parauga tuvās gaismas katrai konkrētajai funkcijai vai klasei ir savs(-i) gaismas avots(-i), ko ieslēdz tikai katru atsevišķi2, testu veic saskaņā ar šo nosacījumu, secīgi aktivizējot1 tuvās gaismas katras norādītās funkcijas vai klases režīmu ar vislielāko jaudas patēriņu uz tādu pašu (vienādi sadalītu) laikposmu, kas norādīts 2.1. punktā;

| ii) | visos citos gadījumos1, 2 testa paraugu pakļauj šādam cikla testam katrā no C klases tuvās gaismas, V klases tuvās gaismas, E klases tuvās gaismas un W klases tuvās gaismas režīmiem neatkarīgi no tā, ko testa paraugs nodrošina pilnībā vai daļēji, uz tādu pašu (vienādi sadalītu) laikposmu, kas norādīts 2.1. punktā:






  — | vispirms 15 minūtes ieslēgts, piem., C klases tuvās gaismas režīms vislielākā enerģijas patēriņa režīmā taisnvirziena kustībai; |
| --- | --- | --- |

ii)

visos citos gadījumos1, 2 testa paraugu pakļauj šādam cikla testam katrā no C klases tuvās gaismas, V klases tuvās gaismas, E klases tuvās gaismas un W klases tuvās gaismas režīmiem neatkarīgi no tā, ko testa paraugs nodrošina pilnībā vai daļēji, uz tādu pašu (vienādi sadalītu) laikposmu, kas norādīts 2.1. punktā:

—

vispirms 15 minūtes ieslēgts, piem., C klases tuvās gaismas režīms vislielākā enerģijas patēriņa režīmā taisnvirziena kustībai;

| — | 5 minūtes ieslēgts tas pats tuvās gaismas režīms kā iepriekš, un papildus iedegti visi testa parauga gaismas avoti (4), kurus iespējams ieslēgt vienlaicīgi, saskaņā ar pieteikuma iesniedzēja deklarāciju. |
| --- | --- |

—

5 minūtes ieslēgts tas pats tuvās gaismas režīms kā iepriekš, un papildus iedegti visi testa parauga gaismas avoti (4), kurus iespējams ieslēgt vienlaicīgi, saskaņā ar pieteikuma iesniedzēja deklarāciju.

Kad sasniegts 2.1. punktā norādītais (vienmērīgi sadalītais) laikposms, minēto testa ciklu veic ar tuvās gaismas otro, trešo un ceturto klasi, ja attiecināms, iepriekš minētajā secībā;

| d) | ja galvenais lukturis ir ar priekšējo miglas lukturi un vienu vai vairākām tālajām gaismām:






  i) | galveno lukturi pakļauj šādam ciklam, līdz sasniegts norādītais laiks:






  — | 15 minūtes iedegts priekšējais miglas lukturis; |
| --- | --- | --- | --- |

d)

ja galvenais lukturis ir ar priekšējo miglas lukturi un vienu vai vairākām tālajām gaismām:

i)

galveno lukturi pakļauj šādam ciklam, līdz sasniegts norādītais laiks:

—

15 minūtes iedegts priekšējais miglas lukturis;

| — | 5 minūtes ieslēgtas visas funkcijas; |
| --- | --- |

—

5 minūtes ieslēgtas visas funkcijas;

| ii) | ja pieteikuma iesniedzējs deklarē, ka galvenais lukturis lieto vienlaikus tikai ar iedegtu priekšējo miglas lukturi vai tikai ar iedegtu tālo gaismu2, testu veic, ievērojot šo nosacījumu, secīgi aktivizējot1 priekšējo miglas lukturi uz pusi no laika un tālo(-ās) gaismu(-as) (vienlaicīgi) uz pusi no laika, kā norādīts 2.1. punktā; |
| --- | --- |

ii)

ja pieteikuma iesniedzējs deklarē, ka galvenais lukturis lieto vienlaikus tikai ar iedegtu priekšējo miglas lukturi vai tikai ar iedegtu tālo gaismu2, testu veic, ievērojot šo nosacījumu, secīgi aktivizējot1 priekšējo miglas lukturi uz pusi no laika un tālo(-ās) gaismu(-as) (vienlaicīgi) uz pusi no laika, kā norādīts 2.1. punktā;

| e) | ja testa paraugs satur citu(-as) grupētu(-as) apgaismes funkciju(-as), visas atsevišķās funkcijas ieslēdz vienlaicīgi uz katrai apgaismes funkcijai iepriekš a) un b) apakšpunktā norādīto laiku saskaņā ar ražotāja specifikācijām; |
| --- | --- |

e)

ja testa paraugs satur citu(-as) grupētu(-as) apgaismes funkciju(-as), visas atsevišķās funkcijas ieslēdz vienlaicīgi uz katrai apgaismes funkcijai iepriekš a) un b) apakšpunktā norādīto laiku saskaņā ar ražotāja specifikācijām;

| f) | ja galvenais lukturis ir ar tuvo gaismu, vienu vai vairākām tālajām gaismām un priekšējo miglas lukturi:






  i) | galveno lukturi pakļauj šādam ciklam, līdz sasniegts norādītais laiks:






  — | 15 minūtes iedegts galvenais tuvās gaismas kūlis; |
| --- | --- | --- | --- |

f)

ja galvenais lukturis ir ar tuvo gaismu, vienu vai vairākām tālajām gaismām un priekšējo miglas lukturi:

i)

galveno lukturi pakļauj šādam ciklam, līdz sasniegts norādītais laiks:

—

15 minūtes iedegts galvenais tuvās gaismas kūlis;

| — | 5 minūtes ieslēgtas visas funkcijas; |
| --- | --- |

—

5 minūtes ieslēgtas visas funkcijas;

| ii) | ja pieteikuma iesniedzējs deklarē, ka galveno lukturi lieto ar vienlaikus iedegtu tikai tuvo gaismu vai tikai ar iedegtu tālo(-ajām) gaismu(-ām)2, testu veic, ievērojot šo nosacījumu, secīgi aktivizējot1 galveno tuvās gaismas kūli uz pusi no laika un tālo(-ās) gaismu(-as) uz pusi no laika, kas norādīts 2.1. punktā, kamēr priekšējo miglas lukturi pakļauj ciklam, kurā tas 15 minūtes ir izslēgts un 5 minūtes ir ieslēgts uz pusi no laika un kamēr darbojas tālā gaisma; |
| --- | --- |

ii)

ja pieteikuma iesniedzējs deklarē, ka galveno lukturi lieto ar vienlaikus iedegtu tikai tuvo gaismu vai tikai ar iedegtu tālo(-ajām) gaismu(-ām)2, testu veic, ievērojot šo nosacījumu, secīgi aktivizējot1 galveno tuvās gaismas kūli uz pusi no laika un tālo(-ās) gaismu(-as) uz pusi no laika, kas norādīts 2.1. punktā, kamēr priekšējo miglas lukturi pakļauj ciklam, kurā tas 15 minūtes ir izslēgts un 5 minūtes ir ieslēgts uz pusi no laika un kamēr darbojas tālā gaisma;

| iii) | ja pieteikuma iesniedzējs deklarē, ka galveno lukturi lieto ar vienlaikus iedegtu tuvo gaismu vai tikai ar iedegtu priekšējo miglas lukturi2, testu veic, ievērojot šo nosacījumu, secīgi aktivizējot1 galveno tuvās gaismas kūli uz pusi no laika un priekšējo miglas lukturi uz pusi no laika, kas norādīts 2.1. punktā, kamēr tālo(-ās) gaismu(-as) pakļauj ciklam, kurā tā (tās) 15 minūtes ir izslēgta(-as) un 5 minūtes iedegta(-as) uz pusi no laika un kamēr darbojas galvenais tuvās gaismas kūlis; |
| --- | --- |

iii)

ja pieteikuma iesniedzējs deklarē, ka galveno lukturi lieto ar vienlaikus iedegtu tuvo gaismu vai tikai ar iedegtu priekšējo miglas lukturi2, testu veic, ievērojot šo nosacījumu, secīgi aktivizējot1 galveno tuvās gaismas kūli uz pusi no laika un priekšējo miglas lukturi uz pusi no laika, kas norādīts 2.1. punktā, kamēr tālo(-ās) gaismu(-as) pakļauj ciklam, kurā tā (tās) 15 minūtes ir izslēgta(-as) un 5 minūtes iedegta(-as) uz pusi no laika un kamēr darbojas galvenais tuvās gaismas kūlis;

| iv) | ja pieteikuma iesniedzējs deklarē, ka galveno lukturi lieto ar vienlaikus iedegtu tuvo gaismu vai tikai ar iedegtu(-ām) tālo(-ajām) gaismu(-ām)2, vai tikai ar ieslēgtu priekšējo miglas lukturi2, testu veic, ievērojot šo nosacījumu, secīgi aktivizējot1 galveno tuvās gaismas kūli uz vienu trešdaļu no laika, tālo(-ās) gaismu(-as) uz vienu trešdaļu no laika un priekšējo miglas lukturi uz vienu trešdaļu laika, kas norādīts 2.1. punktā; |
| --- | --- |

iv)

ja pieteikuma iesniedzējs deklarē, ka galveno lukturi lieto ar vienlaikus iedegtu tuvo gaismu vai tikai ar iedegtu(-ām) tālo(-ajām) gaismu(-ām)2, vai tikai ar ieslēgtu priekšējo miglas lukturi2, testu veic, ievērojot šo nosacījumu, secīgi aktivizējot1 galveno tuvās gaismas kūli uz vienu trešdaļu no laika, tālo(-ās) gaismu(-as) uz vienu trešdaļu no laika un priekšējo miglas lukturi uz vienu trešdaļu laika, kas norādīts 2.1. punktā;

| g) | ja tuvā gaisma konstruēta līkuma izgaismošanai ar papildu gaismas avotu(-iem) vai LED moduli(-ļiem), to/tos ieslēdz uz vienu minūti un izslēdz uz deviņām minūtēm tikai tuvās gaismas ieslēgšanas laikā (sk. sī pielikuma 1. papildinājumu).
  Ja galvenajam lukturim ir vairāki papildu gaismas avoti, ko izmanto līkuma izgaismojumam, testu veic ar gaismas avota(-u) kombināciju, kas atbilst vissarežģītākajiem ekspluatācijas apstākļiem; |
| --- | --- |

g)

ja tuvā gaisma konstruēta līkuma izgaismošanai ar papildu gaismas avotu(-iem) vai LED moduli(-ļiem), to/tos ieslēdz uz vienu minūti un izslēdz uz deviņām minūtēm tikai tuvās gaismas ieslēgšanas laikā (sk. sī pielikuma 1. papildinājumu).

Ja galvenajam lukturim ir vairāki papildu gaismas avoti, ko izmanto līkuma izgaismojumam, testu veic ar gaismas avota(-u) kombināciju, kas atbilst vissarežģītākajiem ekspluatācijas apstākļiem;

| h) | ja tālā gaisma izmanto vairākus gaismas avotus un ja pieteikuma iesniedzējs deklarē, ka daļa tālās gaismas (viens no šiem papildu gaismas avotiem) tiks izmantota tikai īslaicīgiem signāliem (dot ceļu), testu veic bez šīs tālās gaismas daļas. |
| --- | --- |

h)

ja tālā gaisma izmanto vairākus gaismas avotus un ja pieteikuma iesniedzējs deklarē, ka daļa tālās gaismas (viens no šiem papildu gaismas avotiem) tiks izmantota tikai īslaicīgiem signāliem (dot ceļu), testu veic bez šīs tālās gaismas daļas.

| 2.1.1.2. | Testa spriegums
  Testa spriegumu pievada testa parauga spailēm šādi.






  a) | Nomaināma(-u) kvēldiega gaismas avota(-u) gadījumā, kas darbojas tieši transportlīdzekļa sprieguma sistēmas apstākļos:
  testu veic ar attiecīgā gadījumā 6,3 V, 13,2 V vai 28,0 V spriegumu, izņemot, ja pieteikuma iesniedzējs norāda, ka testa paraugu drīkst izmantot ar citu spriegumu. Šajā gadījumā testu veic, kvēldiega gaismas avotu darbinot ar augstāko spriegumu, kādu var izmantot. |
| --- | --- | --- |

2.1.1.2.

Testa spriegumu pievada testa parauga spailēm šādi.

a)

Nomaināma(-u) kvēldiega gaismas avota(-u) gadījumā, kas darbojas tieši transportlīdzekļa sprieguma sistēmas apstākļos:

testu veic ar attiecīgā gadījumā 6,3 V, 13,2 V vai 28,0 V spriegumu, izņemot, ja pieteikuma iesniedzējs norāda, ka testa paraugu drīkst izmantot ar citu spriegumu. Šajā gadījumā testu veic, kvēldiega gaismas avotu darbinot ar augstāko spriegumu, kādu var izmantot.

| b) | Nomaināma(-u) lokizlādes gaismas avota(-u) gadījumā: testa spriegums elektroniskajai gaismas avota vadības ierīcei vai gaismas avotam, ja balasts ir integrēts gaismas avotā, ir 13,2 ± 0,1 V transportlīdzekļu 12 V sistēmā vai citāds, kas norādīts apstiprinājuma pieteikumā. |
| --- | --- |

b)

Nomaināma(-u) lokizlādes gaismas avota(-u) gadījumā: testa spriegums elektroniskajai gaismas avota vadības ierīcei vai gaismas avotam, ja balasts ir integrēts gaismas avotā, ir 13,2 ± 0,1 V transportlīdzekļu 12 V sistēmā vai citāds, kas norādīts apstiprinājuma pieteikumā.

| c) | Nenomaināma gaismas avota gadījumā, kas darbojas tieši transportlīdzekļa sprieguma sistēmas apstākļos: visus to apgaismes vienību mērījumus, kas aprīkotas ar nenomaināmiem gaismas avotiem (kvēldiega gaismas avotiem un/vai citādiem) veic attiecīgi ar 6,3 V, 13,2 V vai 28,0 V, vai citiem spriegumiem saskaņā ar pieteikuma iesniedzēja norādīto transportlīdzekļa sprieguma sistēmu. |
| --- | --- |

c)

Nenomaināma gaismas avota gadījumā, kas darbojas tieši transportlīdzekļa sprieguma sistēmas apstākļos: visus to apgaismes vienību mērījumus, kas aprīkotas ar nenomaināmiem gaismas avotiem (kvēldiega gaismas avotiem un/vai citādiem) veic attiecīgi ar 6,3 V, 13,2 V vai 28,0 V, vai citiem spriegumiem saskaņā ar pieteikuma iesniedzēja norādīto transportlīdzekļa sprieguma sistēmu.

| d) | Ja nomaināmus vai nenomaināmus gaismas avotus darbina neatkarīgi no transportlīdzekļa barošanas sprieguma un ja tos pilnībā vada sistēma, vai ja gaismas avotus baro barošanas un darbināšanas ierīces, iepriekš norādītos testa spriegumus pievada šīs ierīces ieejas spailēm. Testa laboratorija drīkst ražotājam pieprasīt piegādāt barošanas un darbināšanas ierīci vai īpašu barošanas avotu, kas vajadzīgs gaismas avota(-u) barošanai. |
| --- | --- |

d)

Ja nomaināmus vai nenomaināmus gaismas avotus darbina neatkarīgi no transportlīdzekļa barošanas sprieguma un ja tos pilnībā vada sistēma, vai ja gaismas avotus baro barošanas un darbināšanas ierīces, iepriekš norādītos testa spriegumus pievada šīs ierīces ieejas spailēm. Testa laboratorija drīkst ražotājam pieprasīt piegādāt barošanas un darbināšanas ierīci vai īpašu barošanas avotu, kas vajadzīgs gaismas avota(-u) barošanai.

| e) | LED gaismas avotu(-us) un LED moduli(-ļus) mēra ar attiecīgi 6,75 V, 13,2 V vai 28,0 V spriegumu, ja attiecīgos noteikumos nav noteikts citādi. LED gaismas avotu(-us) un LED moduli(-ļus), ko darbina gaismas avota elektroniskā vadības ierīce, mēra atbilstoši pieteikuma iesniedzēja norādījumiem. |
| --- | --- |

e)

LED gaismas avotu(-us) un LED moduli(-ļus) mēra ar attiecīgi 6,75 V, 13,2 V vai 28,0 V spriegumu, ja attiecīgos noteikumos nav noteikts citādi. LED gaismas avotu(-us) un LED moduli(-ļus), ko darbina gaismas avota elektroniskā vadības ierīce, mēra atbilstoši pieteikuma iesniedzēja norādījumiem.

| f) | Ja signāllukturi testa paraugā ir grupēti, kombinēti vai savstarpēji savietoti un darbojas ar spriegumiem, kas atšķiras no attiecīgajiem 6 V, 12 V vai 24 V nominālajiem spriegumiem, spriegumu noregulē, kā ražotājs deklarējis konkrētā luktura pareizai fotometriskajai darbībai. |
| --- | --- |

f)

Ja signāllukturi testa paraugā ir grupēti, kombinēti vai savstarpēji savietoti un darbojas ar spriegumiem, kas atšķiras no attiecīgajiem 6 V, 12 V vai 24 V nominālajiem spriegumiem, spriegumu noregulē, kā ražotājs deklarējis konkrētā luktura pareizai fotometriskajai darbībai.

| g) | Attiecībā uz lokizlādes gaismas avotu balasta vai gaismas avota, ja balasts ir integrēts gaismas avotā, testa spriegums ir 13,2 ± 0,1 volti 12 V tīkla sistēmā vai citāds, kāds norādīts apstiprinājuma pieteikumā. |
| --- | --- |

g)

Attiecībā uz lokizlādes gaismas avotu balasta vai gaismas avota, ja balasts ir integrēts gaismas avotā, testa spriegums ir 13,2 ± 0,1 volti 12 V tīkla sistēmā vai citāds, kāds norādīts apstiprinājuma pieteikumā.

| 2.1.2. | Testa rezultāti |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.2.1. | Vizuāla inspicēšana
  Tiklīdz galvenā luktura temperatūra ir nostabilizējusies apkārtējā temperatūrā, galvenā luktura lēcu un ārējo lēcu, ja tāda ir, notīra ar tīru, mitru kokvilnas drānu. Pēc tam to pārbauda vizuāli: uz galvenā luktura lēcas vai uz ārējās lēcas, ja tāda ir, nedrīkst būt redzamu kropļojumu, deformācijas, ieplaisājumu vai krāsas izmaiņu. |
| --- | --- |

2.1.2.1.

Tiklīdz galvenā luktura temperatūra ir nostabilizējusies apkārtējā temperatūrā, galvenā luktura lēcu un ārējo lēcu, ja tāda ir, notīra ar tīru, mitru kokvilnas drānu. Pēc tam to pārbauda vizuāli: uz galvenā luktura lēcas vai uz ārējās lēcas, ja tāda ir, nedrīkst būt redzamu kropļojumu, deformācijas, ieplaisājumu vai krāsas izmaiņu.

| 2.1.2.2. | Fotometriskais tests
  Lai izpildītu prasības, fotometriskos lielumus verificē šādos punktos. |
| --- | --- |

2.1.2.2.

Lai izpildītu prasības, fotometriskos lielumus verificē šādos punktos.

| 2.1.2.2.1. | Galvenajam lukturim ar asimetrisku gaismas kūļa formu:






  a) | tuvajai gaismai, izņemot AFS sistēmu:






  — | 50 R - B 50 L – 25L2 labās puses satiksmei konstruētiem galvenajiem lukturiem; |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.2.2.1.

a)

tuvajai gaismai, izņemot AFS sistēmu:

—

50 R - B 50 L – 25L2 labās puses satiksmei konstruētiem galvenajiem lukturiem;

| — | 50 L - B 50 R – 25R2 kreisās puses satiksmei konstruētiem galvenajiem lukturiem; |
| --- | --- |

—

50 L - B 50 R – 25R2 kreisās puses satiksmei konstruētiem galvenajiem lukturiem;

| b) | tuvajai gaismai AFS sistēmā: | C klases tuvajai gaismai un katrai norādītajai citai tuvās gaismas klasei: |
| --- | --- | --- |

b)

tuvajai gaismai AFS sistēmā:

C klases tuvajai gaismai un katrai norādītajai citai tuvās gaismas klasei:

| | 50V, B50L un 25LL, ja attiecināms. |
| --- | --- |

50V, B50L un 25LL, ja attiecināms.

| c) | tālajai gaismai: punktā Imax.
  Drīkst veikt vēl vienu vērsuma iestatīšanu, lai ņemtu vērā galvenā luktura pamatnes deformāciju karstuma dēļ (robežas līnijas pozīcijas izmaiņas ir aprakstītas šā pielikuma 3. punktā).
  Izņemot punktu B 50 L, ir pieļaujama 10 procentu atšķirība starp fotometriskajiem raksturlielumiem un pirms testa izmērītajām vērtībām, ieskaitot pielaides fotometrijas procedūrā. Punktā B 50 L izmērītās vērtības nedrīkst pārsniegt pirms testa izmērīto fotometrisko vērtību par vairāk kā 170 cd. |
| --- | --- |

c)

tālajai gaismai: punktā Imax.

Drīkst veikt vēl vienu vērsuma iestatīšanu, lai ņemtu vērā galvenā luktura pamatnes deformāciju karstuma dēļ (robežas līnijas pozīcijas izmaiņas ir aprakstītas šā pielikuma 3. punktā).

Izņemot punktu B 50 L, ir pieļaujama 10 procentu atšķirība starp fotometriskajiem raksturlielumiem un pirms testa izmērītajām vērtībām, ieskaitot pielaides fotometrijas procedūrā. Punktā B 50 L izmērītās vērtības nedrīkst pārsniegt pirms testa izmērīto fotometrisko vērtību par vairāk kā 170 cd.

| 2.1.2.2.2. | Galvenajam lukturim ar simetrisku gaismas kūļa formu:






  a) | B klases galvenajam lukturim:






  — | tuvajai gaismai: 50R - 50L – 0,50U/1,5L un 0,50U/1,5R; |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.2.2.2.

a)

B klases galvenajam lukturim:

—

tuvajai gaismai: 50R - 50L – 0,50U/1,5L un 0,50U/1,5R;

| — | tālajai gaismai: punktā Imax; |
| --- | --- |

—

tālajai gaismai: punktā Imax;

| b) | C, D un E klases galvenajam lukturim:






  — | tuvajai gaismai: 0,86D/3,5R – 0,86D/3,5L – 0,50U/1,5L un 1,5R; |
| --- | --- | --- |

b)

C, D un E klases galvenajam lukturim:

—

tuvajai gaismai: 0,86D/3,5R – 0,86D/3,5L – 0,50U/1,5L un 1,5R;

| c) | tālajai gaismai: punktā Imax.
  Drīkst veikt vēl vienu vērsuma iestatīšanu, lai ņemtu vērā galvenā luktura pamatnes deformāciju karstuma dēļ (robežas līnijas pozīcijas izmaiņas ir aprakstītas šā pielikuma 3. punktā).
  Izņemot punktam 0,50U/1,5L un 0,50U/1,5R, ir pieļaujama 10 procentu atšķirība starp fotometriskajiem raksturlielumiem un pirms testa izmērītajām vērtībām, ieskaitot pielaides fotometrijas procedūrā. Punktā 0,50U/1,5L un 0,50U/1,5R izmērītā vērtība nedrīkst pārsniegt pirms testa izmērīto fotometrisko vērtību par vairāk kā 255 cd. |
| --- | --- |

c)

tālajai gaismai: punktā Imax.

Drīkst veikt vēl vienu vērsuma iestatīšanu, lai ņemtu vērā galvenā luktura pamatnes deformāciju karstuma dēļ (robežas līnijas pozīcijas izmaiņas ir aprakstītas šā pielikuma 3. punktā).

Izņemot punktam 0,50U/1,5L un 0,50U/1,5R, ir pieļaujama 10 procentu atšķirība starp fotometriskajiem raksturlielumiem un pirms testa izmērītajām vērtībām, ieskaitot pielaides fotometrijas procedūrā. Punktā 0,50U/1,5L un 0,50U/1,5R izmērītā vērtība nedrīkst pārsniegt pirms testa izmērīto fotometrisko vērtību par vairāk kā 255 cd.

| 2.1.2.2.3. | Priekšējiem miglas lukturiem – 5. līnijā, punktā h = 0 un Imax punktā D zonā.
  Drīkst veikt vēl vienu vērsuma iestatīšanu, lai ņemtu vērā priekšējā miglas luktura pamatnes deformāciju karstuma dēļ (robežas līnijas pozīcijas izmaiņas ir aprakstītas šā pielikuma 3. punktā).
  Ir pieļaujama 10 procentu atšķirība starp fotometriskajiem raksturlielumiem un pirms testa izmērītajām vērtībām, ieskaitot pielaides fotometrijas procedūrā. |
| --- | --- |

2.1.2.2.3.

Drīkst veikt vēl vienu vērsuma iestatīšanu, lai ņemtu vērā priekšējā miglas luktura pamatnes deformāciju karstuma dēļ (robežas līnijas pozīcijas izmaiņas ir aprakstītas šā pielikuma 3. punktā).

Ir pieļaujama 10 procentu atšķirība starp fotometriskajiem raksturlielumiem un pirms testa izmērītajām vērtībām, ieskaitot pielaides fotometrijas procedūrā.

| 2.2. | Netīrs galvenais lukturis
  Pēc testēšanas, kā norādīts 2.1. punktā, galveno lukturi vienu stundu darbina, kā aprakstīts 2.1.1. punktā, katrā funkcijā vai tuvās gaismas klasē (5) pēc tam, kad tas ir sagatavots, kā noteikts 2.2.1. punktā un pārbaudīts, kā noteikts 2.1.2. punktā; pēc katra testa jānodrošina pietiekami ilgs atdzišanas periods. |
| --- | --- |

2.2.

Pēc testēšanas, kā norādīts 2.1. punktā, galveno lukturi vienu stundu darbina, kā aprakstīts 2.1.1. punktā, katrā funkcijā vai tuvās gaismas klasē (5) pēc tam, kad tas ir sagatavots, kā noteikts 2.2.1. punktā un pārbaudīts, kā noteikts 2.1.2. punktā; pēc katra testa jānodrošina pietiekami ilgs atdzišanas periods.

| 2.2.1. | Galvenā luktura sagatavošana |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.1.1. | Testa maisījums:
  skatīt šā pielikuma 2. papildinājumu. |
| --- | --- |

2.2.1.1.

skatīt šā pielikuma 2. papildinājumu.

| 2.2.1.2. | Testa maisījuma uzklāšana uz galvenā luktura
  Testa maisījumu vienmērīgi uzklāj uz visas galvenā luktura gaismu izstarojošās virsmas un ļauj nožūt. Šo procedūru atkārto, kamēr apgaismojums ir samazinājies līdz 15–20 procentiem no izmērītajām vērtībām katrā šādā punktā šādos, turpmāk aprakstītajos apstākļos.






  (a) | Galvenajam lukturim ar asimetrisku gaismas kūļa formu:






  (i) | punktā Imax – tuvajā gaismā/tālajā gaismā un tikai tālajā gaismā; |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.1.2.

Testa maisījumu vienmērīgi uzklāj uz visas galvenā luktura gaismu izstarojošās virsmas un ļauj nožūt. Šo procedūru atkārto, kamēr apgaismojums ir samazinājies līdz 15–20 procentiem no izmērītajām vērtībām katrā šādā punktā šādos, turpmāk aprakstītajos apstākļos.

(a)

Galvenajam lukturim ar asimetrisku gaismas kūļa formu:

(i)

punktā Imax – tuvajā gaismā/tālajā gaismā un tikai tālajā gaismā;

| (ii) | 50 R un 50 V – tikai tuvās gaismas lukturim, kas konstruēts labās puses satiksmei; |
| --- | --- |

(ii)

50 R un 50 V – tikai tuvās gaismas lukturim, kas konstruēts labās puses satiksmei;

| (iii) | 50 L un 50 V – tikai tuvās gaismas lukturim, kas konstruēts kreisās puses satiksmei; |
| --- | --- |

(iii)

50 L un 50 V – tikai tuvās gaismas lukturim, kas konstruēts kreisās puses satiksmei;

| (iv) | 50 V – AFS sistēmas C klases tuvajai gaismai un katram norādītajam tuvās gaismas režīmam. |
| --- | --- |

(iv)

50 V – AFS sistēmas C klases tuvajai gaismai un katram norādītajam tuvās gaismas režīmam.

| (b) | Galvenajam lukturim ar simetrisku gaismas kūļa formu:






  (i) | B klases galvenajam lukturim:






  — | tuvajai/tālajai gaismai un tikai tālajai gaismai:
  punktā Imax; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

Galvenajam lukturim ar simetrisku gaismas kūļa formu:

(i)

B klases galvenajam lukturim:

—

tuvajai/tālajai gaismai un tikai tālajai gaismai:

punktā Imax;

| — | tikai tuvajai gaismai: B 50 un 50 V; |
| --- | --- |

—

tikai tuvajai gaismai: B 50 un 50 V;

| (ii) | C, D un E klases galvenajam lukturim:






  — | tuvajai/tālajai gaismai un tikai tālajai gaismai: punktā Imax; |
| --- | --- | --- |

(ii)

C, D un E klases galvenajam lukturim:

—

tuvajai/tālajai gaismai un tikai tālajai gaismai: punktā Imax;

| — | tikai tuvajai gaismai: 0,50U/1,5L un 1,5R, un 0,86D/V. |
| --- | --- |

—

tikai tuvajai gaismai: 0,50U/1,5L un 1,5R, un 0,86D/V.

| (c) | Priekšējiem miglas lukturiem:






  — | punktā Imax D zonā. |
| --- | --- | --- |

(c)

Priekšējiem miglas lukturiem:

—

punktā Imax D zonā.

3.   KARSTUMA IETEKMĒ NOTIKUŠAS ROBEŽAS LĪNIJAS VERTIKĀLĀS POZĪCIJAS IZMAIŅAS TESTS

Šajā testā verificē, ka karstuma ietekmē notikušas robežas līnijas vertikālā nobīde nepārsniedz norādīto vērtību darbībā esošam galvenajam lukturim, kas izstaro tuvo gaismu, priekšējiem miglas lukturiem vai AFS gadījumā – sistēmai vai daļai(-ām), kas izstaro C klases (pamata) tuvo gaismu, vai katram norādītajam tuvās gaismas režīmam.

Saskaņā ar 2. punktu testētu ierīci pakļauj 3.1. punktā aprakstītajam testam, nenoņemot to no testa iekārtas un nepārregulējot attiecībā pret to.

Ja AFS sastāv no vairāk nekā vienas apgaismes vienības vai vairāk nekā viena apgaismes vienību mezgla, kas nodrošina robežu, šī testa nolūkā katru no tiem uzskata par testa paraugu un jātestē atsevišķi.

Ja AFS ir kustīga optiskā daļa, šim testam izvēlas tikai to pozīciju, kas atrodas vistuvāk vidējam vertikālajam leņķiskajam gājienam un/vai sākotnējai pozīcijai atbilstoši neitrālajam stāvoklim.

Tests aprobežojas tikai ar signāla ievades apstākļiem, kas atbilst taisnam ceļam.

| 3.1. | Testa procedūra |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Šā testa vajadzībām spriegumu noregulē, kā norādīts 2.1.1.2. punktā.
  Testu veic sausā un nekustīgā atmosfērā, apkārtējās vides temperatūrā 23 °C ± 5 °C.
  Ierīci darbina nenoņemtu no testa iekārtas un nepārregulētu attiecībā pret to: (Šā testa vajadzībām spriegumu noregulē, kā norādīts 2.1.1.2. punktā.)






  a) | izmantojot masveidā ražotu kvēldiega gaismas avotu, kāds iesniegts kopā ar ierīci, kura tikusi vecināta vismaz 1 stundu; |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

Testu veic sausā un nekustīgā atmosfērā, apkārtējās vides temperatūrā 23 °C ± 5 °C.

Ierīci darbina nenoņemtu no testa iekārtas un nepārregulētu attiecībā pret to: (Šā testa vajadzībām spriegumu noregulē, kā norādīts 2.1.1.2. punktā.)

a)

izmantojot masveidā ražotu kvēldiega gaismas avotu, kāds iesniegts kopā ar ierīci, kura tikusi vecināta vismaz 1 stundu;

| b) | izmantojot masveidā ražotu(-us) LED gaismas avotu(-us) un/vai LED moduli(-ļus), kas iesniegti kopā ar ierīci, kura vecināta vismaz 48 stundas; |
| --- | --- |

b)

izmantojot masveidā ražotu(-us) LED gaismas avotu(-us) un/vai LED moduli(-ļus), kas iesniegti kopā ar ierīci, kura vecināta vismaz 48 stundas;

| c) | izmantojot masveidā ražotu lokizlādes gaismas avotu, kas ticis vecināts vismaz 15 stundas. |
| --- | --- |

c)

izmantojot masveidā ražotu lokizlādes gaismas avotu, kas ticis vecināts vismaz 15 stundas.

| 3.1.2. | Ierīcei ar asimetrisku gaismas kūļa formu:

  “robežas” līnijas pozīciju tās horizontālajā daļā (starp V-V un vertikālajām līnijām, kas iet caur punktu B 50 L labās puses satiksmei vai punktu B 50 R kreisās puses satiksmei) verificē attiecīgi 3 minūtes (r3) un 60 minūtes (r60) pēc darbināšanas. |
| --- | --- |

3.1.2.

“robežas” līnijas pozīciju tās horizontālajā daļā (starp V-V un vertikālajām līnijām, kas iet caur punktu B 50 L labās puses satiksmei vai punktu B 50 R kreisās puses satiksmei) verificē attiecīgi 3 minūtes (r3) un 60 minūtes (r60) pēc darbināšanas.

| 3.1.3. | Galvenajam lukturim ar simetrisku gaismas kūļa formu: “robežas” līnijas pozīciju tās horizontālajā daļā (starp V-V un vertikālajām līnijām, kas iet caur punktu 50 L un 50 R BS klases galvenajam lukturim, 3,5 L un 3,5 R CS, DS un ES klases lukturim) verificē attiecīgi 3 minūtes (r3) un 60 minūtes (r60) pēc darbināšanas. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Priekšējiem miglas lukturiem: “robežas” līnijas pozīciju starp punktu, kas atrodas 3,0 grādus pa kreisi, un punktu, kas atrodas 3,0 grādus pa labi, attiecībā pret “robežas” līnijas V-V verificē attiecīgi 3 minūtes (r3) un 60 minūtes (r60) pēc darbināšanas.
  Iepriekš aprakstītās “robežas” līnijas pozīcijas izmaiņas mērījumu veic ar jebkādu metodi, kas dod pieņemamu precizitāti un atkārtojamus rezultātus. |
| --- | --- |

3.1.4.

Iepriekš aprakstītās “robežas” līnijas pozīcijas izmaiņas mērījumu veic ar jebkādu metodi, kas dod pieņemamu precizitāti un atkārtojamus rezultātus.

| 3.2. | Testa rezultāti |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Rezultātu, izteiktu miliradiānos (mrad), uzskata par pieņemamu, ja:






  a) | galvenajiem lukturiem vai AFS absolūtā vērtība Δ r1 = | r3 – r60 |, kas reģistrēta ierīcei, nav lielākā kā 1,0 mrad (Δ r1 ≤ 1,0 mrad) uz augšu un nav lielāka kā 2,0 mrad (Δ r1 ≤ 2,0 mrad) uz leju; |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

a)

galvenajiem lukturiem vai AFS absolūtā vērtība Δ r1 = | r3 – r60 |, kas reģistrēta ierīcei, nav lielākā kā 1,0 mrad (Δ r1 ≤ 1,0 mrad) uz augšu un nav lielāka kā 2,0 mrad (Δ r1 ≤ 2,0 mrad) uz leju;

| b) | priekšējiem miglas lukturiem absolūtā vērtība Δ r1 = | r3 – r60 |, kas reģistrēta šai ierīcei, nav lielākā kā 2,0 mrad (Δ r1 ≤ 2,0 mrad). |
| --- | --- |

b)

priekšējiem miglas lukturiem absolūtā vērtība Δ r1 = | r3 – r60 |, kas reģistrēta šai ierīcei, nav lielākā kā 2,0 mrad (Δ r1 ≤ 2,0 mrad).

| 3.2.2. | Tomēr, ja rezultāts neatbilst 3.2.1. punkta prasībām un nepārsniedz A7-1. tabulā dotās vērtības, vēl vienu paraugu, kas uzstādīts testa iekārtā, kura reprezentē pareizu uzstādīšanu transportlīdzeklī, testē, kā aprakstīts 3.1. punktā pēc tam, kad tas trīs secīgas reizes pakļauts turpmāk aprakstītajam ciklam, lai stabilizētu ierīces mehānisko daļu stāvokli:






  a) | ierīces darbināšana vienu stundu (spriegumu noregulē, kā norādīts 2.1.1.2. punktā); |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

a)

ierīces darbināšana vienu stundu (spriegumu noregulē, kā norādīts 2.1.1.2. punktā);

| b) | vienas stundas laikposms, kad lukturis ir izslēgts. |
| --- | --- |

b)

vienas stundas laikposms, kad lukturis ir izslēgts.

Pēc šiem trim cikliem ierīci uzskata par pieņemamu, ja absolūtās vērtības Δr, izmērītas šim jaunajam paraugam saskaņā ar 3.2. punktu, atbilst 3.2.1. punkta prasībām.

A7-1. tabula

Kustības vērtības

| Kustība | Ierīce | Vērtība |
| --- | --- | --- |
| Augšup | Galvenais lukturis vai AFS | 1,5 mrad |
| Priekšējais miglas lukturis | 3,0 mrad |
| Lejup | Visas | 3,0 mrad |

Kustība

Ierīce

Vērtība

Augšup

Galvenais lukturis vai AFS

1,5 mrad

Priekšējais miglas lukturis

3,0 mrad

Lejup

Visas

3,0 mrad

7. pielikums – 1. papildinājums

Darbības periodu pārskats attiecībā uz fotometriskās veiktspējas stabilitātes testu

| Saīsinājumi | P: | tuvās gaismas lukturis |
| --- | --- | --- |
| D: | tālās gaismas lukturis (D1 + D2 ir divas tālās gaismas) |
| F: | priekšējais miglas lukturis |
| : | ir cikls, kurā ir 15 minūšu izslēgts stāvoklis un 5 minūšu ieslēgts stāvoklis |
| | ir cikls, kurā ir 9 minūšu izslēgts stāvoklis un 1 minūtes ieslēgts stāvoklis |

Saīsinājumi

P:

tuvās gaismas lukturis

D:

tālās gaismas lukturis (D1 + D2 ir divas tālās gaismas)

F:

priekšējais miglas lukturis

Image 165

ir cikls, kurā ir 15 minūšu izslēgts stāvoklis un 5 minūšu ieslēgts stāvoklis

Image 166

ir cikls, kurā ir 9 minūšu izslēgts stāvoklis un 1 minūtes ieslēgts stāvoklis

Visi turpmāk minētie grupētie galvenie lukturi un priekšējie miglas lukturi kopā ar pievienotajiem marķējuma simboliem ir doti tikai kā piemēri, un uzskaitījums nav izsmeļošs.

| 1. | P vai D, vai F






  P, D vai F | |
| --- | --- | --- |
| Līkumgaismas papildu gaismas avots(-i) vai LED modulis(-ļi) |

1.

P vai D, vai F

P, D vai F

Image 167

Līkumgaismas papildu gaismas avots(-i) vai LED modulis(-ļi)

| 2. | P+F or P+D or P+D1+D2 or P+D+F vai P+D1+D2 + F






  Līkumgaismas papildu gaismas avots(-i) vai LED modulis(-ļi) | |
| --- | --- | --- |
| D vai F, vai D1+D2, vai D+F |
| P |
| |

2.

P+F or P+D or P+D1+D2 or P+D+F vai P+D1+D2 + F

Līkumgaismas papildu gaismas avots(-i) vai LED modulis(-ļi)

Image 168

D vai F, vai D1+D2, vai D+F

P

| 3. | P/F vai P/D, vai P/ D1+D2







  D vai F, vai D1+D2 | |
| --- | --- | --- |
| P |
| Līkumgaismas papildu gaismas avots(-i) vai LED modulis(-ļi) |
| |

3.

P/F vai P/D, vai P/ D1+D2

D vai F, vai D1+D2

Image 169

P

Līkumgaismas papildu gaismas avots(-i) vai LED modulis(-ļi)

| 4. | D+F vai D1+D2 +F






  Līkumgaismas papildu gaismas avots(-i) vai LED modulis(-ļi) | |
| --- | --- | --- |
| D vai D1+D2 |
| F |
| |

4.

D+F vai D1+D2 +F

Līkumgaismas papildu gaismas avots(-i) vai LED modulis(-ļi)

Image 170

D vai D1+D2

F

| 5. | D/F vai D1+D2/F






  D vai D1+D2 | |
| --- | --- | --- |
| F |
| Līkumgaismas papildu gaismas avots(-i) vai LED modulis(-ļi) |
| |

5.

D/F vai D1+D2/F

D vai D1+D2

Image 171

F

Līkumgaismas papildu gaismas avots(-i) vai LED modulis(-ļi)

| 6. | P/D+F vai P/D1+D2+F






  F | |
| --- | --- | --- |
| D vai D1+D2 |
| P |
| Līkumgaismas papildu gaismas avots(-i) vai LED modulis(-ļi) |
| |

6.

P/D+F vai P/D1+D2+F

F

Image 172

D vai D1+D2

P

Līkumgaismas papildu gaismas avots(-i) vai LED modulis(-ļi)

| 7. | P+D/F vai P+D1+D2/F






  F | |
| --- | --- | --- |
| D vai D1+D2 |
| P |
| Līkumgaismas papildu gaismas avots(-i) vai LED modulis(-ļi) |
| |

7.

P+D/F vai P+D1+D2/F

F

Image 173

D vai D1+D2

P

Līkumgaismas papildu gaismas avots(-i) vai LED modulis(-ļi)

| 8. | P/D/F vai P/D1+D2/F






  F | |
| --- | --- | --- |
| D vai D1+D2 |
| P |
| Līkumgaismas papildu gaismas avots(-i) vai LED modulis(-ļi) |
| |

8.

P/D/F vai P/D1+D2/F

F

Image 174

D vai D1+D2

P

Līkumgaismas papildu gaismas avots(-i) vai LED modulis(-ļi)

7. pielikums – 2. papildinājums

Testa maisījums netīra galvenā luktura testam

1.   IERĪCĒM AR STIKLA ĀRĒJO LĒCU

Uz ierīces uzklājamā ūdens un piesārņojošās vielas maisījuma sastāvs ir:

| (a) | 9 masas daļas kvarca smilšu ar daļiņas izmēru ir 0–100 μm; |
| --- | --- |

(a)

9 masas daļas kvarca smilšu ar daļiņas izmēru ir 0–100 μm;

| (b) | 1 masas daļas augu izcelsmes ogļu putekļi no dižskābarža koksnes ar daļiņas izmēru 0–100 μm; |
| --- | --- |

(b)

1 masas daļas augu izcelsmes ogļu putekļi no dižskābarža koksnes ar daļiņas izmēru 0–100 μm;

| (c) | 0,2 masas daļas NaCMC (6); un |
| --- | --- |

(c)

0,2 masas daļas NaCMC (6); un

| (d) | 5 masas daļas nātrija hlorīda (99 procentu tīrības pakāpe); |
| --- | --- |

(d)

5 masas daļas nātrija hlorīda (99 procentu tīrības pakāpe);

| (e) | atbilstošs daudzums destilēta ūdens, kura vadītspēja ir ≤ 1 mS/m. |
| --- | --- |

(e)

atbilstošs daudzums destilēta ūdens, kura vadītspēja ir ≤ 1 mS/m.

Maisījums nedrīkst būt vecāks par 14 dienām.

2.   IERĪCĒM AR PLASTMASAS ĀRĒJO LĒCU

Uz ierīces uzklājamā ūdens un piesārņojošās vielas maisījuma sastāvs ir:

| (a) | 9 masas daļas kvarca smilšu ar daļiņas izmēru ir 0–100 μm; |
| --- | --- |

(a)

9 masas daļas kvarca smilšu ar daļiņas izmēru ir 0–100 μm;

| (b) | 1 masas daļas augu izcelsmes ogļu putekļi no dižskābarža koksnes ar daļiņas izmēru 0–100 μm; |
| --- | --- |

(b)

1 masas daļas augu izcelsmes ogļu putekļi no dižskābarža koksnes ar daļiņas izmēru 0–100 μm;

| (c) | 0,2 masas daļas NaCMC;  (6) un |
| --- | --- |

(c)

0,2 masas daļas NaCMC;  (6) un

| (d) | 5 masas daļas nātrija hlorīda (99 procentu tīrības pakāpe); |
| --- | --- |

(d)

5 masas daļas nātrija hlorīda (99 procentu tīrības pakāpe);

| (e) | 13 masas daļas destilēta ūdens ar elektrovadītspēju ≤ 1 mS/m; un |
| --- | --- |

(e)

13 masas daļas destilēta ūdens ar elektrovadītspēju ≤ 1 mS/m; un

| (f) | 2 ± 1 pilieni virsmaktīvas vielas (7). |
| --- | --- |

(f)

2 ± 1 pilieni virsmaktīvas vielas (7).

Maisījums nedrīkst būt vecāks kā 14 dienas.

---

(1)  Testa grafiku skatīt 7. pielikuma 1. papildinājumā.

1

(2)  Ja testējamais galvenais lukturis ietver signāllukturus, tad testa laikā signāllukturiem ir jābūt ieslēgtiem, izņemot dienas gaitas lukturi. Virzienrādītājam ir jābūt ieslēgtam mirgošanas režīmā, kur ieslēgta un izslēgta stāvokļa ilgums ir aptuveni viens pret vienu;

2

(3)  Ja, galveno lukturi mirkšķinot, vienlaikus tiek ieslēgti papildu gaismas avoti, to neuzskata par gaismas avotu normālu izmantošanu;

3

(4)  Jāņem vērā apgaismes funkciju visus gaismas avotus, izņemot 3. zemsvītras piezīmē minētos, pat ja nav prasīta apstiprināšana atbilstīgi šiem noteikumiem.

4

(5)  W klases tuvo gaismu, ja tāda ir, neņem vērā apgaismes vienībām, kas nodrošina jebkuras citas klases tuvo gaismu vai citu apgaismes funkciju, vai to veido.

5

(6)  NaCMC reprezentē karboksimetilcelulozes nātrija sāli, ko parasti dēvē par CMC. NaCMC, ko izmanto netīrumu maisījumā, aizvietošanas pakāpei (DS) jābūt 0,6-0,7, un viskozitātei jābūt 200–300 cP 2 procentu šķīdumā pie 20 °C.

6

CMC

(7)  Daudzuma pielaides iemesls ir nepieciešamība iegūt netīrumus, kas pareizi uzklājas uz visām plastmasas lēcām.

7

---

8. PIELIKUMS

Prasības plastmasas materiāla lēcu saturošām ceļa apgaismojuma ierīcēm (izņemot pagriešanās gaismas lukturus) – lēcu vai materiāla paraugu testēšana

1.   VISPĀRĪGAS ADMINISTRATĪVĀS PRASĪBAS

| 1.1. | Pamatojoties uz šo pielikumu, sastāda testa ziņojumu, kas aptver testu un testa rezultātus, kas turpmāk aprakstīti 3.1.–3.5. punktā; šo ziņojumu pievieno testa ziņojumam par ierīci, ko ietver apstiprinājuma piemērošana, un tās dokumentācijai.
  Šajā testā izmantoto ceļa apgaismes ierīci norāda testa ziņojumā. |
| --- | --- |

1.1.

Šajā testā izmantoto ceļa apgaismes ierīci norāda testa ziņojumā.

| 1.2. | Katram apstiprinājuma pieteikumam pievieno: |
| --- | --- |

1.2.

| 1.2.1. | plastmasas materiāla, no kura izgatavota lēca, testa vajadzībām: četrpadsmit lēcas; |
| --- | --- |

1.2.1.

| 1.2.1.1. | desmit no šīm lēcām drīkst aizstāt ar desmit materiāla paraugiem vismaz 60 x 80 mm lielumā, kam ir plakana vai izliekta ārējā virsma un pārsvarā plakans (ar liekuma rādiusu ne mazāku kā 300 mm), vismaz 15 x 15 mm liels laukums vidū; |
| --- | --- |

1.2.1.1.

| 1.2.1.2. | katrai šādai lēcai vai materiāla paraugam jābūt izgatavotam ar metodi, ko izmantos masveida ražošanā; |
| --- | --- |

1.2.1.2.

| 1.2.2. | optisku mezglu, ja attiecināms, kuram var piestiprināt lēcas saskaņā ar ražotāja instrukcijām; |
| --- | --- |

1.2.2.

| 1.2.3. | lai testētu gaismas caurlaidīgo, no plastmasas izgatavoto sastāvdaļu noturību pret ultravioleto (UV) starojumu no galvenā luktura iekšpusē esošajiem LED moduļiem:
  vienu katra attiecīgā materiāla paraugu, kuru izmanto ceļa apgaismes ierīcē, vai vienu ceļa apgaismes ierīces paraugu, kurš tos satur. Katra materiāla paraugam jābūt tāda paša izskata un virsmas apstrādes, ja tāda ir, kādu paredzēts lietot apstiprināmajam galvenajam lukturim.
  Iekšējo materiālu UV-noturības testēšana pret gaismas avota starojumu nav nepieciešama, ja lieto vienīgi maza UV starojuma LED moduļus, kā noteikts 9. pielikumā, vai ja tiek lietoti līdzekļi ierīces attiecīgo sastāvdaļu aizsegšanai no UV starojuma, piem., ar stikla filtri. |
| --- | --- |

1.2.3.

vienu katra attiecīgā materiāla paraugu, kuru izmanto ceļa apgaismes ierīcē, vai vienu ceļa apgaismes ierīces paraugu, kurš tos satur. Katra materiāla paraugam jābūt tāda paša izskata un virsmas apstrādes, ja tāda ir, kādu paredzēts lietot apstiprināmajam galvenajam lukturim.

Iekšējo materiālu UV-noturības testēšana pret gaismas avota starojumu nav nepieciešama, ja lieto vienīgi maza UV starojuma LED moduļus, kā noteikts 9. pielikumā, vai ja tiek lietoti līdzekļi ierīces attiecīgo sastāvdaļu aizsegšanai no UV starojuma, piem., ar stikla filtri.

2.   VISPĀRĪGAS PRASĪBAS

| 2.1. | Atbilstīgi šo noteikumu 1.2. punktam iesniegtajiem paraugiem jāatbilst 3.1. līdz 3.6. punktā norādītajām prasībām. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Abiem nokomplektētu ceļa apgaismes ierīču ar plastikāta lēcām paraugiem, kuri iesniegti atbilstīgi šo noteikumu 3.1.3.4. punktam, ir jāatbilst 3.7. punktā norādītajām prasībām attiecībā uz lēcu materiālu. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Paraugus (plastmasas materiāla lēcas vai materiāla paraugus) kopā ar optisko mezglu, kurā tos paredzēts uzstādīt (kad attiecināms), pakļauj apstiprināšanas testiem A8-1. tabulā norādītajā hronoloģiskajā secībā. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Tomēr, ja luktura ražotājs var pierādīt, ka ražojums jau ir izturējis 3.1. līdz 3.5. punktā noteiktos testus vai līdzvērtīgus testus atbilstoši citiem noteikumiem, šādus testus nav nepieciešams atkārtot; obligāti ir tikai A8-2. tabulā norādītie testi. |
| --- | --- |

2.4.

3.   SPECIFISKA TESTA PRASĪBAS

| 3.1. | Noturība pret temperatūras izmaiņām |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Trīs jaunus paraugus (lēcas) pakļauj pieciem temperatūras un mitruma izmaiņu cikliem (RH = relatīvais mitrums) saskaņā ar šādu programmu:






  a) | 3 stundas 40 °C ± 2 °C un 85-95 procentu RH; |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

a)

3 stundas 40 °C ± 2 °C un 85-95 procentu RH;

| b) | 1 stunda 23 °C ± 5 °C un 60-75 procentu RH; |
| --- | --- |

b)

1 stunda 23 °C ± 5 °C un 60-75 procentu RH;

| c) | 15 stundas -30 °C ± 2 °C; |
| --- | --- |

c)

15 stundas -30 °C ± 2 °C;

| d) | 1 stunda 23 °C ± 5 °C un 60-75 procentu RH; |
| --- | --- |

d)

1 stunda 23 °C ± 5 °C un 60-75 procentu RH;

| e) | 3 stundas 80 °C ± 2 °C; |
| --- | --- |

e)

3 stundas 80 °C ± 2 °C;

| f) | 1 stunda 23 °C ± 5 °C un 60-75 procentu RH. |
| --- | --- |

f)

1 stunda 23 °C ± 5 °C un 60-75 procentu RH.

Pirms šā testa paraugus vismaz četras stundas notur 23 °C ± 5 °C temperatūrā un 60–75 procentu RH.

| Piezīme. | Vienas stundas laikposmiem 23 °C ± 5 °C temperatūrā jāietver pārejas laiks no vienas temperatūras uz otru, kas vajadzīgs, lai novērstu termiskā trieciena efektu. |
| --- | --- |

Piezīme.

| 3.1.2. | Fotometriskie mērījumi |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.2.1. | Paraugu fotometriskos mērījumus veic pirms un pēc testa. |
| --- | --- |

3.1.2.1.

| 3.1.2.2. | Šos mērījumus veic, izmantojot standarta (etalona) gaismas avotu un/vai LED moduli(-ļus), vai, ja attiecināms, ar standarta lokizlādes gaismas avotu, kāds ir ceļa apgaismes ierīcē, šādos punktos:






  a) | A, B un D klases gadījumā:






  — | B 50 L un 50 R – tuvajai gaismai (B 50 R un 50 L, ja galvenie lukturi ir paredzēti kreisās puses satiksmei); |
| --- | --- | --- | --- |

3.1.2.2.

a)

A, B un D klases gadījumā:

—

B 50 L un 50 R – tuvajai gaismai (B 50 R un 50 L, ja galvenie lukturi ir paredzēti kreisās puses satiksmei);

| — | Imax – tālajai gaismai; |
| --- | --- |

—

Imax – tālajai gaismai;

| b) | AFS gadījumā:






  — | B50L un 50V – C klases tuvās gaismas apgaismojumam; |
| --- | --- | --- |

b)

AFS gadījumā:

—

B50L un 50V – C klases tuvās gaismas apgaismojumam;

| — | Imax – sistēmas tālajai gaismai; |
| --- | --- |

—

Imax – sistēmas tālajai gaismai;

| c) | BS, CS, DS un ES klases gadījumā:






  — | B 50, 50 L un 50 R – BS klases galvenajam lukturim, 0,86D/3,5R, 0,86D/3,5L, 0,50U/1,5L un 1,5R – CS, DS un ES klases galvenajiem lukturiem tuvajai gaismai vai tuvās/tālās gaismas lukturim; |
| --- | --- | --- |

c)

BS, CS, DS un ES klases gadījumā:

—

B 50, 50 L un 50 R – BS klases galvenajam lukturim, 0,86D/3,5R, 0,86D/3,5L, 0,50U/1,5L un 1,5R – CS, DS un ES klases galvenajiem lukturiem tuvajai gaismai vai tuvās/tālās gaismas lukturim;

| — | Imax – tālās gaismas luktura tālajai gaismai vai tuvās/tālās gaismas lukturim; |
| --- | --- |

—

Imax – tālās gaismas luktura tālajai gaismai vai tuvās/tālās gaismas lukturim;

| d) | Priekšējo miglas lukturu gadījumā:






  — | V-V līnijas un 6. līnijas krustpunktā un |
| --- | --- | --- |

d)

Priekšējo miglas lukturu gadījumā:

—

V-V līnijas un 6. līnijas krustpunktā un

| — | V-V līnijas un 4. līnijas krustpunktā. |
| --- | --- |

—

V-V līnijas un 4. līnijas krustpunktā.

| 3.1.2.3. | Rezultāti
  Atšķirība starp katra parauga izmērītajiem fotometriskajiem lielumiem pirms un pēc testa nedrīkst atšķirties par vairāk kā 10 procentiem, ieskaitot pielaides fotometrijas procedūrā. |
| --- | --- |

3.1.2.3.

Atšķirība starp katra parauga izmērītajiem fotometriskajiem lielumiem pirms un pēc testa nedrīkst atšķirties par vairāk kā 10 procentiem, ieskaitot pielaides fotometrijas procedūrā.

| 3.2. | Noturība pret atmosfēras un ķīmisko vielu iedarbību |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Noturība pret atmosfēras vielām
  Trīs jaunus paraugus (lēcas vai materiāla paraugus) pakļauj starojumam no avota, kura enerģijas spektrālais sadalījums ir līdzīgs kā melnam ķermenim temperatūrā starp 5 500 K un 6 000 K. Starp avotu un paraugiem novieto piemērotus filtrus, lai iespējami samazinātu starojumu ar viļņa garumu mazāku nekā 295 nm un lielāku nekā 2 500 nm. Paraugus pakļauj apstarošanai ar enerģiju 1 200 W/m2 ± 200 W/m2 uz tādu laikposmu, ka to saņemtā starojuma enerģija ir vienāda ar 4 500 MJ/m2 ± 200 MJ/m2. Ietvērumā izmērītajai temperatūrai uz melna paneļa, kas novietots vienā līmenī ar paraugiem, jābūt 50 °C ± 5 °C. Lai nodrošinātu vienmērīgu apstarošanu, paraugiem jārotē ap starojuma avotu ar ātrumu starp 1 un 5 1/min.
  Paraugus apsmidzina ar destilētu ūdeni, kura vadītspēja 23 °C ± 5 °C temperatūrā ir mazāka nekā 1 mS/m, ievērojot šādu ciklu:
  apsmidzināšana: 5 minūtes; žāvēšana: 25 minūtes. |
| --- | --- |

3.2.1.

Trīs jaunus paraugus (lēcas vai materiāla paraugus) pakļauj starojumam no avota, kura enerģijas spektrālais sadalījums ir līdzīgs kā melnam ķermenim temperatūrā starp 5 500 K un 6 000 K. Starp avotu un paraugiem novieto piemērotus filtrus, lai iespējami samazinātu starojumu ar viļņa garumu mazāku nekā 295 nm un lielāku nekā 2 500 nm. Paraugus pakļauj apstarošanai ar enerģiju 1 200 W/m2 ± 200 W/m2 uz tādu laikposmu, ka to saņemtā starojuma enerģija ir vienāda ar 4 500 MJ/m2 ± 200 MJ/m2. Ietvērumā izmērītajai temperatūrai uz melna paneļa, kas novietots vienā līmenī ar paraugiem, jābūt 50 °C ± 5 °C. Lai nodrošinātu vienmērīgu apstarošanu, paraugiem jārotē ap starojuma avotu ar ātrumu starp 1 un 5 1/min.

Paraugus apsmidzina ar destilētu ūdeni, kura vadītspēja 23 °C ± 5 °C temperatūrā ir mazāka nekā 1 mS/m, ievērojot šādu ciklu:

apsmidzināšana: 5 minūtes; žāvēšana: 25 minūtes.

| 3.2.2. | Noturība pret ķīmiskām vielām
  Kad ir veikts 3.2.1. punktā aprakstītais tests un 3.2.3.1. punktā aprakstītais mērījums, šo trīs paraugu ārējo virsmu apstrādā, kā aprakstīts 3.2.2.2. punktā, ar 3.2.2.1. punktā noteikto maisījumu. |
| --- | --- |

3.2.2.

Kad ir veikts 3.2.1. punktā aprakstītais tests un 3.2.3.1. punktā aprakstītais mērījums, šo trīs paraugu ārējo virsmu apstrādā, kā aprakstīts 3.2.2.2. punktā, ar 3.2.2.1. punktā noteikto maisījumu.

| 3.2.2.1. | Testa maisījums
  Testa maisījums sastāv no 61,5 procentiem n-heptāna, 12,5 procentiem toluola, 7,5 procentiem etiltetrahlorīda, 12,5 procentiem trihloretilēna un 6 procentiem ksilola (tilpuma procenti). |
| --- | --- |

3.2.2.1.

Testa maisījums sastāv no 61,5 procentiem n-heptāna, 12,5 procentiem toluola, 7,5 procentiem etiltetrahlorīda, 12,5 procentiem trihloretilēna un 6 procentiem ksilola (tilpuma procenti).

| 3.2.2.2. | Testa maisījuma uzklāšana
  Līdz piesātinājumam piesūcina kokvilnas drānu (atbilstoši ISO 105) ar 3.2.2.1. punktā noteikto maisījumu un tad 10 sekunžu laikā sāk to klāt uz parauga ārējās virsmas ar spiedienu 50 N/cm2, kas atbilst 100 N spēkam uz 14 × 14 mm testa virsmas laukumu, un to turpina darīt 10 minūtes.
  Šajā 10 minūšu laikposmā drānas gabalu atkārtoti piesūcina ar maisījumu tā, lai uzklātā šķidruma sastāvs būtu nepārtraukti identisks testa maisījumam noteiktajam.
  Uzklāšanas laikposmā drīkst kompensēt paraugam pielikto spiedienu, lai novērstu tā radītu plaisu izraisīšanu. |
| --- | --- |

3.2.2.2.

Līdz piesātinājumam piesūcina kokvilnas drānu (atbilstoši ISO 105) ar 3.2.2.1. punktā noteikto maisījumu un tad 10 sekunžu laikā sāk to klāt uz parauga ārējās virsmas ar spiedienu 50 N/cm2, kas atbilst 100 N spēkam uz 14 × 14 mm testa virsmas laukumu, un to turpina darīt 10 minūtes.

Šajā 10 minūšu laikposmā drānas gabalu atkārtoti piesūcina ar maisījumu tā, lai uzklātā šķidruma sastāvs būtu nepārtraukti identisks testa maisījumam noteiktajam.

Uzklāšanas laikposmā drīkst kompensēt paraugam pielikto spiedienu, lai novērstu tā radītu plaisu izraisīšanu.

| 3.2.2.3. | Tīrīšana
  Kad testa maisījuma uzklāšana ir pabeigta, paraugus žāvē atklātā gaisā un tad nomazgā ar 3.4.1. punktā aprakstīto šķīdumu (noturība pret mazgāšanas līdzekļiem) 23 °C ± 5 °C temperatūrā.
  Pēc tam paraugus rūpīgi noskalo ar destilētu ūdeni, kas nesatur vairāk kā 0,2 procentus piemaisījumu, 23 °C ± 5 °C temperatūrā un tad noslauka ar mīkstu drānu. |
| --- | --- |

3.2.2.3.

Kad testa maisījuma uzklāšana ir pabeigta, paraugus žāvē atklātā gaisā un tad nomazgā ar 3.4.1. punktā aprakstīto šķīdumu (noturība pret mazgāšanas līdzekļiem) 23 °C ± 5 °C temperatūrā.

Pēc tam paraugus rūpīgi noskalo ar destilētu ūdeni, kas nesatur vairāk kā 0,2 procentus piemaisījumu, 23 °C ± 5 °C temperatūrā un tad noslauka ar mīkstu drānu.

| 3.2.3. | Rezultāti |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.3.1. | Pēc noturības pret atmosfēras vielām testa uz paraugu ārējās virsmas nedrīkst būt plaisu, skrāpējumu, atlobījumu un deformāciju, un vidējā caurlaidības izmaiņa

  , izmērīta trim paraugiem atbilstoši šā pielikuma 2. papildinājumā aprakstītajai procedūrai, nedrīkst pārsniegt 0,020 (Δtm < 0,020). |
| --- | --- |

3.2.3.1.

| 3.2.3.2. | Pēc noturības pret ķīmiskām vielām testa paraugiem nedrīkst būt nekādu ķīmisku traipu, kas varētu radīt plūsmas izkliedes izmaiņas, kuru vidējā novirze

  , izmērīta trim paraugiem atbilstoši šā pielikuma 2. papildinājumā aprakstītajai procedūrai, nedrīkst pārsniegt 0,020 (Δdm < 0,020). |
| --- | --- |

3.2.3.2.

| 3.3. | Izturība pret gaismas avota starojumiem
  Ja nepieciešams, veic šādu testu.
  Ceļa apgaismes ierīces katras gaismu caurlaidīgās plastmasas sastāvdaļas plakanus paraugus pakļauj gaismas avota(-u) gaismas iedarbībai. Šo paraugu tādiem parametriem kā leņķi un attālumi jābūt tādiem pašiem kā ceļa apgaismes ierīcē. Šiem paraugiem ir jābūt tādas pašas krāsas un ar tādu pašu virsmas apstrādi, ja tāda ir, kā ceļa apgaismes ierīces daļām.
  Pēc 1 500 stundu nepārtrauktas darbības cauri izlaistās gaismas kolorimetriskajām prasībām jābūt ievērotām ar jaunu gaismas avotu, un parauga virsmām ir jābūt bez plaisām, skrāpējumiem, izdrupumiem vai deformācijām.
  Iekšējo materiālu UV-noturības testēšana pret gaismas avota starojumu nav nepieciešama, ja lieto ANO Noteikumiem Nr. 37 atbilstošus gaismas avotus un/vai maza UV starojuma lokizlādes gaismas avotus un/vai maza UV starojuma LED moduļus, vai ja ir lietoti līdzekļi attiecīgu sistēmas sastāvdaļu aizsegšanai pret UV starojumu, piem., stikla filtri. |
| --- | --- |

3.3.

Ja nepieciešams, veic šādu testu.

Ceļa apgaismes ierīces katras gaismu caurlaidīgās plastmasas sastāvdaļas plakanus paraugus pakļauj gaismas avota(-u) gaismas iedarbībai. Šo paraugu tādiem parametriem kā leņķi un attālumi jābūt tādiem pašiem kā ceļa apgaismes ierīcē. Šiem paraugiem ir jābūt tādas pašas krāsas un ar tādu pašu virsmas apstrādi, ja tāda ir, kā ceļa apgaismes ierīces daļām.

Pēc 1 500 stundu nepārtrauktas darbības cauri izlaistās gaismas kolorimetriskajām prasībām jābūt ievērotām ar jaunu gaismas avotu, un parauga virsmām ir jābūt bez plaisām, skrāpējumiem, izdrupumiem vai deformācijām.

Iekšējo materiālu UV-noturības testēšana pret gaismas avota starojumu nav nepieciešama, ja lieto ANO Noteikumiem Nr. 37 atbilstošus gaismas avotus un/vai maza UV starojuma lokizlādes gaismas avotus un/vai maza UV starojuma LED moduļus, vai ja ir lietoti līdzekļi attiecīgu sistēmas sastāvdaļu aizsegšanai pret UV starojumu, piem., stikla filtri.

| 3.4. | Noturība pret mazgāšanas līdzekļiem un ogļūdeņražiem |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | Noturība pret mazgāšanas līdzekļiem
  Trīs paraugu ārējās virsmas (lēcu vai materiāla paraugu) uzsilda līdz 50 °C ± 5 °C un tad uz piecām minūtēm iegremdē maisījumā, kas tiek turēts 23 °C ± 5 °C un sastāv no 99 daļām destilēta ūdens ar ne vairāk kā 0,02 procentiem piemaisījumu un vienas daļas alkilarila sulfonāta.
  Testa beigās paraugus izžāvē 50 °C ± 5 °C. Paraugu virsmas notīra ar mitru drānu. |
| --- | --- |

3.4.1.

Trīs paraugu ārējās virsmas (lēcu vai materiāla paraugu) uzsilda līdz 50 °C ± 5 °C un tad uz piecām minūtēm iegremdē maisījumā, kas tiek turēts 23 °C ± 5 °C un sastāv no 99 daļām destilēta ūdens ar ne vairāk kā 0,02 procentiem piemaisījumu un vienas daļas alkilarila sulfonāta.

Testa beigās paraugus izžāvē 50 °C ± 5 °C. Paraugu virsmas notīra ar mitru drānu.

| 3.4.2. | Noturība pret ogļūdeņražiem
  Trīs paraugu ārējās virsmas tad vienu minūti viegli berž ar kokvilnas drānu, kas samērcēta šķīdumā, kurš sastāv no 70 procentiem n-heptāna un 30 procentiem toluola (tilpuma procenti), un pēc tam nožāvē brīvā gaisā. |
| --- | --- |

3.4.2.

Trīs paraugu ārējās virsmas tad vienu minūti viegli berž ar kokvilnas drānu, kas samērcēta šķīdumā, kurš sastāv no 70 procentiem n-heptāna un 30 procentiem toluola (tilpuma procenti), un pēc tam nožāvē brīvā gaisā.

| 3.4.3. | Rezultāti
  Kad ir secīgi pabeigti abi iepriekš minētie testi, caurlaidības izmaiņu vidējā vērtība

  , izmērīta trim paraugiem saskaņā ar 2. papildinājumā aprakstīto procedūru, nedrīkst pārsniegt 0,010 (Δtm < 0,010). |
| --- | --- |

3.4.3.

Kad ir secīgi pabeigti abi iepriekš minētie testi, caurlaidības izmaiņu vidējā vērtība
  Image 177
  , izmērīta trim paraugiem saskaņā ar 2. papildinājumā aprakstīto procedūru, nedrīkst pārsniegt 0,010 (Δtm < 0,010).

| 3.5. | Noturība pret mehānisku nolietošanos |
| --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | Mehāniskās nolietošanās metode
  Trīs jaunu paraugu (lēcu) ārējo virsmu pakļauj vienmērīgas mehāniskās nolietošanas testam, izmantojot 3. papildinājumā aprakstīto metodi. |
| --- | --- |

3.5.1.

Trīs jaunu paraugu (lēcu) ārējo virsmu pakļauj vienmērīgas mehāniskās nolietošanas testam, izmantojot 3. papildinājumā aprakstīto metodi.

| 3.5.2. | Rezultāti
  Izmaiņas pēc testa: | gaismas caurlaidības:

  , |
| --- | --- | --- |

3.5.2.

Izmaiņas pēc testa:

gaismas caurlaidības:
  Image 178
  ,

| | un izkliedes:

  , |
| --- | --- |

un izkliedes:
  Image 179
  ,

mēra 1.2.1.1. punktā noteiktajā laukumā saskaņā ar 2. papildinājumā aprakstīto procedūru. Trīs paraugu vidējai vērtībai jābūt tādai, ka:

| | Δtm < 0,100; |
| --- | --- |

Δtm < 0,100;

| | Δdm < 0,050. |
| --- | --- |

Δdm < 0,050.

| 3.6. | Pārklājumu, ja tādi ir, noturības tests |
| --- | --- |

3.6.

| 3.6.1. | Parauga sagatavošana
  Lēcas pārklājuma zonā, 20 mm × 20 mm laukumā ar žileti vai adatu izdara iegriezumus aptuveni 2 mm × 2 mm tīkla formā. Spiedienam uz žileti vai adatu jābūt tik lielam, lai pārgrieztu vismaz pārklājumu. |
| --- | --- |

3.6.1.

Lēcas pārklājuma zonā, 20 mm × 20 mm laukumā ar žileti vai adatu izdara iegriezumus aptuveni 2 mm × 2 mm tīkla formā. Spiedienam uz žileti vai adatu jābūt tik lielam, lai pārgrieztu vismaz pārklājumu.

| 3.6.2. | Testa apraksts
  Ņem līmlentu, kuras pielipšanas spēks ir 2 N/(platuma cm) ±20 procenti, mērīts 4. papildinājumā norādītajos standartizētajos apstākļos. Šo līmlentu, kurai jābūt vismaz 25 mm platai, spiež vismaz piecas minūtes pret virsmu, kas sagatavota, kā norādīts 3.6.1. punktā.
  Tad līmlentes galu slogo tā, lai pielipšanas spēks pie attiecīgās virsmas būtu līdzsvarā ar šai virsmai perpendikulāru spēku. Tad lentu norauj ar konstantu ātrumu 1,5 m/s ± 0,2 m/s. |
| --- | --- |

3.6.2.

Ņem līmlentu, kuras pielipšanas spēks ir 2 N/(platuma cm) ±20 procenti, mērīts 4. papildinājumā norādītajos standartizētajos apstākļos. Šo līmlentu, kurai jābūt vismaz 25 mm platai, spiež vismaz piecas minūtes pret virsmu, kas sagatavota, kā norādīts 3.6.1. punktā.

Tad līmlentes galu slogo tā, lai pielipšanas spēks pie attiecīgās virsmas būtu līdzsvarā ar šai virsmai perpendikulāru spēku. Tad lentu norauj ar konstantu ātrumu 1,5 m/s ± 0,2 m/s.

| 3.6.3. | Rezultāti
  Laukumā ar tīklojumu nedrīkst būt vērā ņemami bojājumi. Ir pieļaujami bojājumi tīklojuma krustpunktos vai iegriezumu malās ar nosacījumu, ka bojātais laukums nepārsniedz 15 procentus no laukuma ar tīklojumu. |
| --- | --- |

3.6.3.

Laukumā ar tīklojumu nedrīkst būt vērā ņemami bojājumi. Ir pieļaujami bojājumi tīklojuma krustpunktos vai iegriezumu malās ar nosacījumu, ka bojātais laukums nepārsniedz 15 procentus no laukuma ar tīklojumu.

| 3.7. | Nokomplektētas ceļa apgaismes ierīces ar plastmasas materiāla lēcu testi |
| --- | --- |

3.7.

| 3.7.1. | Lēcas virsmas noturība pret mehānisku nolietošanos |
| --- | --- |

3.7.1.

| 3.7.1.1. | Testi
  Parauga Nr. 1 lēcu pakļauj 3.5.1. punktā aprakstītajam testam. |
| --- | --- |

3.7.1.1.

Parauga Nr. 1 lēcu pakļauj 3.5.1. punktā aprakstītajam testam.

| 3.7.1.2. | Rezultāti |
| --- | --- |

3.7.1.2.

| 3.7.1.2.1 | A, B un D klases un AFS gadījumā galveno lukturu fotometrisko mērījumu, kas veikti saskaņā ar šiem noteikumiem, rezultāti pēc testa nedrīkst pārsniegt:






  a) | maksimālās vērtības, kādas atļautas punktā B 50 L un HV, par vairāk nekā 30 procentiem, un nedrīkst būt par vairāk nekā 10 procentiem mazākas kā minimālās vērtības, kādas atļautas punktā 75 R (ja galvenie lukturi paredzēti kreisās puses satiksmei, ņem vērā punktu B 50 R, HV un 75 L), |
| --- | --- | --- |

3.7.1.2.1

a)

maksimālās vērtības, kādas atļautas punktā B 50 L un HV, par vairāk nekā 30 procentiem, un nedrīkst būt par vairāk nekā 10 procentiem mazākas kā minimālās vērtības, kādas atļautas punktā 75 R (ja galvenie lukturi paredzēti kreisās puses satiksmei, ņem vērā punktu B 50 R, HV un 75 L),

vai

| b) | nedrīkst būt par vairāk kā 10 procentiem mazāki kā atļautās minimālās vērtības HV punktā, ja galvenais lukturis izstaro tikai tālo gaismu. |
| --- | --- |

b)

nedrīkst būt par vairāk kā 10 procentiem mazāki kā atļautās minimālās vērtības HV punktā, ja galvenais lukturis izstaro tikai tālo gaismu.

| 3.7.1.2.2. | BS, CS, DS un ES klases gadījumā galveno lukturu fotometrisko mērījumu, kas veikti saskaņā ar šiem noteikumiem, rezultāti pēc testa nedrīkst pārsniegt:






  a) | maksimālās vērtības, kādas atļautas punktā HV, par vairāk kā 30 procentiem, un nedrīkst būt par vairāk nekā 10 procentiem mazākas kā atļautās minimālās vērtības, kādas BS klases galvenajam lukturim noteiktas punktā 50 L un 50 R, CS, DS un ES klases galvenajam lukturim – punktā 0,86D/3,5R, 0,86D/3,5L; |
| --- | --- | --- |

3.7.1.2.2.

a)

maksimālās vērtības, kādas atļautas punktā HV, par vairāk kā 30 procentiem, un nedrīkst būt par vairāk nekā 10 procentiem mazākas kā atļautās minimālās vērtības, kādas BS klases galvenajam lukturim noteiktas punktā 50 L un 50 R, CS, DS un ES klases galvenajam lukturim – punktā 0,86D/3,5R, 0,86D/3,5L;

vai

| b) | nedrīkst būt par vairāk kā 10 procentiem mazāki kā atļautās minimālās vērtības HV punktā, ja galvenais lukturis izstaro tikai tālo gaismu. |
| --- | --- |

b)

nedrīkst būt par vairāk kā 10 procentiem mazāki kā atļautās minimālās vērtības HV punktā, ja galvenais lukturis izstaro tikai tālo gaismu.

| 3.7.1.2.3. | Miglas lukturu gadījumā fotometrisko mērījumu, kas noteikti 2. un 5. līnijai, rezultāti pēc testa nedrīkst pārsniegt atļautās maksimālās vērtības par vairāk kā 30 procentiem. |
| --- | --- |

3.7.1.2.3.

| 3.7.2. | Pārklājumu, ja tādi ir, noturības tests
  Parauga Nr. 2. lēcu pakļauj 3.6. punktā aprakstītajam testam. |
| --- | --- |

3.7.2.

Parauga Nr. 2. lēcu pakļauj 3.6. punktā aprakstītajam testam.

4.   RAŽOŠANAS ATBILSTĪBAS VERIFIKĀCIJA

| 4.1. | Attiecībā uz lēcu izgatavošanā izmantotajiem materiāliem sērijveida ceļa apgaismes ierīces vai uzstādīšanas vienības atzīst par atbilstošām šiem noteikumiem, ja: |
| --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | pēc noturības testiem pret ķīmiskām vielām, mazgāšanas līdzekļiem un ogļūdeņražiem uz paraugu ārējās virsmas ar neapbruņotu aci nav saskatāmas plaisas, atlobījumi vai deformācijas (sk. 3.2.2., 3.4.1. un 3.4.2. punktu); |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | pēc 3.7.1.1. punktā aprakstītā testa fotometriskās vērtības 3.7.1.2. punktā minētajos mērījumu punktos atrodas šajos noteikumos ražošanas atbilstībai noteiktajās robežās. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.2. | Ja testu rezultāti neatbilst prasībām, testus atkārto ar citu nejauši izvēlētu ceļa apgaismes ierīču paraugu. |
| --- | --- |

4.2.

8. pielikums – 1. papildinājums

Materiālu testu hronoloģiskā secība

A.   Plastmasas materiālu testi (lēcas vai materiāla paraugi, kas iesniegti atbilstīgi 1.2. punktam)

A8-1. tabula

Materiālu testu hronoloģiskā secība

| Paraugi | Lēcas vai materiāla paraugi | Lēcas |
| --- | --- | --- |
| Testi | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| Daļēja fotometrija | | | | | | | | | | | X | X | X | |
| Temperatūras izmaiņa | | | | | | | | | | | X | X | X | |
| Daļēja fotometrija | | | | | | | | | | | X | X | X | |
| Caurlaidības mērījumi | X | X | X | X | X | X | X | X | X | | | | | |
| Izkliedes mērījums | X | X | X | | | | X | X | X | | | | | |
| Atmosfēras vielas | X | X | X | | | | | | | | | | | |
| Caurlaidības mērījums | X | X | X | | | | | | | | | | | |
| Ķīmiskās vielas | X | X | X | | | | | | | | | | | |
| Izkliedes mērījumi | X | X | X | | | | | | | | | | | |
| Mazgāšanas līdzekļi | | | | X | X | X | | | | | | | | |
| Ogļūdeņraži | | | | X | X | X | | | | | | | | |
| Caurlaidības mērījums | | | | X | X | X | | | | | | | | |
| Nolietošanās | | | | | | | X | X | X | | | | | |
| Caurlaidības mērījums | | | | | | | X | X | X | | | | | |
| Izkliedes mērījums | | | | | | | X | X | X | | | | | |
| Pielipšana | | | | | | | | | | | | | | X |
| Izturība pret gaismas avota starojumiem (*1) | | | | | | | | | | X | | | | |

Paraugi

Lēcas vai materiāla paraugi

Lēcas

Testi

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

13

14

Daļēja fotometrija

X

X

X

Temperatūras izmaiņa

X

X

X

Daļēja fotometrija

X

X

X

Caurlaidības mērījumi

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Izkliedes mērījums

X

X

X

X

X

X

Atmosfēras vielas

X

X

X

Caurlaidības mērījums

X

X

X

Ķīmiskās vielas

X

X

X

Izkliedes mērījumi

X

X

X

Mazgāšanas līdzekļi

X

X

X

Ogļūdeņraži

X

X

X

Caurlaidības mērījums

X

X

X

Nolietošanās

X

X

X

Caurlaidības mērījums

X

X

X

Izkliedes mērījums

X

X

X

Pielipšana

X

Izturība pret gaismas avota starojumiem (*1)

X

A8-2. tabula

Nokomplektētu ierīču, sistēmu vai to daļu testi (iesniegtas atbilstīgi šo noteikumu 3.1.3.4. punktam)

| Testi | Nokomplektētas ierīces, sistēmas vai to daļas |
| --- | --- |
| Parauga Nr. |
| 1 | 2 |
| Nolietošanās | X | |
| Fotometrija | X | |
| Pielipšana | | X |

Testi

Nokomplektētas ierīces, sistēmas vai to daļas

Parauga Nr.

1

2

Nolietošanās

X

Fotometrija

X

Pielipšana

X

8. pielikums – 2. papildinājums

Gaismas izkliedes un caurlaidības mērīšanas metode

1.   IEKĀRTA (sk. A8-I. attēlu)

Kolimatora K gaismas kūli, kura pusnobīde β/2 = 17,4 × 104 rd, ierobežo diafragma Dτ ar 6 mm atvērumu, pret kuru novieto parauga statīvu.

Konverģējoša ahromatiskā lēca L2, koriģēta attiecībā uz sfēriskajām aberācijām, savieno diafragmu Dτ ar uztvērēju R; lēcas L2 diametram ir jābūt tādam, ka tā neiedarbojas kā diafragma uz parauga izkliedēto gaismu konusā ar virsotnes pusleņķi β/2 = 14°.

Gredzenveida diafragmu DD, kuras leņķi αo/2 = 1° un αmax /2 = 12°, novieto lēcas L2 fokālajā plaknē.

Diafragmas necaurspīdīgā centrālā daļa ir nepieciešama, lai aizturētu tieši no gaismas avota plūstošo gaismu. Ir jābūt iespējai izņemt diafragmas centrālo daļu no gaismas kūļa tā, ka tā precīzi atgriežas sākotnējā pozīcijā.

Attālumu L2 Dτ un lēcas L2 fokusa attālumu F2
   (1) izvēlas tādu, ka Dτ attēls pilnīgi nosedz uztvērēju R.

Ja sākotnējā krītošās gaismas plūsma ir 1 000 vienības, katra nolasījuma absolūtajai precizitātei ir jābūt labākai nekā 1 vienība.

Image 180

2.   MĒRĪJUMI

Veic šādus nolasījumus:

A8-3. tabula

Nolasījumi

| Rādījums | Ar paraugu | Ar DD centrālo daļu | Reprezentētais lielums |
| --- | --- | --- | --- |
| T1 | Nr. | Nr. | Krītošās plūsmas sākotnējais nolasījums |
| T2 | Jā
  (pirms testa) | Nr. | Jaunā materiāla cauri laistā plūsma 24° laukā |
| T3 | Jā
  (pēc testa) | Nr. | Testētā materiāla cauri laistā plūsma 24° laukā |
| T4 | Jā
  (pirms testa) | Jā | Jaunā materiāla izkliedētā plūsma |
| T5 | Jā
  (pēc testa) | Jā | Testētā materiāla izkliedētā plūsma |

Rādījums

Ar paraugu

Ar DD centrālo daļu

Reprezentētais lielums

T1

Nr.

Nr.

Krītošās plūsmas sākotnējais nolasījums

T2

Jā

(pirms testa)

Nr.

Jaunā materiāla cauri laistā plūsma 24° laukā

T3

Jā

(pēc testa)

Nr.

Testētā materiāla cauri laistā plūsma 24° laukā

T4

Jā

(pirms testa)

Jā

Jaunā materiāla izkliedētā plūsma

T5

Jā

(pēc testa)

Jā

Testētā materiāla izkliedētā plūsma

8. pielikums – 3. papildinājums

Metode testam ar izsmidzināšanu

1.   TESTA IEKĀRTA

| 1.1. | Smidzinātājs
  Smidzināšanas pistolei jābūt ar 1,3 mm diametra sprauslu, kas nodrošina šķidruma plūsmas ātrumu 0,24 ±0,02 l/minūtē ar 6,0 bāru -0/+0,5 bāri darba spiedienu.
  Šādos darba apstākļos uz nolietošanās testam pakļautās virsmas iegūst izsmidzinājumu 170 mm ± 50 mm diametrā, ja attālums līdz sprauslai ir 380 mm ± 10 mm. |
| --- | --- |

1.1.

Smidzināšanas pistolei jābūt ar 1,3 mm diametra sprauslu, kas nodrošina šķidruma plūsmas ātrumu 0,24 ±0,02 l/minūtē ar 6,0 bāru -0/+0,5 bāri darba spiedienu.

Šādos darba apstākļos uz nolietošanās testam pakļautās virsmas iegūst izsmidzinājumu 170 mm ± 50 mm diametrā, ja attālums līdz sprauslai ir 380 mm ± 10 mm.

| 1.2. | Testa maisījums
  Testa maisījumam jāsastāv no:






  a) | kvarca smiltīm ar cietības skaitli 7 pēc Mora skalas, ar graudu lielumu starp 0 un 0,2 mm un gandrīz normālā sadalījumā un ar leņķisko koeficientu 1,8 līdz 2; |
| --- | --- | --- |

1.2.

Testa maisījumam jāsastāv no:

a)

kvarca smiltīm ar cietības skaitli 7 pēc Mora skalas, ar graudu lielumu starp 0 un 0,2 mm un gandrīz normālā sadalījumā un ar leņķisko koeficientu 1,8 līdz 2;

| b) | ūdens, kura cietība nepārsniedz 205 g/m3, maisījumā, kas satur 25 g smilšu litrā ūdens. |
| --- | --- |

b)

ūdens, kura cietība nepārsniedz 205 g/m3, maisījumā, kas satur 25 g smilšu litrā ūdens.

2.   TESTS

Lukturu lēcu ārējo virsmu vienu vai vairāk nekā vienu reizi pakļauj iepriekš aprakstītās smilšu strūklas iedarbībai. Strūklu virza gandrīz perpendikulāri testējamajai virsmai.

Nolietojumu pārbauda, izmantojot vienu vai vairākus stikla paraugus, ko salīdzināšanai novieto blakus testējamajām lēcām. Maisījumu smidzina, līdz gaismas izkliedes atšķirība uz parauga vai paraugiem, izmērīta ar 2. papildinājumā aprakstīto metodi, ir tāda, ka:

Image 181

Lai pārbaudītu, vai visa testējamā virsma ir nolietojusies vienveidīgi, drīkst izmantot vairākus atskaites paraugus.

8. pielikums – 4. papildinājums

Līmlentes noturības tests

1.   NOLŪKS

Šī metode ļauj standarta apstākļos noteikt līmlentes pielipšanas lineāro spēku uz stikla plāksnes.

2.   PRINCIPS

Mēra spēku, kāds nepieciešams, lai līmlentu atrautu no stikla plāksnes 90° leņķī.

3.   ATMOSFĒRAS APSTĀKĻU SPECIFIKĀCIJA

Apkārtējās vides temperatūrai ir jābūt 23 °C ± 5 °C, un 65 ± 15 procentu RH.

4.   TESTA PARAUGI

Pirms testa līmlentes parauga rulli 24 stundas kondicionē norādītajos atmosfēras apstākļos (sk. 3. punktu).

Testē piecus 400 mm garus paraugus no katra ruļļa. Šos testa paraugus no ruļļa ņem, kad ir atritināti pirmie trīs vijumi.

5.   PROCEDŪRA

Testu veic 3. punktā norādītajos apkārtējās vides apstākļos.

Ņem piecus testa paraugus, radiāli atritinot lentu ar ātrumu aptuveni 300 mm/s, tad 15 sekunžu laikā tos uzklāj šādi.

Lentu pakāpeniski līmē uz stikla plāksnes ar vieglu, gareniski vērstu, berzējošu pirksta kustību bez pārmērīga spiediena tā, lai starp lenti un stikla plāksni nepaliktu gaisa burbuļi.

Salikumu uz 10 minūtēm atstāj norādītajos atmosfēras apstākļos.

Testa paraugu apmēram 25 mm garumā atplēš no plāksnes tādā plaknē, kas perpendikulāra testa parauga asij.

Plāksni nostiprina un atloka atpakaļ lentes brīvo galu 90° leņķī. Spēku pieliek tā, ka dalījuma līnija starp lentu un plāksni ir perpendikulāra šim spēkam un perpendikulāra plāksnei.

Velk, lai atdalītu ar ātrumu 300 mm/s ± 30 mm/s, un reģistrē vajadzīgo spēku.

6.   REZULTĀTI

Piecas iegūtās vērtības sarindo pēc kārtas un par mērījuma rezultātu uzskata vidējo vērtību. Šo vērtību izsaka ņūtonos uz lentas platuma centimetru.

---

(*1)  Šis tests attiecas uz priekšējiem miglas lukturiem, kas aprīkoti ar lokizlādes gaismas avotiem, galvenajiem lukturiem un AFS.

*1

AFS

(1)  Attiecībā uz L2 ieteicams izmantot aptuveni 80 mm fokusa attālumu.

1

2

---

9. PIELIKUMS

Prasības LED moduļiem un LED moduļus un/vai LED gaismas avotus saturošām ceļa apgaismes ierīcēm (izņemot pagriešanās gaismas lukturus)

1.   VISPĀRĪGAS PRASĪBAS LED MODUĻIEM

| 1.1. | Katram iesniegtajam LED moduļa paraugam jāatbilst attiecīgajām šo noteikumu prasībām, kad to testē ar iesniegto(-ajām) gaismas avota elektronisko(-ajām) vadības ierīci(-ēm), ja tāda(-as) ir. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | LED modulim(-ļiem) jābūt konstruētam(-iem) tā, lai normālos ekspluatācijas apstākļos tas/tie būtu un paliktu labā darba kārtībā. Turklāt tiem nedrīkst būt redzamas konstrukcijas vai ražošanas nepilnības. Uzskata, ka LED modulis nav izturējis testu, ja notiek kaut vienas LED atteice. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | LED modulim(-ļiem) jābūt nodrošinātam(-iem) pret neatļautu iejaukšanos. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Noņemama(-u) LED moduļa(-u) konstrukcijai jābūt tādai, ka: |
| --- | --- |

1.4.

| 1.4.1. | noņemot un nomainot LED moduli ar citu pieteikuma iesniedzēja nodrošināto moduli ar tādu pašu gaismas avota moduļa identifikācijas kodu, ir izpildītas galvenajam lukturim vai AFS noteiktās fotometriskās prasības; |
| --- | --- |

1.4.1.

| 1.4.2. | LED moduļi ar atšķirīgiem gaismas avota moduļa identifikācijas kodiem tajā pašā luktura korpusā nedrīkst būt savstarpēji apmaināmi. |
| --- | --- |

1.4.2.

2.   LED MODUĻU RAŽOŠANA

| 2.1. | LED moduļa LED(-ēm) jābūt aprīkotai(-ām) ar piemērotiem stiprināšanas elementiem. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Stiprināšanas elementiem ir jābūt stingriem un droši piestiprinātiem pie LED(-ēm) un LED moduļa. |
| --- | --- |

2.2.

3.   TESTA NOSACĪJUMI

| 3.1. | Pieteikums |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Visus paraugus testē, kā norādīts 4. punktā. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | LED moduļa gaismas avotiem jābūt gaismas diodēm (LED), kā definēts ANO Noteikumu Nr. 48 2.7.1. punktā, īpaši attiecībā uz redzamā starojuma elementu. Citi gaismas avotu veidi nav atļauti. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.2. | Darbības apstākļi |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | LED moduļa darbības apstākļi
  Visus paraugus testē šo noteikumu 4.6.4. punktā norādītajos apstākļos. Ja šajā pielikumā nav noteikts citādi, LED moduļus testē ražotāja iesniegtās ierīces iekšpusē. |
| --- | --- |

3.2.1.

Visus paraugus testē šo noteikumu 4.6.4. punktā norādītajos apstākļos. Ja šajā pielikumā nav noteikts citādi, LED moduļus testē ražotāja iesniegtās ierīces iekšpusē.

| 3.2.2. | LED gaismas avota darbības apstākļi
  Visus paraugus testē šo noteikumu 4.6.3. punktā norādītajos apstākļos. |
| --- | --- |

3.2.2.

Visus paraugus testē šo noteikumu 4.6.3. punktā norādītajos apstākļos.

| 3.2.3. | Apkārtējās vides temperatūra
  Elektrisko un fotometrisko raksturlielumu mērīšanas nolūkā ierīci darbina sausas un nekustīgas atmosfēras apstākļos, apkārtējās vides temperatūrā 23 °C ± 5 °C. |
| --- | --- |

3.2.3.

Elektrisko un fotometrisko raksturlielumu mērīšanas nolūkā ierīci darbina sausas un nekustīgas atmosfēras apstākļos, apkārtējās vides temperatūrā 23 °C ± 5 °C.

| 3.3. | Vecināšana
  Pēc pieteikuma iesniedzēja pieprasījuma pirms šajos noteikumos norādīto testu veikšanas LED moduli darbina 15 h un atdzesē līdz apkārtējās vides temperatūrai. |
| --- | --- |

3.3.

Pēc pieteikuma iesniedzēja pieprasījuma pirms šajos noteikumos norādīto testu veikšanas LED moduli darbina 15 h un atdzesē līdz apkārtējās vides temperatūrai.

4.   KONKRĒTAS PRASĪBAS UN TESTI

| 4.1. | Krāsu atveidojums |
| --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | Sarkanās daļas saturs
  Papildus šo noteikumu 4.16. punktā aprakstītajiem noteikumiem.
  Testējamā LED moduļa vai LED moduli(-ļus) saturošas ierīces gaismas minimālajam sarkanās daļas saturam (pie 50 V galvenajiem lukturiem un AFS) jābūt tādam, ka:





  kur:






  Ee(λ) | (mērvienība: W) ir starojuma plūsmas blīvuma spektrālais sadalījums; |
| --- | --- | --- |
| V(λ) (mērvienība: 1) | ir spektrālā gaismas efektivitāte; |
| (λ) | (mērvienība: nm) ir viļņa garums. |

4.1.1.

Papildus šo noteikumu 4.16. punktā aprakstītajiem noteikumiem.

Testējamā LED moduļa vai LED moduli(-ļus) saturošas ierīces gaismas minimālajam sarkanās daļas saturam (pie 50 V galvenajiem lukturiem un AFS) jābūt tādam, ka:

Image 182

kur:

Ee(λ)

(mērvienība: W) ir starojuma plūsmas blīvuma spektrālais sadalījums;

V(λ) (mērvienība: 1)

ir spektrālā gaismas efektivitāte;

(λ)

(mērvienība: nm) ir viļņa garums.

Šo vērtību aprēķina, izmantojot viena nanometra intervālus.

| 4.2. | UV starojums
  Zema UV starojuma veida LED moduļa UV starojumam jābūt tādam, ka:





  kur:






  S(λ) (mērvienība: 1) | ir spektrālā svēruma funkcija; |
| --- | --- | --- |
| m = 683 lm/W | kir starojuma gaismas atdeves maksimālā vērtība. |

4.2.

Zema UV starojuma veida LED moduļa UV starojumam jābūt tādam, ka:

Image 183

kur:

S(λ) (mērvienība: 1)

ir spektrālā svēruma funkcija;

m = 683 lm/W

kir starojuma gaismas atdeves maksimālā vērtība.

(Citu simbolu definīcijas skatīt 4.1.1. punktā.)

Šo vērtību aprēķina, izmantojot viena nanometra intervālus. UV starojuma īpatsvaru nosaka saskaņā ar A9-1 tabulā norādītajām vērtībām.

A9-1. tabula

UV vērtības saskaņā ar “IRPA/INIRC vadlīnijām par ultravioletā starojuma iedarbības robežvērtībām”. Izvēlētie viļņa garumi (nanometros) ir reprezentatīvi; citās vērtības būtu jāinterpolē.

| | S(λ) | | | S(λ) | | | S(λ) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 250 | 0,430 | | 305 | 0,060 | | 355 | 0,00016 |
| 255 | 0,520 | 310 | 0,015 | 360 | 0,00013 |
| 260 | 0,650 | 315 | 0,003 | 365 | 0,00011 |
| 265 | 0,810 | 320 | 0,001 | 370 | 0,00009 |
| 270 | 1,000 | 325 | 0,00050 | 375 | 0,000077 |
| 275 | 0,960 | 330 | 0,00041 | 380 | 0,000064 |
| 280 | 0,880 | 335 | 0,00034 | 385 | 0,000053 |
| 285 | 0,770 | 340 | 0,00028 | 390 | 0,000044 |
| 290 | 0,640 | 345 | 0,00024 | 395 | 0,000036 |
| 295 | 0,540 | 350 | 0,00020 | 400 | 0,000030 |
| 300 | 0,300 | | | | |

S(λ)

S(λ)

S(λ)

250

0,430

305

0,060

355

0,00016

255

0,520

310

0,015

360

0,00013

260

0,650

315

0,003

365

0,00011

265

0,810

320

0,001

370

0,00009

270

1,000

325

0,00050

375

0,000077

275

0,960

330

0,00041

380

0,000064

280

0,880

335

0,00034

385

0,000053

285

0,770

340

0,00028

390

0,000044

290

0,640

345

0,00024

395

0,000036

295

0,540

350

0,00020

400

0,000030

300

0,300

| 4.3. | LED gaismas avotu(-us) un/vai LED moduli(-ļus) saturošu ierīču temperatūras noturība |
| --- | --- |

4.3.

| 4.3.1. | Gaismas stiprums |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.1.1. | Ierīces fotometriskos mērījumus veic pēc konkrētās funkcijas 1 darbības minūtes testa punktā, kas noradīts turpmāk. Šiem mērījumiem vērsums var būt aptuvens, bet tas jāsaglabā pirms un pēc attiecības mērījumiem.
  Mērāmie testa punkti:






  tuvajai gaismai | 25R A, B un D klases galvenajiem lukturiem; |
| --- | --- | --- |
| | 50V AS, BS, CS, DS, ES galvenajiem lukturiem; |
| | 25RR AFS gadījumā; |
| tālajai gaismai | H – V |
| priekšējiem miglas lukturiem | horizontāli 0° vertikāli 2,5°D. |

4.3.1.1.

Mērāmie testa punkti:

tuvajai gaismai

25R A, B un D klases galvenajiem lukturiem;

50V AS, BS, CS, DS, ES galvenajiem lukturiem;

25RR AFS gadījumā;

tālajai gaismai

H – V

priekšējiem miglas lukturiem

horizontāli 0° vertikāli 2,5°D.

| 4.3.1.2. | Lukturi turpina darbināt, līdz tiek sasniegta fotometriskā stabilitāte. Brīdi, kad fotometrija ir stabila, definē kā punktu laikā, kad fotometriskās vērtības izmaiņa ir mazāka nekā 3 procenti jebkurā 15 minūšu laikposmā. Pēc stabilitātes sasniegšanas vēršanu pilnīgai fotometrijai veic saskaņā ar prasībām konkrētajai ierīcei. Veic fotometriskos mērījumus lukturim visos testa punktos, kas prasīti konkrētajai ierīcei. |
| --- | --- |

4.3.1.2.

| 4.3.1.3. | Aprēķina attiecību starp vērtību fotometriskā testa punktā, kas noteikts 4.3.1.1. punktā, un vērtību punktā, kas noteikta 4.3.1.2. punktā. |
| --- | --- |

4.3.1.3.

| 4.3.1.4. | Kad ir sasniegta fotometriskā stabilitāte, iepriekš aprēķināto attiecību piemēro katram atlikušajam testa punktam, lai iegūtu jaunu fotometrisko tabulu, kas apraksta pilnīgu fotometriju, pamatojoties uz vienu darbības minūti. |
| --- | --- |

4.3.1.4.

| 4.3.1.5. | Gaismas stipruma vērtībām, kas izmērītas pēc vienas darbības minūtes un pēc fotometriskās stabilitātes iestāšanās, ir jāatbilst minimuma un maksimuma prasībām. |
| --- | --- |

4.3.1.5.

| 4.3.2. | Krāsa
  Izstarotās gaismas krāsai, kas izmērīta pēc vienas minūtes un pēc fotometriskās stabilitātes iestāšanās, kā aprakstīts 4.3.1.2. punktā, abos gadījumos ir jābūt prasītajās krāsu robežās. |
| --- | --- |

4.3.2.

Izstarotās gaismas krāsai, kas izmērīta pēc vienas minūtes un pēc fotometriskās stabilitātes iestāšanās, kā aprakstīts 4.3.1.2. punktā, abos gadījumos ir jābūt prasītajās krāsu robežās.

5.   LED MODUĻA(-U), KAS IZSTARO GALVENO TUVĀS GAISMAS KŪLI, NOMINĀLĀS GAISMAS PLŪSMAS MĒRĪJUMU VEIC ŠĀDI.

| 5.1. | LED modulim(-ļiem) jābūt konfigurācijā, kas aprakstīta tehniskajā specifikācijā, kura noteikta šo noteikumu 3.1.3. punktā. Pēc pieteikuma iesniedzēja pieprasījuma tehniskajam dienestam, izmantojot instrumentus, ir jānoņem optiskie elementi (sekundārā optika). Šo procedūru un apstākļus mērījumu laikā, kā aprakstīts turpmāk, apraksta testa ziņojumā. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Pieteikuma iesniedzējs iesniedz katra tipa vienu moduli kopā ar gaismas avota vadības ierīci, ja attiecināms, un pietiekama apjoma instrukcijām.
  Drīkst nodrošināt piemērotu temperatūras pārvaldību (piem., siltuma novadītāju), lai imitētu temperatūras apstākļus attiecīgā galvenajā lukturī vai AFS.
  Pirms testa katru LED moduli vecina vismaz septiņdesmit divas stundas tādos pašos apstākļos, kādi ir attiecīgā galvenajā lukturī.
  Ja izmanto integrējošo sfēru, sfēras minimālajam diametram ir jābūt vienam metram, un vismaz desmit reizes lielākam par LED moduļa maksimālo izmēru, vadoties pēc lielākās vērtības. Plūsmas mērījumus drīkst veikt arī ar integrēšanu, izmantojot goniofotometru. Jāņem vērā CIE 1989. gada 84. publikācijas priekšrakstus par temperatūru telpā, pozicionēšanu utt.

  LED moduli aptuveni stundu padarbina slēgtajā sfērā vai goniofotometrā.
  Plūsmu mēra pēc stabilitātes iestāšanās, kā paskaidrots 4.3.1.2. punktā. |
| --- | --- |

5.2.

Drīkst nodrošināt piemērotu temperatūras pārvaldību (piem., siltuma novadītāju), lai imitētu temperatūras apstākļus attiecīgā galvenajā lukturī vai AFS.

Pirms testa katru LED moduli vecina vismaz septiņdesmit divas stundas tādos pašos apstākļos, kādi ir attiecīgā galvenajā lukturī.

Ja izmanto integrējošo sfēru, sfēras minimālajam diametram ir jābūt vienam metram, un vismaz desmit reizes lielākam par LED moduļa maksimālo izmēru, vadoties pēc lielākās vērtības. Plūsmas mērījumus drīkst veikt arī ar integrēšanu, izmantojot goniofotometru. Jāņem vērā CIE 1989. gada 84. publikācijas priekšrakstus par temperatūru telpā, pozicionēšanu utt.

LED moduli aptuveni stundu padarbina slēgtajā sfērā vai goniofotometrā.

Plūsmu mēra pēc stabilitātes iestāšanās, kā paskaidrots 4.3.1.2. punktā.

---

10. PIELIKUMS

Galvenā tuvās gaismas kūļa un veidojošo kūļu, un saistīto gaismas avotu izvēļu vispārīga ilustrācija

Image 184

  A10-I. attēls Vispārīga ilustrācija

---

11. PIELIKUMS

Atskaites centrs

Ja tiek prasīts:

Image 185

  A11-I. attēls Atskaites centrs

a = min. 2 mm

Šo atskaites centra neobligāto marķējuma zīmi izvieto uz lēcas tās krustpunktā ar tuvās gaismas atskaites asi, kā arī uz tālās gaismas lukturu lēcām, ja tās nav ne grupētas, ne kombinētas, ne savstarpēji savietotas ar tuvo gaismu, un uz priekšējā miglas luktura lēcas.

Atskaites centra marķējuma zīme, projicēta uz plaknes, kura būtībā pieskaras lēcai pie apļa centra, parādīta A11-I. attēlā. Šo marķējuma zīmi veidojošās līnijas drīkst būt nepārtrauktas vai pārtrauktas.

---

12. PIELIKUMS

Sprieguma marķējumi

| A12-I. attēls Sprieguma marķējums A




  Šim marķējumam jābūt uz katra tāda galvenā luktura galvenā korpusa, kas satur tikai lokizlādes gaismas avotus un balastu, un uz balasta katras ārējās daļas.
  Balasts(-i) ir konstruēts(-i) nn voltu tīkla sistēmai. | A12-II. attēls Sprieguma marķējums B




  Šim marķējumam jābūt uz katra tāda galvenā luktura galvenā korpusa, kas satur vismaz vienu lokizlādes gaismas avotu un balastu.
  Balasts(-i) ir konstruēts(-i) nn voltu tīkla sistēmai.
  Neviena no kvēlspuldzēm, ko satur galvenais lukturis, nav konstruēta 24 V tīkla spriegumam. |
| --- | --- |

Image 186

  A12-I. attēls Sprieguma marķējums A

Šim marķējumam jābūt uz katra tāda galvenā luktura galvenā korpusa, kas satur tikai lokizlādes gaismas avotus un balastu, un uz balasta katras ārējās daļas.

Balasts(-i) ir konstruēts(-i) nn voltu tīkla sistēmai.

Image 187

  A12-II. attēls Sprieguma marķējums B

Šim marķējumam jābūt uz katra tāda galvenā luktura galvenā korpusa, kas satur vismaz vienu lokizlādes gaismas avotu un balastu.

Balasts(-i) ir konstruēts(-i) nn voltu tīkla sistēmai.

Neviena no kvēlspuldzēm, ko satur galvenais lukturis, nav konstruēta 24 V tīkla spriegumam.

---

13. PIELIKUMS

Apstiprinājuma marķējuma zīmju izkārtojums

Turpmākie apstiprinājuma marķējuma zīmes izkārtojumi ir doti tikai kā piemēri, un ir pieņemami citi izkārtojumi saskaņā ar šo noteikumu 3.3. punktu.

1.   Atsevišķas ceļa apgaismes ierīces apstiprinājuma marķējuma zīme

| A13-I. Attēls marķējuma 1. piemērs




  a = sk. šo noteikumu 3.3.1.2.1. punktu | Ierīce ar kreisajā pusē redzamo apstiprinājuma marķējuma zīmi ir atbilstīgi šiem noteikumiem Nīderlandē (E4) apstiprināta AFS uzstādīšanas vienība ar apstiprinājuma numuru 19243.
  Numurs pēc 149R norāda, ka apstiprinājums piešķirts atbilstoši šo noteikumu prasībām to sākotnējā redakcijā (00).
  Funkciju identifikācijas simboli rāda, ka apstiprinājums piešķirts attiecībā uz tālo gaismu (R) un C un V klases tuvo gaismu. Abpusēji vērstā bulta rāda, ka tuvā gaisma ir piemērota abu pušu satiksmes sistēmām, izmantojot transportlīdzeklī esošu optiskā elementa vai gaismas avota atbilstošu regulēšanas līdzekli. C klases tuvā gaisma, V klases tuvā gaisma un tālā gaisma atbilst līkuma izgaismošanas nosacījumiem, kā to norāda burts “T”. Svītra virs burta “R” norāda, ka šajā sistēmas pusē tālo gaismu nodrošina vairāk nekā viena uzstādīšanas vienība.
  Skaitlis 30 norāda, ka tālās gaismas maksimālais gaismas stiprums ir starp 123 625 un 145 125 kandelām. |
| --- | --- |
| A13-II. Attēls marķējuma 2. piemērs | Lukturis ar kreisajā pusē parādīto apstiprinājuma marķējuma zīmi ir tuvās gaismas lokizlādes lukturis (DC) tikai kreisās puses satiksmei (bulta), kuram ir atbilstīgi šiem Noteikumiem 149R to sākotnējā redakcijā (00) Francijā (E2) apstiprināta plastmasas lēca (PL), kas kombinēts ar priekšējo gabarītlukturi (A) Noteikumu 148R par gaismas signālierīcēm sākotnējā redakcijā (00). Abu lukturu (funkciju) apstiprinājuma numurs ir 3223. |

Image 188

  A13-I. Attēls marķējuma 1. piemērs

a = sk. šo noteikumu 3.3.1.2.1. punktu

Ierīce ar kreisajā pusē redzamo apstiprinājuma marķējuma zīmi ir atbilstīgi šiem noteikumiem Nīderlandē (E4) apstiprināta AFS uzstādīšanas vienība ar apstiprinājuma numuru 19243.

Numurs pēc 149R norāda, ka apstiprinājums piešķirts atbilstoši šo noteikumu prasībām to sākotnējā redakcijā (00).

Funkciju identifikācijas simboli rāda, ka apstiprinājums piešķirts attiecībā uz tālo gaismu (R) un C un V klases tuvo gaismu. Abpusēji vērstā bulta rāda, ka tuvā gaisma ir piemērota abu pušu satiksmes sistēmām, izmantojot transportlīdzeklī esošu optiskā elementa vai gaismas avota atbilstošu regulēšanas līdzekli. C klases tuvā gaisma, V klases tuvā gaisma un tālā gaisma atbilst līkuma izgaismošanas nosacījumiem, kā to norāda burts “T”. Svītra virs burta “R” norāda, ka šajā sistēmas pusē tālo gaismu nodrošina vairāk nekā viena uzstādīšanas vienība.

Skaitlis 30 norāda, ka tālās gaismas maksimālais gaismas stiprums ir starp 123 625 un 145 125 kandelām.

Image 189

  A13-II. Attēls marķējuma 2. piemērs

Lukturis ar kreisajā pusē parādīto apstiprinājuma marķējuma zīmi ir tuvās gaismas lokizlādes lukturis (DC) tikai kreisās puses satiksmei (bulta), kuram ir atbilstīgi šiem Noteikumiem 149R to sākotnējā redakcijā (00) Francijā (E2) apstiprināta plastmasas lēca (PL), kas kombinēts ar priekšējo gabarītlukturi (A) Noteikumu 148R par gaismas signālierīcēm sākotnējā redakcijā (00). Abu lukturu (funkciju) apstiprinājuma numurs ir 3223.

2.   Grupētu, kombinētu vai savstarpēji savietotu lukturu apstiprinājuma marķējuma zīme

| Piezīme | Vertikālās un horizontālās līnijas shematiski attēlo gaismas signālierīces formu. Šīs līnijas nav apstiprinājuma marķējuma zīmes daļa. |
| --- | --- |

Piezīme

Image 190

  A13-III. attēls Marķējuma 3. piemērs

Image 191

  A13-IV. attēls Marķējuma 4.-a piemērs

| Piezīme | Piemēri A13-III. un A13-IV. attēlā atbilst ar apstiprinājuma marķējuma zīmi marķētai apgaismes ierīcei, kas satur:






  a) | priekšējo gabarītlukturi, kas apstiprināts saskaņā ar Noteikumu Nr. 148 00. sērijas grozījumiem. Horizontālā bulta norāda pusi, kurā prasītās fotometriskās specifikācijas ir izpildītas līdz 80° H leņķim; |
| --- | --- | --- |

Piezīme

a)

priekšējo gabarītlukturi, kas apstiprināts saskaņā ar Noteikumu Nr. 148 00. sērijas grozījumiem. Horizontālā bulta norāda pusi, kurā prasītās fotometriskās specifikācijas ir izpildītas līdz 80° H leņķim;

| b) | B klases galveno lukturi ar tuvo gaismu, kas konstruēts tikai labās puses satiksmei, un tālo gaismu ar maksimālo gaismas stiprumu starp 123 625 un 145 125 kandelām (kā norāda skaitlis 30), apstiprinātu atbilstīgi šo noteikumu prasībām, kas grozīti ar 00. sērijas grozījumiem, un kuram ir plastmasas materiāla lēca; |
| --- | --- |

b)

B klases galveno lukturi ar tuvo gaismu, kas konstruēts tikai labās puses satiksmei, un tālo gaismu ar maksimālo gaismas stiprumu starp 123 625 un 145 125 kandelām (kā norāda skaitlis 30), apstiprinātu atbilstīgi šo noteikumu prasībām, kas grozīti ar 00. sērijas grozījumiem, un kuram ir plastmasas materiāla lēca;

| c) | priekšējo miglas lukturi, kas apstiprināts saskaņā ar šo noteikumu 00. sērijas grozījumiem un kam ir plastmasas materiāla lēca; |
| --- | --- |

c)

priekšējo miglas lukturi, kas apstiprināts saskaņā ar šo noteikumu 00. sērijas grozījumiem un kam ir plastmasas materiāla lēca;

| d) | priekšējo 1a kategorijas virzienrādītāja lukturi, kas apstiprināts saskaņā ar Noteikumu Nr. 148 00. sērijas grozījumiem. |
| --- | --- |

d)

priekšējo 1a kategorijas virzienrādītāja lukturi, kas apstiprināts saskaņā ar Noteikumu Nr. 148 00. sērijas grozījumiem.

Šis piemērs atbilst adaptīvajai priekšējā apgaismojuma sistēmai, ko veido divas uzstādīšanas vienības transportlīdzekļa kreisajā pusē un viena uzstādīšanas vienība labajā pusē.

Sistēma ar norādītajām apstiprinājuma marķējuma zīmēm atbilst šo noteikumu (to sākotnējā redakcijā) prasībām attiecībā gan uz tuvo gaismu kreisās puses satiksmei, gan tālo gaismu ar maksimālo gaismas stiprumu starp 123 625 un 145 125 kandelām (kā to norāda skaitlis 30), grupēta ar priekšējo 1a kategorijas virzienrādītāja lukturi un priekšējo gabarītlukturi, kas apstiprināts saskaņā ar ANO Noteikumu Nr. 148 00. sērijas grozījumiem.

Sistēmas uzstādīšanas vienība Nr. 1 (kreisajā pusē) ir konstruēta, lai daļēji nodrošinātu C klases tuvo gaismu un E klases tuvo gaismu. Svītra virs burta “C” norāda, ka šajā pusē C klases tuvo gaismu daļēji nodrošina vairāk nekā viena uzstādīšanas vienība. Burts “T” labajā pusē pēc uzskaitītajiem simboliem norāda, ka C klases tuvā gaisma un E klases tuvā gaisma katra nodrošina līkuma režīmu.

Sistēmas uzstādīšanas vienība Nr. 3 (kreisajā pusē) ir konstruēta, lai nodrošinātu C klases tuvās gaismas otru daļu šajā pusē (kā to norāda svītra virs burta “C”) un W klases tuvo gaismu. Šai papildu apgaismes vienībai nav nepieciešams aplis, kas aptver burtu “E”, kam seko valsts pazīšanas numurs.

Sistēmas uzstādīšanas vienība Nr. 2 (labajā pusē) ir konstruēta, lai daļēji nodrošinātu C klases tuvo gaismu, E klases tuvo gaismu, abas ar līkuma režīmu, un W klases tuvo gaismu.

| Piezīme | Iepriekš dotajā piemērā sistēmas dažādām uzstādīšanas vienībām liek to pašu apstiprinājuma numuru. |
| --- | --- |

Piezīme

3.   Gaismas avota moduļu identifikācijas kodi

Image 193

  A13-VI. attēls Gaismas avota moduļa marķējums

Gaismas avota modulis ar A13-VI. attēlā redzamo identifikācijas kodu ir apstiprināts kopā ar Itālijā (E3) apstiprinātu lukturi, un apstiprinājuma numurs ir 17325.

Image 194

  A13-VII. attēls Apgaismes vienības marķējums

Papildu apgaismes vienība ar A13-VII. attēlā redzamo identifikācijas kodu ir apstiprināta kopā ar galveno lukturi, kas sākotnēji apstiprināts Japānā (E43), un apstiprinājuma numurs ir 1234.

---

14. PIELIKUMS

Apraksta veidlapas

Maksimālais formāts: A4 (210 × 297 mm)

Adaptīvās priekšējā apgaismojuma sistēmas apraksta veidlapa Nr. 1

AFS vadības signāli saistībā ar apgaismes funkcijām un sistēmas nodrošinātie funkciju režīmi

| AFS vadības signāls | Signāla ietekmētā funkcija/režīms(-i) (1) | Tehniskie raksturlielumi (2)

  (izmantot atsevišķu lapu, ja vajag) |
| --- | --- | --- |
| Tuvā gaisma | Tālā gaisma |
| | C klase | | V klase | | E klase | | W klase | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| Nav / noklusējums | | X | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| V signāls | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| E signāls | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| W signāls | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| T signāls | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| Citi signāli (3) | | | | | | | | | | | | | |

AFS vadības signāls

Signāla ietekmētā funkcija/režīms(-i) (1)

Tehniskie raksturlielumi (2)

(izmantot atsevišķu lapu, ja vajag)

Tuvā gaisma

Tālā gaisma

C klase

V klase

E klase

W klase

Nav / noklusējums

X

V signāls

E signāls

W signāls

T signāls

Citi signāli (3)

Adaptīvās priekšējā apgaismojuma sistēmas apraksta veidlapa Nr. 2

Robežas statuss, regulēšanas ierīces un regulēšanas procedūras, kas attiecas uz apgaismes vienībām

| Apgaismes vienības Nr. (4) | Robežas statuss (5) | Regulēšanas ierīce | Raksturlielumi un papildu nosacījumi (ja ir) (8) |
| --- | --- | --- | --- |
| Apgaismes vienība pilnībā vai daļēji nodrošina vienu vai vairākas tuvās gaismas robežas | vertikāli | horizontāli |
| kā noteikts šo noteikumu 5. pielikumā (6) | un piemēro šo noteikumu 5.3.5.1. punktu (6) | Atsevišķa (“galvenā”)
   (6)

  ,

   (9) | Saistīta ar “galveno” vienību Nr. (7) | Atsevišķa (“galvenā”)
   (6)

  ,

   (9) | Saistīta ar “galveno” vienību Nr. (7) |
| 1 | jā / nē | jā / nē | jā / nē | . . . . | jā / nē | . . . . | |
| 2 | jā / nē | jā / nē | jā / nē | . . . . | jā / nē | . . . . | |
| 3 | jā / nē | jā / nē | jā / nē | . . . . | jā / nē | . . . . | |
| 4 | jā / nē | jā / nē | jā / nē | . . . . | jā / nē | . . . . | |
| 5 | jā / nē | jā / nē | jā / nē | . . . . | jā / nē | . . . . | |
| 6 | jā / nē | jā / nē | jā / nē | . . . . | jā / nē | . . . . | |
| 7 | jā / nē | jā / nē | jā / nē | . . . . | jā / nē | . . . . | |

Apgaismes vienības Nr. (4)

Robežas statuss (5)

Regulēšanas ierīce

Raksturlielumi un papildu nosacījumi (ja ir) (8)

Apgaismes vienība pilnībā vai daļēji nodrošina vienu vai vairākas tuvās gaismas robežas

vertikāli

horizontāli

kā noteikts šo noteikumu 5. pielikumā (6)

un piemēro šo noteikumu 5.3.5.1. punktu (6)

Atsevišķa (“galvenā”)
   (6)

  ,

   (9)

Saistīta ar “galveno” vienību Nr. (7)

Atsevišķa (“galvenā”)
   (6)

  ,

   (9)

Saistīta ar “galveno” vienību Nr. (7)

1

jā / nē

jā / nē

jā / nē

. . . .

jā / nē

. . . .

2

jā / nē

jā / nē

jā / nē

. . . .

jā / nē

. . . .

3

jā / nē

jā / nē

jā / nē

. . . .

jā / nē

. . . .

4

jā / nē

jā / nē

jā / nē

. . . .

jā / nē

. . . .

5

jā / nē

jā / nē

jā / nē

. . . .

jā / nē

. . . .

6

jā / nē

jā / nē

jā / nē

. . . .

jā / nē

. . . .

7

jā / nē

jā / nē

jā / nē

. . . .

jā / nē

. . . .

---

(1)  Attiecīgo(-ās) kombināciju(-as) atzīmēt ar krustu (X) attiecīgajā(-os) laukā(-os).

(2)  Norāda:

| a) | fizikālo raksturu (elektriskā strāva/ spriegums, optika, mehānika, hidraulika, pneimatika...); |
| --- | --- |

a)

fizikālo raksturu (elektriskā strāva/ spriegums, optika, mehānika, hidraulika, pneimatika...);

| b) | informācijas veidu (nepārtraukta/analoga, bināra, digitāli kodēta...); |
| --- | --- |

b)

informācijas veidu (nepārtraukta/analoga, bināra, digitāli kodēta...);

| c) | no laika atkarīgas īpašības (laika konstante, izšķirtspēja...); |
| --- | --- |

c)

no laika atkarīgas īpašības (laika konstante, izšķirtspēja...);

| d) | signāla statusu, kad ir izpildīti ANO Noteikumu Nr. 48 6.22.7.4. punkta attiecīgie nosacījumi; |
| --- | --- |

d)

signāla statusu, kad ir izpildīti ANO Noteikumu Nr. 48 6.22.7.4. punkta attiecīgie nosacījumi;

| e) | signāla statusu atteices gadījumā (attiecībā uz ievadi sistēmā). |
| --- | --- |

e)

signāla statusu atteices gadījumā (attiecībā uz ievadi sistēmā).

(3)  Atbilstoši pieteikuma iesniedzēja dotajam aprakstam; izmantot atsevišķu lapu, ja vajag.

(4)  Sistēmas katras atsevišķās apgaismes vienības apzīmējums, kā norādīts šo noteikumu 1. pielikumā un kā parādīts attēlā saskaņā ar šo noteikumu 3.1.2. punktu; izmantot atsevišķu(-as) lapu(-as), ja vajag.

(5)  Attiecas uz ANO Noteikumu Nr. 48 6.22.6.1.2. punkta nosacījumiem.

(6)  Nevajadzīgo svītrot.

(7)  Norādīt atbilstošās(-o) apgaismes vienības(-u) numuru(-us), ja attiecināms.

(8)  Informācija, tāda kā, piem.: apgaismes vienību vai apgaismes vienību mezglu regulēšanas secība, jebkādi regulēšanas procesa papildu nosacījumi.

(9)  
  “Galvenās” apgaismes vienības regulēšana var regulēt arī citu(-as) apgaismes vienību(-as).

---

| 30.9.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 347/297 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 347/297

---

Saskaņā ar starptautisko publisko tiesību normām juridisks spēks ir tikai ANO EEK dokumentu oriģināliem. Šo noteikumu statuss un spēkā stāšanās datums būtu jāpārbauda ANO EEK statusa dokumenta TRANS/WP.29/343 jaunākajā redakcijā, kas pieejama tīmekļa vietnē: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

ANO Noteikumi Nr. 150 – Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju atstarojošo ierīču un marķējumu apstiprināšanu [2021/1721]

Ar visiem grozījumiem līdz

Ar visiem grozījumiem līdz

noteikumu sākotnējās redakcijas 3. papildinājumam – spēkā stāšanās datums: 2021. gada 30. septembris

Šis dokuments ir domāts tikai kā dokumentēšanas rīks. Autentiski un juridiski saistoši dokumenti ir:

| — | ECE/TRANS/WP.29/2018/159/Rev.1 |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2018/159/Rev.1

| — | ECE/TRANS/WP.29/2019/83 |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2019/83

| — | ECE/TRANS/WP.29/2020/34 un |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2020/34 un

| — | ECE/TRANS/WP.29/2021/47 |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2021/47

SATURS

NOTEIKUMI

| 1. | Darbības joma |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definīcijas |
| --- | --- |

2.

| 3. | Administratīvi noteikumi |
| --- | --- |

3.

| 4. | Vispārīgas prasības |
| --- | --- |

4.

| 5. | Konkrētas tehniskās prasības |
| --- | --- |

5.

| 6. | Pārejas noteikumi |
| --- | --- |

6.

PIELIKUMI

| 1. | Paziņojums |
| --- | --- |

1.

| 2. | Prasību minimums ražošanas atbilstības kontroles procedūrām |
| --- | --- |

2.

| 3. | Prasību minimums inspektora veiktai paraugu ņemšanai |
| --- | --- |

3.

| 4. | Atstarojošo ierīču un marķēšanas materiālu fotometriskie mērījumi |
| --- | --- |

4.

| 5. | Formas un izmēru specifikācijas |
| --- | --- |

5.

| 6. | Izturība pret karstumu |
| --- | --- |

6.

| 7. | Atstarojošo ierīču izturība pret ūdens iespiešanos |
| --- | --- |

7.

| 8. | IB un IIIB atstarojošo ierīču izturības pret ūdens iespiešanos alternatīvas testa procedūras |
| --- | --- |

8.

| 9. | Izturība pret degvielām |
| --- | --- |

9.

| 10. | Izturība pret ziežeļļām |
| --- | --- |

10.

| 11. | Izturība pret koroziju (ISO standarts 3768) |
| --- | --- |

11.

ISO

| 12. | Atstarojošo ierīču ar spoguļa pamatni pieejamās aizmugurējās virsmas izturība |
| --- | --- |

12.

| 13. | Izturība pret laikapstākļu ietekmi |
| --- | --- |

13.

| 14. | Fotometrisko īpašību stabilitāte |
| --- | --- |

14.

| 15. | Atstarojošu marķēšanas ierīču parauga izturība pret tīrīšanu |
| --- | --- |

15.

| 16. | Salīmēšanās stiprība |
| --- | --- |

16.

| 17. | Elastīgi atstarojošie marķējumi |
| --- | --- |

17.

| 18. | Izturība pret triecienu |
| --- | --- |

18.

| 19. | Plākšņu stingrums |
| --- | --- |

19.

| 20. | Jaunas 1. un 2. tipa brīdinājuma trijstūru testa procedūras |
| --- | --- |

20.

| 21. | IA, IB, IIIA, IIIB un IVA klases atstarojošo ierīču krāsas noturība |
| --- | --- |

21.

| 22. | Krāsas noturība mākslīgā gaismā – tests ar ksenona loka lukturi |
| --- | --- |

22.

| 1. papildinājums. | Pelēko toņu definīcija |
| --- | --- |

1. papildinājums.

| 23. | Mērīšanas ģeometrijas apraksts fluorescējošo atstarojošo materiālu krāsas un spožuma koeficienta mērīšanai |
| --- | --- |

23.

| 24. | Apstiprinājuma marķējuma zīmju piemēri |
| --- | --- |

24.

| 25. | Vadlīnijas aizmugurējo pazīšanas zīmju uzstādīšanai lēngaitas transportlīdzekļiem (pēc konstrukcijas) un to piekabēm |
| --- | --- |

25.

IEVADS

IEVADS

Šie noteikumi apvieno atsevišķo ANO Noteikumu Nr. 3, 27, 69, 70 un 104 nosacījumus vienos ANO noteikumos, un tas ir rezultāts Transportlīdzekļu noteikumu harmonizācijas Pasaules foruma (WP.29) lēmumam vienkāršot noteikumus par apgaismojumu un gaismas signalizāciju, balstoties uz Eiropas Savienības un Japānas sākotnējo priekšlikumu.

Šo noteikumu mērķis ir palielināt skaidrību, konsolidēt un racionalizēt ANO Noteikumu Nr. 3, 27, 69, 70 un 104 prasību sarežģītību un sagatavoties turpmākai pārejai uz veiktspējā balstītām prasībām, mazinot noteikumu skaitu to redakcionālas apstrādes ceļā un nemainot līdz šo noteikumu spēkā stāšanās datumam jau spēkā esošās detalizētās tehniskās prasības.

Lai gan šajos noteikumos nav ieturēta tradicionālā pieeja ar atsevišķiem noteikumiem katrai atstarojošajai ierīcei, šie vienkāršotie ANO noteikumi, apvienojot visus atstarotājus, atstarojošās pazīšanas zīmes, atstarojošos marķējumus un brīdinājuma trijstūrus vienos noteikumos, satur visus nosacījumus un darbojas saskaņā ar grozījumu sēriju, to pārejas noteikumu un papildinājumu esošo struktūru. Ar šo noteikumu jaunu sēriju grozījumiem saistītie pārejas noteikumi attiecīgi tiks norādīti katrai ierīcei, un noteikumos arī iekļauts ar grozījumu sēriju saistīto ierīču saraksts un tām piemērojamo izmaiņu norādes.

Paredzams, ka visas 1958. gada Nolīguma puses pieņems šos noteikumus un sniegs detalizētu paskaidrojumu gadījumā, ja tās nevarēs pieņemt konkrētas atstarojošās ierīces. Šie lēmumi tiks nostiprināti ECE/TRANS/WP.29/343, kur reģistrē pievienoto ANO noteikumu un to grozījumu statusu.

Attiecībā uz prasībām apstiprinājuma marķējumiem šie noteikumi satur prasības lietot “unikālu identifikatoru”, kas ir pakārtots piekļuvei drošai interneta datubāzei, ko izveidojusi ANO EEK (saskaņā ar 1958. gada Nolīguma 5. pielikumu) un kurā atrodas visa tipa apstiprinājuma dokumentācija. Ja lieto “unikālo identifikatoru”, nav prasības, ka uz atstarojošajām ierīcēm jābūt tradicionālajiem tipa apstiprinājuma marķējumiem (E-zīme). Ja nav tehniski iespējams lietot “unikālo identifikatoru” (piem., ja piekļuve ANO interneta datubāzei nevar būt droša vai ja ANO drošā datubāze nedarbojas), līdz tiek iespējota “unikālā identifikatora” izmantošana, ir jālieto tradicionālie tipa apstiprinājuma marķējumi.

1.   DARBĪBAS JOMA

Šos noteikumus piemēro šādām atstarojošajām ierīcēm:

| | IA, IB, IIIA, IIIB un IVA klases atstarotāji; |
| --- | --- |

IA, IB, IIIA, IIIB un IVA klases atstarotāji;

| | C, D, E un F klases atstarojošie marķējumi; |
| --- | --- |

C, D, E un F klases atstarojošie marķējumi;

| | smagu un garu transportlīdzekļu 1., 2., 3., 4. un 5. klases atstarojošās pazīšanas zīmes; |
| --- | --- |

smagu un garu transportlīdzekļu 1., 2., 3., 4. un 5. klases atstarojošās pazīšanas zīmes;

| | lēngaitas transportlīdzekļu 1. un 2. klases atstarojošās pazīšanas zīmes; |
| --- | --- |

lēngaitas transportlīdzekļu 1. un 2. klases atstarojošās pazīšanas zīmes;

| | 1. un 2. tipa brīdinājuma trijstūri |
| --- | --- |

1. un 2. tipa brīdinājuma trijstūri

2.   DEFINĪCIJAS

Šajos noteikumos:

| 2.1. | piemēro visas definīcijas, kas dotas ANO Noteikumu Nr. 48 jaunākās sērijas grozījumos, kas ir spēkā tipa apstiprinājuma pieteikuma iesniegšanas laikā, ja šajos noteikumos vai attiecīgajos uzstādīšanas ANO Noteikumos Nr. 53, 74 un 86 nav noteikts citādi. |
| --- | --- |

2.1.

piemēro visas definīcijas, kas dotas ANO Noteikumu Nr. 48 jaunākās sērijas grozījumos, kas ir spēkā tipa apstiprinājuma pieteikuma iesniegšanas laikā, ja šajos noteikumos vai attiecīgajos uzstādīšanas ANO Noteikumos Nr. 53, 74 un 86 nav noteikts citādi.

| 2.1.1. | “Atšķirīgu tipu atstarojošās ierīces” ir tādas dažādu tipu atstarojošās ierīces kā atstarotāji vai atstarojošie materiāli, vai pazīšanas zīmes, vai brīdinājuma trijstūri, kas atšķiras šādos būtiskos aspektos:






  a) | tirdzniecības nosaukums vai preču zīme:






  i) | atstarojošas ierīces ar vienādu tirdzniecības nosaukumu vai preču zīmi, kuras ražojuši dažādi ražotāji, uzskata par atšķirīgu tipu atstarojošām ierīcēm; |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.1.

“Atšķirīgu tipu atstarojošās ierīces

a)

tirdzniecības nosaukums vai preču zīme:

i)

atstarojošas ierīces ar vienādu tirdzniecības nosaukumu vai preču zīmi, kuras ražojuši dažādi ražotāji, uzskata par atšķirīgu tipu atstarojošām ierīcēm;

| ii) | viena ražotāja ražotas atstarojošas ierīces, kas atšķiras tikai pēc tirdzniecības nosaukuma vai preču zīmes, uzskata par tā paša tipa atstarojošām ierīcēm; |
| --- | --- |

ii)

viena ražotāja ražotas atstarojošas ierīces, kas atšķiras tikai pēc tirdzniecības nosaukuma vai preču zīmes, uzskata par tā paša tipa atstarojošām ierīcēm;

| b) | atstarojošā materiāla raksturlielumi; |
| --- | --- |

b)

atstarojošā materiāla raksturlielumi;

| c) | fluorescējošā materiāla raksturlielumi, ja attiecināms; |
| --- | --- |

c)

fluorescējošā materiāla raksturlielumi, ja attiecināms;

| d) | daļas, kas ietekmē atstarojošo materiālu un/vai zīmju īpašības; |
| --- | --- |

d)

daļas, kas ietekmē atstarojošo materiālu un/vai zīmju īpašības;

| e) | konstrukcijas izteiktas ģeometriskās un mehāniskās īpašības (tikai pazīšanas zīmēm/ierīcēm, kas atbilst 5. pielikumam). |
| --- | --- |

e)

konstrukcijas izteiktas ģeometriskās un mehāniskās īpašības (tikai pazīšanas zīmēm/ierīcēm, kas atbilst 5. pielikumam).

Attiecībā uz pazīšanas zīmēm/ierīcēm, kas atbilst 5. pielikumam, marķējuma formas un izmēru atšķirības nenozīmē atšķirīgu tipu.

| 2.1.2. | Ja “atstarojošas ierīces” tips no jau apstiprināta tipa atšķiras tikai ar tirdzniecības nosaukumu vai preču zīmi, ir pietiekami, ja iesniedz:






  a) | “atstarojošas ierīces” vai atstarojoša marķēšanas materiāla ražotāja deklarāciju, ka iesniegtais tips ir identisks (izņemot tā tirdzniecības nosaukumu vai preču zīmi) jau apstiprinātam un tā paša ražotāja ražotam tipam, kuru identificē tā apstiprinājuma numurs; |
| --- | --- | --- |

2.1.2.

Ja “atstarojošas ierīces

a)

“atstarojošas ierīces” vai atstarojoša marķēšanas materiāla ražotāja deklarāciju, ka iesniegtais tips ir identisks (izņemot tā tirdzniecības nosaukumu vai preču zīmi) jau apstiprinātam un tā paša ražotāja ražotam tipam, kuru identificē tā apstiprinājuma numurs;

atstarojošas ierīces

| b) | divus paraugus, kam ir jaunais tirdzniecības nosaukums vai preču zīme, vai ekvivalentu dokumentāciju. |
| --- | --- |

b)

divus paraugus, kam ir jaunais tirdzniecības nosaukums vai preču zīme, vai ekvivalentu dokumentāciju.

| 2.2. | “Atstarojošās ierīces” vai atstarojoša materiāla tipu nosaka modeļi un aprakstoša literatūra, kas iesniegti kopā ar apstiprinājuma pieteikumu. Atstarojošās ierīces var uzskatīt par piederošām vienam tipam, ja tām ir viena vai vairākas “atstarojošas optiskās vienības”, kas ir identiskas standarta modelim, vai, ja nav identiskas, tad ir simetriskas un piemērotas tam, ka vienu uzstāda transportlīdzekļa labajā pusē un vienu – kreisajā, un ja to citas daļas atšķiras no standarta modeļa tikai tādā veidā, kas neietekmē īpašības, kurām piemēro šos noteikumus. “D” un “E” klases atstarojošo materiālu krāsas maiņa nav tipa maiņa. |
| --- | --- |

2.2.

“Atstarojošās ierīces

| 2.3. | CIE goniometra sistēmas definīcijas |
| --- | --- |

2.3.

CIE goniometra sistēmas definīcijas

| 2.3.1. | Ģeometriskās definīcijas (sk. A4-II. attēlu) |
| --- | --- |

2.3.1.

Ģeometriskās definīcijas (sk. A4-II. attēlu)

| 2.3.1.1. | “Apgaismojuma ass (simbols I)” ir līnijas segments no atskaites centra līdz gaismas avotam. |
| --- | --- |

2.3.1.1.

“Apgaismojuma ass (simbols I)

| 2.3.1.2. | “Novērošanas ass (simbols O)” ir līnijas segments no atskaites centra līdz fotometra galvai. |
| --- | --- |

2.3.1.2.

“Novērošanas ass (simbols O)

| 2.3.1.3. | “Novērošanas leņķis (simbols α)” ir leņķis starp apgaismojuma asi un novērošanas asi. Novērošanas leņķis vienmēr ir pozitīvs, un atstarojuma gadījumā tie ir mazi leņķi. |
| --- | --- |

2.3.1.3.

“Novērošanas leņķis (simbols α)

| 2.3.1.4. | „Novērošanas pusplakne” ir pusplakne, kas sākas uz apgaismojuma ass un kas satur novērošanas asi. |
| --- | --- |

2.3.1.4.

„Novērošanas pusplakne

| 2.3.1.5. | “Atskaites ass (simbols R)” ir noteikts līnijas segments, kas sākas atskaites centrā un ko izmanto atstarojošās ierīces leņķiskā stāvokļa aprakstīšanai. |
| --- | --- |

2.3.1.5.

“Atskaites ass (simbols R)

| 2.3.1.6. | “Krišanas leņķis (simbols β)” ir leņķis starp apgaismojuma asi un atskaites asi. Parasti krišanas leņķis nav lielāks kā 90°, bet pilnīguma labad tā pilno diapazonu definē kā 0° < β < 180°. Lai pilnībā norādītu orientāciju, šo leņķi raksturo divas komponentes – β1 un β2. |
| --- | --- |

2.3.1.6.

“Krišanas leņķis (simbols β)

1

2

| 2.3.1.7. | “Rotācijas leņķis (simbols ε)” ir leņķis, kas ar attiecīgu simbolu norāda atstarojošā materiāla orientāciju attiecībā uz rotāciju ap atskaites asi. Ja atstarojošajiem materiāliem vai ierīcēm ir marķējums (piem., TOP), šis marķējums nosaka sākuma stāvokli. Rotācijas leņķis ε atrodas diapazonā -180° < ε <+180°. |
| --- | --- |

2.3.1.7.

“Rotācijas leņķis (simbols ε)

| 2.3.1.8. | “Pirmā ass (simbols 1)” ir ass, kas iet caur atskaites centru un ir perpendikulāra novērošanas pusplaknei. |
| --- | --- |

2.3.1.8.

“Pirmā ass (simbols 1)

| 2.3.1.9. | “Krišanas leņķa pirmā komponente (simbols β1)” ir leņķis starp apgaismojuma asi un plakni, kas satur atskaites asi un pirmo asi;
  diapazons: -180° < β1 < 180°. |
| --- | --- |

2.3.1.9.

“Krišanas leņķa pirmā komponente (simbols β1

diapazons: -180° < β1 < 180°.

1

| 2.3.1.10. | “Krišanas leņķa otrā komponente (simbols β2)” ir leņķis starp plakni, kas satur novērošanas pusplakni, un atskaites asi;
  diapazons -90° < β2 < 90°. |
| --- | --- |

2.3.1.10.

“Krišanas leņķa otrā komponente (simbols β2

diapazons -90° < β2 < 90°.

2

| 2.3.1.11. | “Otrā ass (simbols 2)” ir ass, kas iet caur atskaites centru un ir perpendikulāra gan pirmajai asij, gan atskaites asij. Otrās ass pozitīvais virziens atrodas novērošanas pusplaknē, kad -90° < β1 < 90°, kā parādīts A4-II. attēlā. |
| --- | --- |

2.3.1.11.

“Otrā ass (simbols 2)

1

| 2.3.2. | Fotometrisko terminu definīcijas |
| --- | --- |

2.3.2.

Fotometrisko terminu definīcijas

| 2.3.2.1. | “Atstarošanas koeficients (simbols R')” ir plakanas atstarojošas virsmas gaismas stipruma koeficienta R dalījums ar šīs virsmas laukumu A. | Atstarošanas koeficientu R' izsaka kandelās uz m2 uz lx (cd•m-2•lx-1) |
| --- | --- | --- |
| | (Spožums / apgaismojums). |

2.3.2.1.

“Atstarošanas koeficients (simbols R')

Image 195

Atstarošanas koeficientu R' izsaka kandelās uz m2 uz lx (cd•m-2•lx-1)

2

-2

-1

Image 196

(Spožums / apgaismojums).

| 2.3.2.2. | “Atstarotāja parauga leņķiskais diametrs (simbols η1)” ir leņķis, ko veido atstarojoša parauga lielākais izmērs vai nu apgaismojuma avota centrā, vai uztvērēja centrā (ß1 = ß2 = 0°). |
| --- | --- |

2.3.2.2.

“Atstarotāja parauga leņķiskais diametrs (simbols η1

1

2

| 2.3.2.3. | “Uztvērēja leņķiskais diametrs (simbols η2)” ir leņķis, ko veido uztvērēja lielākais izmērs, skatoties no atskaites centra (β1 = β2 = 0°). |
| --- | --- |

2.3.2.3.

“Uztvērēja leņķiskais diametrs (simbols η2

1

2

| 2.3.2.4. | “Spožuma koeficients (simbols ß)” ir ķermeņa spožuma attiecība pret ideāla izkliedētāja spožumu identiskos apgaismojuma un novērošanas apstākļos. |
| --- | --- |

2.3.2.4.

“Spožuma koeficients (simbols ß)

| 2.3.2.5. | “Ierīces atstarotās gaismas krāsa” – atstarotās gaismas krāsas definīcijas ir dotas ANO Noteikumu Nr. 48 2.11. punktā. |
| --- | --- |

2.3.2.5.

“Ierīces atstarotās gaismas krāsa

3.   ADMINISTRATĪVI NOTEIKUMI

3.1.   Apstiprinājuma pieteikums

| 3.1.1. | Apstiprinājuma pieteikumu iesniedz tirdzniecības nosaukuma vai preču zīmes turētājs vai tā pienācīgi pilnvarots pārstāvis. Tam pievieno turpmāk uzskaitīto. |
| --- | --- |

3.1.1.

Apstiprinājuma pieteikumu iesniedz tirdzniecības nosaukuma vai preču zīmes turētājs vai tā pienācīgi pilnvarots pārstāvis. Tam pievieno turpmāk uzskaitīto.

| 3.1.1.1. | Atstarotāju gadījumā:






  a) | pēc pieteikuma iesniedzēja izvēles tipa apstiprinājuma pieteikumā norāda, vai ierīci uz transportlīdzekļa drīkst uzstādīt ar dažādiem atskaites ass slīpumiem attiecībā pret transportlīdzekļa atskaites plaknēm un pret zemi, vai ierīci – IA, IB un IVA klases atstarotāju gadījumā – drīkst pagriezt ap tās atskaites asi; šos dažādos uzstādīšanas nosacījumus norāda paziņojuma veidlapā; |
| --- | --- | --- |

3.1.1.1.

Atstarotāju gadījumā:

a)

pēc pieteikuma iesniedzēja izvēles tipa apstiprinājuma pieteikumā norāda, vai ierīci uz transportlīdzekļa drīkst uzstādīt ar dažādiem atskaites ass slīpumiem attiecībā pret transportlīdzekļa atskaites plaknēm un pret zemi, vai ierīci – IA, IB un IVA klases atstarotāju gadījumā – drīkst pagriezt ap tās atskaites asi; šos dažādos uzstādīšanas nosacījumus norāda paziņojuma veidlapā;

| b) | pietiekami detalizētus rasējumus trīs eksemplāros, kuros var identificēt tipu un kuros ģeometriski parādīta(-as) vieta(-s) uz transportlīdzekļa, kur atstarojošās ierīces drīkst uzstādīt, un IB un IIIB klases atstarotāju gadījumā – detalizētu uzstādīšanas informāciju. Rasējumos jānorāda vieta, kas paredzēta apstiprinājuma numuram un klases norādei, attiecībā pret apstiprinājuma marķējuma zīmes apli; |
| --- | --- |

b)

pietiekami detalizētus rasējumus trīs eksemplāros, kuros var identificēt tipu un kuros ģeometriski parādīta(-as) vieta(-s) uz transportlīdzekļa, kur atstarojošās ierīces drīkst uzstādīt, un IB un IIIB klases atstarotāju gadījumā – detalizētu uzstādīšanas informāciju. Rasējumos jānorāda vieta, kas paredzēta apstiprinājuma numuram un klases norādei, attiecībā pret apstiprinājuma marķējuma zīmes apli;

| c) | īsu aprakstu ar atstarojošo optisko elementu izgatavošanā izmantoto materiālu tehniskajām specifikācijām; |
| --- | --- |

c)

īsu aprakstu ar atstarojošo optisko elementu izgatavošanā izmantoto materiālu tehniskajām specifikācijām;

| d) | atstarojošās ierīces paraugus ražotāja norādītajā krāsā un, ja nepieciešams, piestiprināšanas līdzekļus; iesniedzamo paraugu skaits ir norādīts 5.1. un 5.2. punktā. |
| --- | --- |

d)

atstarojošās ierīces paraugus ražotāja norādītajā krāsā un, ja nepieciešams, piestiprināšanas līdzekļus; iesniedzamo paraugu skaits ir norādīts 5.1. un 5.2. punktā.

| e) | ja nepieciešams, divus paraugus citā(-ās) krāsā(-ās) vienlaicīgai vai turpmākai apstiprinājuma paplašināšanai uz ierīcēm citā(-ās) krāsā(-ās); |
| --- | --- |

e)

ja nepieciešams, divus paraugus citā(-ās) krāsā(-ās) vienlaicīgai vai turpmākai apstiprinājuma paplašināšanai uz ierīcēm citā(-ās) krāsā(-ās);

| f) | IVA klases ierīču gadījumā: atstarojošās ierīces paraugus un, ja nepieciešams, piestiprināšanas līdzekļus; iesniedzamo paraugu skaits ir norādīts 5.3. punktā. |
| --- | --- |

f)

IVA klases ierīču gadījumā: atstarojošās ierīces paraugus un, ja nepieciešams, piestiprināšanas līdzekļus; iesniedzamo paraugu skaits ir norādīts 5.3. punktā.

| 3.1.1.2. | Brīdinājuma trijstūru gadījumā:






  a) | rasējumus mērogā trijos eksemplāros, kas ir pietiekami detalizēti tipa identificēšanai; |
| --- | --- | --- |

3.1.1.2.

Brīdinājuma trijstūru gadījumā:

a)

rasējumus mērogā trijos eksemplāros, kas ir pietiekami detalizēti tipa identificēšanai;

| b) | īsu aprakstu ar brīdinājuma trijstūrī izmantoto materiālu tehniskajām specifikācijām un lietošanas instrukciju; |
| --- | --- |

b)

īsu aprakstu ar brīdinājuma trijstūrī izmantoto materiālu tehniskajām specifikācijām un lietošanas instrukciju;

| c) | tā uzstādīšanas instrukcijas eksemplāru; |
| --- | --- |

c)

tā uzstādīšanas instrukcijas eksemplāru;

| d) | atstarojošo un fluorescējošo zonu paraugus; iesniedzamo paraugu skaits ir norādīts 5.9. punktā. |
| --- | --- |

d)

atstarojošo un fluorescējošo zonu paraugus; iesniedzamo paraugu skaits ir norādīts 5.9. punktā.

| 3.1.1.3. | Pazīšanas zīmju gadījumā:






  a) | rasējumus trijos eksemplāros, kas ir pietiekami detalizēti tipa identificēšanai. Rasējumos ģeometriski parāda vietu, kur pazīšanas zīme ir jāuzstāda transportlīdzekļa aizmugurē. Tajos ir jāparāda arī vieta, kas paredzēta apstiprinājuma numuram un identifikācijas simbolam, attiecībā pret apstiprinājuma marķējuma zīmes apli; |
| --- | --- | --- |

3.1.1.3.

Pazīšanas zīmju gadījumā:

a)

rasējumus trijos eksemplāros, kas ir pietiekami detalizēti tipa identificēšanai. Rasējumos ģeometriski parāda vietu, kur pazīšanas zīme ir jāuzstāda transportlīdzekļa aizmugurē. Tajos ir jāparāda arī vieta, kas paredzēta apstiprinājuma numuram un identifikācijas simbolam, attiecībā pret apstiprinājuma marķējuma zīmes apli;

| b) | īsu aprakstu ar atstarojošo zonu izgatavošanā izmantoto materiālu tehniskajām specifikācijām; |
| --- | --- |

b)

īsu aprakstu ar atstarojošo zonu izgatavošanā izmantoto materiālu tehniskajām specifikācijām;

| c) | īsu aprakstu ar fluorescējošo zonu izgatavošanā izmantoto materiālu tehniskajām specifikācijām; |
| --- | --- |

c)

īsu aprakstu ar fluorescējošo zonu izgatavošanā izmantoto materiālu tehniskajām specifikācijām;

| d) | atstarojošo un fluorescējošo zonu paraugus; iesniedzamo paraugu skaits ir norādīts 5.7. un 5.8. punktā. |
| --- | --- |

d)

atstarojošo un fluorescējošo zonu paraugus; iesniedzamo paraugu skaits ir norādīts 5.7. un 5.8. punktā.

| 3.1.1.3.1. | Tipa apstiprinātāja iestāde pirms tipa apstiprinājuma piešķiršanas pārliecinās par apmierinošu pasākumu esību ražošanas atbilstības efektīvu pārbaužu nodrošināšanai; |
| --- | --- |

3.1.1.3.1.

Tipa apstiprinātāja iestāde pirms tipa apstiprinājuma piešķiršanas pārliecinās par apmierinošu pasākumu esību ražošanas atbilstības efektīvu pārbaužu nodrošināšanai;

| 3.1.1.4. | Atstarojoša marķējuma materiāla gadījumā:






  a) | rasējumus trijos eksemplāros, kas ir pietiekami detalizēti tipa identificēšanai. Rasējumos ģeometriski parāda orientāciju, kādā marķējuma materiāli ir jāuzstāda uz transportlīdzekļa. Tajos ir jāparāda arī vieta, kas paredzēta apstiprinājuma numuram un identifikācijas simbolam, attiecībā pret apstiprinājuma marķējuma zīmes apli; |
| --- | --- | --- |

3.1.1.4.

Atstarojoša marķējuma materiāla gadījumā:

a)

rasējumus trijos eksemplāros, kas ir pietiekami detalizēti tipa identificēšanai. Rasējumos ģeometriski parāda orientāciju, kādā marķējuma materiāli ir jāuzstāda uz transportlīdzekļa. Tajos ir jāparāda arī vieta, kas paredzēta apstiprinājuma numuram un identifikācijas simbolam, attiecībā pret apstiprinājuma marķējuma zīmes apli;

| b) | īsu aprakstu ar atstarojošo marķējuma materiālu tehniskajām specifikācijām; |
| --- | --- |

b)

īsu aprakstu ar atstarojošo marķējuma materiālu tehniskajām specifikācijām;

| c) | atstarojošo marķējuma materiālu paraugus, kā noteikts 5.4. un 5.5. punktā; |
| --- | --- |

c)

atstarojošo marķējuma materiālu paraugus, kā noteikts 5.4. un 5.5. punktā;

| d) | ja atstarojošā marķējuma materiāla tips atšķiras no jau apstiprināta tipa tikai ar tirdzniecības nosaukumu vai preču zīmi, ir pietiekami iesniegt:






  i) | atstarojošā marķējuma materiāla ražotāja deklarāciju, ka iesniegtais tips ir identisks (izņemot tā tirdzniecības nosaukumu vai preču zīmi) jau apstiprinātam un tā paša ražotāja ražotam tipam, kuru identificē tā apstiprinājuma kods; |
| --- | --- | --- |

d)

ja atstarojošā marķējuma materiāla tips atšķiras no jau apstiprināta tipa tikai ar tirdzniecības nosaukumu vai preču zīmi, ir pietiekami iesniegt:

i)

atstarojošā marķējuma materiāla ražotāja deklarāciju, ka iesniegtais tips ir identisks (izņemot tā tirdzniecības nosaukumu vai preču zīmi) jau apstiprinātam un tā paša ražotāja ražotam tipam, kuru identificē tā apstiprinājuma kods;

| ii) | divus paraugus, kam ir jaunais tirdzniecības nosaukums vai preču zīme, vai ekvivalentu dokumentāciju. |
| --- | --- |

ii)

divus paraugus, kam ir jaunais tirdzniecības nosaukums vai preču zīme, vai ekvivalentu dokumentāciju.

3.2.   Apstiprinājums

| 3.2.1. | Katrai 1. punktā uzskaitītajai atstarojošajai ierīcei ir vajadzīgs atsevišķs apstiprinājums. |
| --- | --- |

3.2.1.

Katrai 1. punktā uzskaitītajai atstarojošajai ierīcei ir vajadzīgs atsevišķs apstiprinājums.

| 3.2.2. | Paziņojumu par ierīces tipa apstiprināšanu vai apstiprinājuma paplašināšanu, vai atteikumu, vai anulēšanu atbilstīgi šiem noteikumiem nosūta šos noteikumus piemērojošajām 1958. gada Nolīguma pusēm, izmantojot šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam atbilstošu veidlapu. |
| --- | --- |

3.2.2.

Paziņojumu par ierīces tipa apstiprināšanu vai apstiprinājuma paplašināšanu, vai atteikumu, vai anulēšanu atbilstīgi šiem noteikumiem nosūta šos noteikumus piemērojošajām 1958. gada Nolīguma pusēm, izmantojot šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam atbilstošu veidlapu.

| 3.2.3. | Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru, un ierīci marķē ar to atbilstoši 3.3. punkta prasībām. Viena un tā pati Nolīguma puse to pašu numuru nepiešķir citam tās pašas funkcijas ierīces tipam, izņemot tādas ierīces apstiprinājuma paplašinājuma gadījumu, kas atšķiras tikai pēc krāsas. |
| --- | --- |

3.2.3.

Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru, un ierīci marķē ar to atbilstoši 3.3. punkta prasībām. Viena un tā pati Nolīguma puse to pašu numuru nepiešķir citam tās pašas funkcijas ierīces tipam, izņemot tādas ierīces apstiprinājuma paplašinājuma gadījumu, kas atšķiras tikai pēc krāsas.

| 3.2.4. | Ja atstarojošai ierīcei piešķirtu apstiprinājumu paplašina, aptverot citas šādas ierīces, kas atšķiras tikai pēc krāsas, abiem jebkuras citas krāsas paraugiem, kas iesniegti saskaņā ar šo noteikumu 3.1.1.1. punkta d) apakšpunktu, jāatbilst tikai kolorimetriskajām un fotometriskajām specifikācijām, pārējie testi vairs netiek prasīti. Šo punktu nepiemēro IVA klases ierīcēm. |
| --- | --- |

3.2.4.

Ja atstarojošai ierīcei piešķirtu apstiprinājumu paplašina, aptverot citas šādas ierīces, kas atšķiras tikai pēc krāsas, abiem jebkuras citas krāsas paraugiem, kas iesniegti saskaņā ar šo noteikumu 3.1.1.1. punkta d) apakšpunktu, jāatbilst tikai kolorimetriskajām un fotometriskajām specifikācijām, pārējie testi vairs netiek prasīti. Šo punktu nepiemēro IVA klases ierīcēm.

| 3.2.5. | Atstarojošās ierīces, uz kurām izdarīta atsauce 1. pielikumā, identificējošie simboli ir šādi.

  1. tabula


  Atstarojošo ierīču un to simbolu saraksts










  Atstarojošās ierīces | Simbols | Papildu simbols | “a” minimumsA24-I. attēlā (vērtības mm) | Punkts |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mehānisko transportlīdzekļu atstarotājs (neatkarīgs) | IA | | 4 | 5.1. |
| Mehānisko transportlīdzekļu atstarotājs (kombinēts ar citiem signāllukturiem, kuri nav ūdensnecaurlaidīgi) | IB | | 4 | 5.1. |
| Piekabju atstarotājs (neatkarīgs) | IIIA | | 4 | 5.2. |
| Piekabju atstarotājs (kombinēts ar citiem signāllukturiem, kuri nav ūdensnecaurlaidīgi) | IIIB | | 4 | 5.2. |
| Platleņķa atstarotājs | IVA | | 4 | 5.3. |
| Pamanāmības marķējums (materiāls kontūru/svītru marķēšanai) | C | 104R | 12 | 5.4. |
| Pamanāmības marķējums (materiāls izceļošiem marķējumiem/grafikai, paredzēts ierobežotam laukumam) | D | 104R | 12 | 5.5. |
| Pamanāmības marķējums (materiāls izceļošiem marķējumiem/grafiskiem attēliem, paredzēts lielam laukumam) | E | 104R | 12 | 5.5. |
| Pamanāmības marķējums (materiāli izceļošiem marķējumiem vai grafiskiem attēliem, kas ir kā pamats vai fons pilnībā krāsainu logotipu un “E” klases marķējumu drukas procesā, kuri atbilst “D” klases materiāliem piemērojamām prasībām) | D/E | 104R | 12 | 5.5. |
| F klases atstarojošie materiāli galējo ārējo vietu marķēšanai | F | 104R | 12 | 5.6. |
| Garu vai smagu transportlīdzekļu atstarojošais marķējums (atstarojoši un fluorescējoši materiāli)
  1. vai 2. klases pazīšanas zīmes | RF | | 5 | 5.7. |
| Garu vai smagu transportlīdzekļu atstarojošais marķējums (tikai atstarojoši materiāli) – 3. klases, 4. klases vai 5. klases pazīšanas zīmes | RR | | 5 | 5.7. – 3. vai 4. klasei
  5.6. – 5. klasei |
| Lēngaitas transportlīdzekļu marķējums (atstarojoši un fluorescējoši materiāli) – 1. klases pazīšanas zīme | RF | | 5 | 5.8. |
| Lēngaitas transportlīdzekļu marķējums (tikai atstarojoši materiāli) – 2. klases pazīšanas zīme | RR | | 5 | 5.8. |
| Brīdinājuma trijstūris | - | 27R | 8 | 5.9. |

3.2.5.

Atstarojošās ierīces, uz kurām izdarīta atsauce 1. pielikumā, identificējošie simboli ir šādi.

1. tabula

1. tabula

Atstarojošo ierīču un to simbolu saraksts

Atstarojošo ierīču un to simbolu saraksts

Atstarojošās ierīces

Simbols

Papildu simbols

“a” minimumsA24-I. attēlā (vērtības mm)

A24-I. attēlā (vērtības mm)

Punkts

Mehānisko transportlīdzekļu atstarotājs (neatkarīgs)

IA

4

5.1.

Mehānisko transportlīdzekļu atstarotājs (kombinēts ar citiem signāllukturiem, kuri nav ūdensnecaurlaidīgi)

IB

4

5.1.

Piekabju atstarotājs (neatkarīgs)

IIIA

4

5.2.

Piekabju atstarotājs (kombinēts ar citiem signāllukturiem, kuri nav ūdensnecaurlaidīgi)

IIIB

4

5.2.

Platleņķa atstarotājs

IVA

4

5.3.

Pamanāmības marķējums (materiāls kontūru/svītru marķēšanai)

C

104R

12

5.4.

Pamanāmības marķējums (materiāls izceļošiem marķējumiem/grafikai, paredzēts ierobežotam laukumam)

D

104R

12

5.5.

Pamanāmības marķējums (materiāls izceļošiem marķējumiem/grafiskiem attēliem, paredzēts lielam laukumam)

E

104R

12

5.5.

Pamanāmības marķējums (materiāli izceļošiem marķējumiem vai grafiskiem attēliem, kas ir kā pamats vai fons pilnībā krāsainu logotipu un “E” klases marķējumu drukas procesā, kuri atbilst “D” klases materiāliem piemērojamām prasībām)

D/E

104R

12

5.5.

F klases atstarojošie materiāli galējo ārējo vietu marķēšanai

F

104R

12

5.6.

Garu vai smagu transportlīdzekļu atstarojošais marķējums (atstarojoši un fluorescējoši materiāli)

1. vai 2. klases pazīšanas zīmes

RF

5

5.7.

Garu vai smagu transportlīdzekļu atstarojošais marķējums (tikai atstarojoši materiāli) – 3. klases, 4. klases vai 5. klases pazīšanas zīmes

RR

5

5.7. – 3. vai 4. klasei

5.6. – 5. klasei

Lēngaitas transportlīdzekļu marķējums (atstarojoši un fluorescējoši materiāli) – 1. klases pazīšanas zīme

RF

5

5.8.

Lēngaitas transportlīdzekļu marķējums (tikai atstarojoši materiāli) – 2. klases pazīšanas zīme

RR

5

5.8.

Brīdinājuma trijstūris

-

27R

8

5.9.

| 3.2.6. | Piemērojamo izmaiņu rādītājiem katrai ierīcei saistībā ar grozījumu sēriju jābūt šādiem (skat. arī 6.1.1. punktu):

  2. tabula


  Grozījumu sērija un izmaiņu rādītājs









  Noteikumu grozījumu sērija | 00. | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ierīce | Izmaiņu rādītājs konkrētajai ierīcei |
| Mehānisko transportlīdzekļu atstarotājs (neatkarīgs) | 0 | | |
| Mehānisko transportlīdzekļu atstarotājs (kombinēts ar citiem signāllukturiem, kuri nav ūdensnecaurlaidīgi) | 0 | | |
| Piekabju atstarotājs (neatkarīgs) | 0 | | |
| Piekabju atstarotājs (kombinēts ar citiem signāllukturiem, kuri nav ūdensnecaurlaidīgi) | 0 | | |
| Platleņķa atstarotājs | 0 | | |
| Pamanāmības marķējums (materiāls kontūru/svītru marķēšanai) | 0 | | |
| Pamanāmības marķējums (materiāls izceļošiem marķējumiem/grafikai, paredzēts ierobežotam laukumam) | 0 | | |
| Pamanāmības marķējums (materiāls izceļošiem marķējumiem/grafiskiem attēliem, paredzēts lielam laukumam) | 0 | | |
| Pamanāmības marķējums (materiāli izceļošiem marķējumiem vai grafiskiem attēliem, kas ir kā pamats vai fons pilnībā krāsainu logotipu un “E” klases marķējumu drukas procesā, kuri atbilst “D” klases materiāliem piemērojamām prasībām) | 0 | | |
| F klases atstarojošie materiāli galējo ārējo vietu marķēšanai | 0 | | |
| Garu vai smagu transportlīdzekļu atstarojošais marķējums (atstarojoši un fluorescējoši materiāli), 1. klases vai 2. klases pazīšanas zīme | 0 | | |
| Garu vai smagu transportlīdzekļu atstarojošais marķējums (tikai atstarojoši materiāli), 3. klases, 4. klases vai 5. klases pazīšanas zīme | 0 | | |
| Lēngaitas transportlīdzekļu marķējums (atstarojoši un fluorescējoši materiāli), 1. klases pazīšanas zīme | 0 | | |
| Lēngaitas transportlīdzekļu marķējums (tikai atstarojoši materiāli)
  2. klases pazīšanas zīme | 0 | | |
| Brīdinājuma trijstūris | 0 | | |

3.2.6.

Piemērojamo izmaiņu rādītājiem katrai ierīcei saistībā ar grozījumu sēriju jābūt šādiem (skat. arī 6.1.1. punktu):

2. tabula

2. tabula

Grozījumu sērija un izmaiņu rādītājs

Grozījumu sērija un izmaiņu rādītājs

Noteikumu grozījumu sērija

00.

Ierīce

Izmaiņu rādītājs konkrētajai ierīcei

Mehānisko transportlīdzekļu atstarotājs (neatkarīgs)

0

Mehānisko transportlīdzekļu atstarotājs (kombinēts ar citiem signāllukturiem, kuri nav ūdensnecaurlaidīgi)

0

Piekabju atstarotājs (neatkarīgs)

0

Piekabju atstarotājs (kombinēts ar citiem signāllukturiem, kuri nav ūdensnecaurlaidīgi)

0

Platleņķa atstarotājs

0

Pamanāmības marķējums (materiāls kontūru/svītru marķēšanai)

0

Pamanāmības marķējums (materiāls izceļošiem marķējumiem/grafikai, paredzēts ierobežotam laukumam)

0

Pamanāmības marķējums (materiāls izceļošiem marķējumiem/grafiskiem attēliem, paredzēts lielam laukumam)

0

Pamanāmības marķējums (materiāli izceļošiem marķējumiem vai grafiskiem attēliem, kas ir kā pamats vai fons pilnībā krāsainu logotipu un “E” klases marķējumu drukas procesā, kuri atbilst “D” klases materiāliem piemērojamām prasībām)

0

F klases atstarojošie materiāli galējo ārējo vietu marķēšanai

0

Garu vai smagu transportlīdzekļu atstarojošais marķējums (atstarojoši un fluorescējoši materiāli), 1. klases vai 2. klases pazīšanas zīme

0

Garu vai smagu transportlīdzekļu atstarojošais marķējums (tikai atstarojoši materiāli), 3. klases, 4. klases vai 5. klases pazīšanas zīme

0

Lēngaitas transportlīdzekļu marķējums (atstarojoši un fluorescējoši materiāli), 1. klases pazīšanas zīme

0

Lēngaitas transportlīdzekļu marķējums (tikai atstarojoši materiāli)

2. klases pazīšanas zīme

0

Brīdinājuma trijstūris

0

3.3.   Apstiprinājuma marķējuma zīme

| 3.3.1. | Vispārīgi noteikumi |
| --- | --- |

3.3.1.

Vispārīgi noteikumi

| 3.3.1.1. | Uz katras apstiprinātam tipam piederošas ierīces jābūt pietiekamu izmēru vietai unikālajam identifikatoram (UI), kas minēts 1958. gada Nolīgumā, un citiem marķējumiem, kas noteikti 3.3.4.2.–3.3.4.6. punktā, vai, ja tas nav tehniski iespējams, apstiprinājuma marķējumam ar papildu simboliem un citiem marķējumiem, kā noteikts 3.3.2. punktā. |
| --- | --- |

3.3.1.1.

Uz katras apstiprinātam tipam piederošas ierīces jābūt pietiekamu izmēru vietai unikālajam identifikatoram (UI

| 3.3.1.2. | Marķējumu izkārtojuma piemēri ir parādīti 24. pielikumā. |
| --- | --- |

3.3.1.2.

Marķējumu izkārtojuma piemēri ir parādīti 24. pielikumā.

| 3.3.2. | Apstiprinājuma marķējumu veido: |
| --- | --- |

3.3.2.

Apstiprinājuma marķējumu veido:

| 3.3.2.1. | aplis, kurā ir burts “E”, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu; |
| --- | --- |

3.3.2.1.

aplis, kurā ir burts “E”, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu;

| 3.3.2.2. | apstiprinājuma numurs, kā noteikts 3.2.3. punktā; |
| --- | --- |

3.3.2.2.

apstiprinājuma numurs, kā noteikts 3.2.3. punktā;

| 3.3.2.3. | atstarojošo ierīci identificējoši simboli, kā noteikts 3.2.4. punktā; |
| --- | --- |

3.3.2.3.

atstarojošo ierīci identificējoši simboli, kā noteikts 3.2.4. punktā;

| 3.3.2.4. | šo noteikumu numurs, kam seko burts “R” un divi cipari, kuri norāda grozījumu sēriju, kas ir spēkā apstiprinājuma izdošanas laikā; |
| --- | --- |

3.3.2.4.

šo noteikumu numurs, kam seko burts “R” un divi cipari, kuri norāda grozījumu sēriju, kas ir spēkā apstiprinājuma izdošanas laikā;

| 3.3.2.5. | apstiprinājuma numuru novieto tuvu 3.3.2.1. punktā noteiktajam aplim; |
| --- | --- |

3.3.2.5.

apstiprinājuma numuru novieto tuvu 3.3.2.1. punktā noteiktajam aplim;

| 3.3.2.6. | uz ierīcēm ar samazinātu gaismas sadalījumu atbilstoši šo noteikumu 5.1.4.5., 5.2.3.2. vai 5.3.4.2. punktam – vertikāla bulta, kas sākas no horizontālā segmenta un vērsta uz leju. |
| --- | --- |

3.3.2.6.

uz ierīcēm ar samazinātu gaismas sadalījumu atbilstoši šo noteikumu 5.1.4.5., 5.2.3.2. vai 5.3.4.2. punktam – vertikāla bulta, kas sākas no horizontālā segmenta un vērsta uz leju.

| 3.3.3. | Unikālā identifikatora marķējuma zīmei ir jāatbilst turpmāk dotā piemēra formātam. |
| --- | --- |

3.3.3.

Unikālā identifikatora marķējuma zīmei ir jāatbilst turpmāk dotā piemēra formātam.

Image 197

a ≥ 8 mm

Dotais unikālais identifikators, marķēts uz atstarojošās ierīces, rāda, ka attiecīgais tips ir apstiprināts un ka attiecīgajai informācijai par tipa apstiprinājumu var piekļūt ANO drošajā interneta datubāzē, izmantojot “270650” kā unikālo identifikatoru.

| 3.3.4. | Marķēšanas prasības
  atstarojošās ierīces apstiprināšanai |
| --- | --- |

3.3.4.

Marķēšanas prasības

atstarojošās ierīces apstiprināšanai

| 3.3.4.1. | Pietiekamu izmēru vieta apstiprinājuma marķējumam vai unikālajam identifikatoram. |
| --- | --- |

3.3.4.1.

Pietiekamu izmēru vieta apstiprinājuma marķējumam vai unikālajam identifikatoram.

| 3.3.4.1.1. | Jebkurā gadījumā apstiprinājuma marķējumam vai unikālajam identifikatoram ir jābūt redzamam, kad atstarojošā ierīce ir uzstādīta transportlīdzeklim vai kad ir atvērta tāda kustināma daļa kā motora pārsegs vai bagāžnieka pārsegs, vai durvis. |
| --- | --- |

3.3.4.1.1.

Jebkurā gadījumā apstiprinājuma marķējumam vai unikālajam identifikatoram ir jābūt redzamam, kad atstarojošā ierīce ir uzstādīta transportlīdzeklim vai kad ir atvērta tāda kustināma daļa kā motora pārsegs vai bagāžnieka pārsegs, vai durvis.

| 3.3.4.1.2. | Apstiprinājuma marķējumu liek uz atstarojošās ierīces iekšējās vai ārējās daļas (caurspīdīgas vai necaurspīdīgas), kuru nevar atdalīt no atstarojošās ierīces caurspīdīgās daļas. |
| --- | --- |

3.3.4.1.2.

Apstiprinājuma marķējumu liek uz atstarojošās ierīces iekšējās vai ārējās daļas (caurspīdīgas vai necaurspīdīgas), kuru nevar atdalīt no atstarojošās ierīces caurspīdīgās daļas.

| 3.3.4.2. | Pieteikuma iesniedzēja tirdzniecības nosaukums vai preču zīme; šim marķējumam ir jābūt skaidri salasāmam un neizdzēšamam. |
| --- | --- |

3.3.4.2.

Pieteikuma iesniedzēja tirdzniecības nosaukums vai preču zīme; šim marķējumam ir jābūt skaidri salasāmam un neizdzēšamam.

| 3.3.4.2.1. | IA, IIIA, IB, IIIB vai IVA klases atstarojošās ierīces apgaismojošās virsmas visaugstākajā daļā jābūt horizontāli uzrakstītam vārdam “TOP”, ja šāda norāde ir nepieciešama, lai nekļūdīgi noteiktu ražotāja norādīto rotācijas leņķi vai leņķus. |
| --- | --- |

3.3.4.2.1.

IA, IIIA, IB, IIIB vai IVA klases atstarojošās ierīces apgaismojošās virsmas visaugstākajā daļā jābūt horizontāli uzrakstītam vārdam “TOP”, ja šāda norāde ir nepieciešama, lai nekļūdīgi noteiktu ražotāja norādīto rotācijas leņķi vai leņķus.

| 3.3.4.2.2. | C, D, E vai F klases gadījumā orientācijas zīmei “TOP” jābūt uz jebkāda marķējuma materiāla, kura atstarojošā sistēma nav visvirzienu, vismaz:






  a) | uz sloksnēm – ik pēc 0,5 m, |
| --- | --- | --- |

3.3.4.2.2.

C, D, E vai F klases gadījumā orientācijas zīmei “TOP” jābūt uz jebkāda marķējuma materiāla, kura atstarojošā sistēma nav visvirzienu, vismaz:

a)

uz sloksnēm – ik pēc 0,5 m,

| b) | uz laukumiem – 100 x 100 mm2 robežās. |
| --- | --- |

b)

uz laukumiem – 100 x 100 mm2 robežās.

2

| 3.3.4.2.3. | 1., 2., 3., 4. vai 5. klases gadījumā uz zīmēm, kuru atstarojošā sistēma nav visvirzienu, vārdam “TOP” jābūt attēlotam horizontāli uz zīmes tās daļas, kurai paredzēts būt zīmes visaugstākajai daļai, kad tā uzstādīta uz transportlīdzekļa. |
| --- | --- |

3.3.4.2.3.

1., 2., 3., 4. vai 5. klases gadījumā uz zīmēm, kuru atstarojošā sistēma nav visvirzienu, vārdam “TOP” jābūt attēlotam horizontāli uz zīmes tās daļas, kurai paredzēts būt zīmes visaugstākajai daļai, kad tā uzstādīta uz transportlīdzekļa.

| 3.3.4.3. | Atstarojošo ierīci, marķējuma materiālus vai zīmes identificējošie simboli un 1. tabulā norādītie papildu simboli. |
| --- | --- |

3.3.4.3.

Atstarojošo ierīci, marķējuma materiālus vai zīmes identificējošie simboli un 1. tabulā norādītie papildu simboli.

| 3.3.4.4. | Apstiprinājuma marķējumam ir jābūt skaidri salasāmam un neizdzēšamam. |
| --- | --- |

3.3.4.4.

Apstiprinājuma marķējumam ir jābūt skaidri salasāmam un neizdzēšamam.

| 3.3.4.4.1. | C, D, E vai F klases gadījumā apstiprinājuma marķējuma zīmei jābūt redzamai un skaidri salasāmai uz marķējuma materiāla ārpuses, un tai jābūt neizdzēšamai un izvietotai vismaz pa vienai:






  a) | ik pēc 0,5 m uz sloksnēm, |
| --- | --- | --- |

3.3.4.4.1.

C, D, E vai F klases gadījumā apstiprinājuma marķējuma zīmei jābūt redzamai un skaidri salasāmai uz marķējuma materiāla ārpuses, un tai jābūt neizdzēšamai un izvietotai vismaz pa vienai:

a)

ik pēc 0,5 m uz sloksnēm,

| b) | 100 x 100 mm2 laukumu robežās. |
| --- | --- |

b)

100 x 100 mm2 laukumu robežās.

2

| 3.3.4.5. | Apstiprinājuma numuram un papildu simboliem jāatrodas tuvu pie apļa un vai nu virs, vai zem “E” burta, vai arī pa labi vai pa kreisi no šā burta. Apstiprinājuma numura cipariem ir jābūt burta “E” vienā pusē un vērstiem tādā pašā virzienā kā “E”. |
| --- | --- |

3.3.4.5.

Apstiprinājuma numuram un papildu simboliem jāatrodas tuvu pie apļa un vai nu virs, vai zem “E” burta, vai arī pa labi vai pa kreisi no šā burta. Apstiprinājuma numura cipariem ir jābūt burta “E” vienā pusē un vērstiem tādā pašā virzienā kā “E”.

| 3.3.4.6. | Apstiprinājuma marķējuma vietu norāda 3.1.1. punktā minētajos rasējumos. |
| --- | --- |

3.3.4.6.

Apstiprinājuma marķējuma vietu norāda 3.1.1. punktā minētajos rasējumos.

| 3.3.4.7. | Ja divi vai vairāki lukturi ir daļa no grupētu, kombinētu vai savstarpēji savietotu lukturu tās pašas vienības (ieskaitot atstarotāju), apstiprinājumu piešķir tikai tad, ja katrs no šiem lukturiem atbilst šo noteikumu vai citu noteikumu prasībām. Lukturi, kas neatbilst nevienam no šiem noteikumiem, nedrīkst būt daļa no šādas grupētu, kombinētu vai savstarpēji savietotu lukturu vienības. |
| --- | --- |

3.3.4.7.

Ja divi vai vairāki lukturi ir daļa no grupētu, kombinētu vai savstarpēji savietotu lukturu tās pašas vienības (ieskaitot atstarotāju), apstiprinājumu piešķir tikai tad, ja katrs no šiem lukturiem atbilst šo noteikumu vai citu noteikumu prasībām. Lukturi, kas neatbilst nevienam no šiem noteikumiem, nedrīkst būt daļa no šādas grupētu, kombinētu vai savstarpēji savietotu lukturu vienības.

| 3.3.4.8. | Ja grupēti, kombinēti vai savstarpēji savietoti lukturi atbilst vairāku noteikumu prasībām, drīkst likt vienu starptautisko apstiprinājuma marķējuma zīmi, ko veido aplis, kas ietver burtu “E”, kam seko apstiprinājumu piešķīrušās valsts pazīšanas numurs, apstiprinājuma numurs un, ja nepieciešams, prasītā bulta. Šo apstiprinājuma marķējuma zīmi drīkst likt uz grupētiem, kombinētiem vai savstarpēji savietotiem lukturiem jebkur ar nosacījumu, ka: |
| --- | --- |

3.3.4.8.

Ja grupēti, kombinēti vai savstarpēji savietoti lukturi atbilst vairāku noteikumu prasībām, drīkst likt vienu starptautisko apstiprinājuma marķējuma zīmi, ko veido aplis, kas ietver burtu “E”, kam seko apstiprinājumu piešķīrušās valsts pazīšanas numurs, apstiprinājuma numurs un, ja nepieciešams, prasītā bulta. Šo apstiprinājuma marķējuma zīmi drīkst likt uz grupētiem, kombinētiem vai savstarpēji savietotiem lukturiem jebkur ar nosacījumu, ka:

| 3.3.4.8.1. | tā ir redzama pēc to uzstādīšanas; |
| --- | --- |

3.3.4.8.1.

tā ir redzama pēc to uzstādīšanas;

| 3.3.4.8.2. | nevienu grupētu, kombinētu vai savstarpēji savietotu lukturu daļu, kura laiž cauri gaismu, nevar demontēt, tajā pašā laikā nenoņemot apstiprinājuma marķējuma zīmi. |
| --- | --- |

3.3.4.8.2.

nevienu grupētu, kombinētu vai savstarpēji savietotu lukturu daļu, kura laiž cauri gaismu, nevar demontēt, tajā pašā laikā nenoņemot apstiprinājuma marķējuma zīmi.

| 3.3.4.9. | Katra luktura identifikācijas simbolus atbilstoši katriem noteikumiem, atbilstīgi kuriem piešķirts apstiprinājums, kopā ar attiecīgo grozījumu sēriju, kas satur jaunākos, būtiskos tehniskos grozījumus un ir spēkā apstiprinājuma izdošanas laikā, marķē: |
| --- | --- |

3.3.4.9.

Katra luktura identifikācijas simbolus atbilstoši katriem noteikumiem, atbilstīgi kuriem piešķirts apstiprinājums, kopā ar attiecīgo grozījumu sēriju, kas satur jaunākos, būtiskos tehniskos grozījumus un ir spēkā apstiprinājuma izdošanas laikā, marķē:

| 3.3.4.9.1. | vai nu uz attiecīgās gaismu izstarojošās virsmas, |
| --- | --- |

3.3.4.9.1.

vai nu uz attiecīgās gaismu izstarojošās virsmas,

| 3.3.4.9.2. | vai grupā tā, ka katrs grupētu, kombinētu vai savstarpēji savietotu lukturu lukturis var tikt nepārprotami identificēts (sk. 24. pielikumā parādītos iespējamos piemērus). |
| --- | --- |

3.3.4.9.2.

vai grupā tā, ka katrs grupētu, kombinētu vai savstarpēji savietotu lukturu lukturis var tikt nepārprotami identificēts (sk. 24. pielikumā parādītos iespējamos piemērus).

| 3.3.4.10. | Atsevišķas apstiprinājuma marķējuma zīmes sastāvdaļu izmērs nedrīkst būt mazāks kā noteikumos, atbilstīgi kuriem piešķirts apstiprinājums, prasītais minimums vismazākajai no atsevišķajām zīmēm. |
| --- | --- |

3.3.4.10.

Atsevišķas apstiprinājuma marķējuma zīmes sastāvdaļu izmērs nedrīkst būt mazāks kā noteikumos, atbilstīgi kuriem piešķirts apstiprinājums, prasītais minimums vismazākajai no atsevišķajām zīmēm.

| 3.3.4.11. | Apstiprinājuma marķējuma vietu norāda 3.1.2.3. punktā minētajos rasējumos. |
| --- | --- |

3.3.4.11.

Apstiprinājuma marķējuma vietu norāda 3.1.2.3. punktā minētajos rasējumos.

3.4.   Mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju atstarojošās ierīces tipa pārveidojumi un apstiprinājuma paplašinājums

| 3.4.1. | Par katru atstarojošās ierīces tipa pārveidojumu ziņo tipa apstiprinātājai iestādei, kas tipu apstiprinājusi. Šī iestāde tad drīkst vai nu: |
| --- | --- |

3.4.1.

Par katru atstarojošās ierīces tipa pārveidojumu ziņo tipa apstiprinātājai iestādei, kas tipu apstiprinājusi. Šī iestāde tad drīkst vai nu:

| 3.4.1.1. | uzskatīt, ka veiktajiem pārveidojumiem nevarētu būt vērā ņemamas nelabvēlīgas sekas un ka jebkurā gadījumā šī atstarojošā ierīce joprojām atbilst prasībām, vai |
| --- | --- |

3.4.1.1.

uzskatīt, ka veiktajiem pārveidojumiem nevarētu būt vērā ņemamas nelabvēlīgas sekas un ka jebkurā gadījumā šī atstarojošā ierīce joprojām atbilst prasībām, vai

| 3.4.1.2. | pieprasīt jaunu ziņojumu no tehniskā dienesta, kas ir atbildīgs par testu veikšanu. |
| --- | --- |

3.4.1.2.

pieprasīt jaunu ziņojumu no tehniskā dienesta, kas ir atbildīgs par testu veikšanu.

| 3.4.2. | Apstiprinājuma apliecinājumu vai atteikumu, norādot pārveidojumus, saskaņā ar 3.2.2. punktā noteikto procedūru paziņo šos noteikumus piemērojošajām 1958. gada Nolīguma pusēm. |
| --- | --- |

3.4.2.

Apstiprinājuma apliecinājumu vai atteikumu, norādot pārveidojumus, saskaņā ar 3.2.2. punktā noteikto procedūru paziņo šos noteikumus piemērojošajām 1958. gada Nolīguma pusēm.

| 3.4.3. | Tipa apstiprinātāja iestāde, kas izdod apstiprinājuma paplašinājumu, piešķir tam sērijas numuru un par to informē pārējās 1958. gada Nolīguma puses, kuras piemēro ANO noteikumus, atbilstīgi kuriem piešķirts apstiprinājums, izmantojot 1. pielikumā dotajam paraugam atbilstošu paziņojuma veidlapu. |
| --- | --- |

3.4.3.

Tipa apstiprinātāja iestāde, kas izdod apstiprinājuma paplašinājumu, piešķir tam sērijas numuru un par to informē pārējās 1958. gada Nolīguma puses, kuras piemēro ANO noteikumus, atbilstīgi kuriem piešķirts apstiprinājums, izmantojot 1. pielikumā dotajam paraugam atbilstošu paziņojuma veidlapu.

3.5.   Ražošanas atbilstība

Ražošanas atbilstības procedūrām ir jāatbilst 1958. gada Nolīguma 1. papildinājumā (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) noteiktajām, ievērojot šādas prasības.

| 3.5.1. | Atstarotāji, kas apstiprināti atbilstīgi šiem noteikumiem, ir jāražo tā, ka tie atbilst apstiprinātajam tipam, ievērojot 4. un 5. punktā noteiktās prasības. |
| --- | --- |

3.5.1.

Atstarotāji, kas apstiprināti atbilstīgi šiem noteikumiem, ir jāražo tā, ka tie atbilst apstiprinātajam tipam, ievērojot 4. un 5. punktā noteiktās prasības.

| 3.5.1.1. | Ir jāievēro prasību minimums par ražošanas atbilstības kontroles procedūrām, kas noteiktas 2. pielikumā. |
| --- | --- |

3.5.1.1.

Ir jāievēro prasību minimums par ražošanas atbilstības kontroles procedūrām, kas noteiktas 2. pielikumā.

| 3.5.1.2. | Ir jāievēro prasību minimums inspektora veiktai paraugu ņemšanai, kas noteikta 3. pielikumā. |
| --- | --- |

3.5.1.2.

Ir jāievēro prasību minimums inspektora veiktai paraugu ņemšanai, kas noteikta 3. pielikumā.

| 3.5.2. | Tipa apstiprinājumu piešķīrusī iestāde jebkurā laikā drīkst verificēt atbilstības kontroles metodes, ko piemēro katrā ražotnē. Šādu verifikāciju normāls biežums ir reize divos gados. |
| --- | --- |

3.5.2.

Tipa apstiprinājumu piešķīrusī iestāde jebkurā laikā drīkst verificēt atbilstības kontroles metodes, ko piemēro katrā ražotnē. Šādu verifikāciju normāls biežums ir reize divos gados.

| 3.5.3. | Atbilstīgi šiem noteikumiem apstiprināti brīdinājuma trijstūri jāražo tā, ka tie atbilst tipam, kas apstiprināts atbilstīgi šiem noteikumiem.
  Par atbilstību 4. un 5. punktā noteiktajām prasībām pārliecinās šādi. |
| --- | --- |

3.5.3.

Atbilstīgi šiem noteikumiem apstiprināti brīdinājuma trijstūri jāražo tā, ka tie atbilst tipam, kas apstiprināts atbilstīgi šiem noteikumiem.

Par atbilstību 4. un 5. punktā noteiktajām prasībām pārliecinās šādi.

| 3.5.3.1. | Turklāt jāpārliecinās par apstiprinātajam tipam atbilstošu un lietošanā esošu brīdinājuma trijstūru atstarojošo optisko vienību optisko īpašību un krāsas stabilitāti laikā. Ja lietošanā esošu un apstiprinātajam tipam atbilstošu brīdinājuma trijstūru atstarojošajām optiskajām vienībām ir sistemātiski trūkumi, apstiprinājumu drīkst anulēt. Uzskata, ka “sistemātisks trūkums” eksistē, ja apstiprināts brīdinājuma trijstūra tips neatbilst 5. punkta prasībām. |
| --- | --- |

3.5.3.1.

Turklāt jāpārliecinās par apstiprinātajam tipam atbilstošu un lietošanā esošu brīdinājuma trijstūru atstarojošo optisko vienību optisko īpašību un krāsas stabilitāti laikā. Ja lietošanā esošu un apstiprinātajam tipam atbilstošu brīdinājuma trijstūru atstarojošajām optiskajām vienībām ir sistemātiski trūkumi, apstiprinājumu drīkst anulēt. Uzskata, ka “sistemātisks trūkums” eksistē, ja apstiprināts brīdinājuma trijstūra tips neatbilst 5. punkta prasībām.

| 3.5.4. | Jebkādu atstarojošo marķējuma materiālu, kas apstiprināts atbilstīgi šiem noteikumiem, jāražo tā, ka tas atbilst apstiprinātajam tipam, izpildot 4. un 5. punktā noteiktās prasības. |
| --- | --- |

3.5.4.

Jebkādu atstarojošo marķējuma materiālu, kas apstiprināts atbilstīgi šiem noteikumiem, jāražo tā, ka tas atbilst apstiprinātajam tipam, izpildot 4. un 5. punktā noteiktās prasības.

| 3.5.4.1. | Ražošanas atbilstību neapstrīd, ja pieciem nejaušas izlases kārtībā izraudzītiem eksemplāriem fotometrisko mērījumu vidējās vērtības nelabvēlīgi atšķiras no šo noteikumu 4. pielikumā noteiktajām vērtībām par vairāk nekā 20 procentiem. |
| --- | --- |

3.5.4.1.

Ražošanas atbilstību neapstrīd, ja pieciem nejaušas izlases kārtībā izraudzītiem eksemplāriem fotometrisko mērījumu vidējās vērtības nelabvēlīgi atšķiras no šo noteikumu 4. pielikumā noteiktajām vērtībām par vairāk nekā 20 procentiem.

| 3.5.4.2. | Ražošanas atbilstību neapstrīd, ja piecu nejaušas izlases kārtībā izraudzītu eksemplāru kolorimetriskās īpašības, tās vērtējot vizuālas inspicēšanas ceļā, atbilst 4. un 5. punkta specifikācijām. |
| --- | --- |

3.5.4.2.

Ražošanas atbilstību neapstrīd, ja piecu nejaušas izlases kārtībā izraudzītu eksemplāru kolorimetriskās īpašības, tās vērtējot vizuālas inspicēšanas ceļā, atbilst 4. un 5. punkta specifikācijām.

| 3.5.4.3. | Tipa apstiprinājumu piešķīrusī iestāde jebkurā laikā drīkst verificēt atbilstības kontroles metodes, ko piemēro katrā ražotnē. Šādu verifikāciju normāls biežums ir reize divos gados. |
| --- | --- |

3.5.4.3.

Tipa apstiprinājumu piešķīrusī iestāde jebkurā laikā drīkst verificēt atbilstības kontroles metodes, ko piemēro katrā ražotnē. Šādu verifikāciju normāls biežums ir reize divos gados.

| 3.5.5. | Jebkādas atstarojošās pazīšanas zīmes, kas apstiprinātas atbilstīgi šiem noteikumiem, jāražo tā, ka tās atbilst apstiprinātajam tipam, izpildot 4. un 5. punktā noteiktās prasības (noturībai pret ārējiem faktoriem piemēro tikai 5.7.6.1. punktu). |
| --- | --- |

3.5.5.

Jebkādas atstarojošās pazīšanas zīmes, kas apstiprinātas atbilstīgi šiem noteikumiem, jāražo tā, ka tās atbilst apstiprinātajam tipam, izpildot 4. un 5. punktā noteiktās prasības (noturībai pret ārējiem faktoriem piemēro tikai 5.7.6.1. punktu).

| 3.5.5.1. | Ir jāievēro prasību minimums par ražošanas atbilstības kontroles procedūrām, kas noteiktas šo noteikumu 2. pielikumā. |
| --- | --- |

3.5.5.1.

Ir jāievēro prasību minimums par ražošanas atbilstības kontroles procedūrām, kas noteiktas šo noteikumu 2. pielikumā.

| 3.5.5.2. | Ir jāievēro prasību minimums inspektora veiktai paraugu ņemšanai, kas noteikta šo noteikumu 3. pielikumā. |
| --- | --- |

3.5.5.2.

Ir jāievēro prasību minimums inspektora veiktai paraugu ņemšanai, kas noteikta šo noteikumu 3. pielikumā.

| 3.5.5.3. | Tipa apstiprinājumu piešķīrusī iestāde jebkurā laikā drīkst verificēt atbilstības kontroles metodes, ko piemēro katrā ražotnē. Šādu verifikāciju normāls biežums ir reize divos gados. |
| --- | --- |

3.5.5.3.

Tipa apstiprinājumu piešķīrusī iestāde jebkurā laikā drīkst verificēt atbilstības kontroles metodes, ko piemēro katrā ražotnē. Šādu verifikāciju normāls biežums ir reize divos gados.

3.6.   Sankcijas par ražošanas neatbilstību

| 3.6.1. | Piešķirto apstiprinājumu drīkst anulēt, ja netiek izpildītas šo noteikumu prasības. |
| --- | --- |

3.6.1.

Piešķirto apstiprinājumu drīkst anulēt, ja netiek izpildītas šo noteikumu prasības.

| 3.6.2. | Ja šos noteikumus piemērojoša 1958. gada Nolīguma puse anulē tās iepriekš piešķirtu apstiprinājumu, tā nekavējoties par to informē citas šos noteikumus piemērojošās Nolīguma puses, izmantojot 1. pielikumā dotajam paraugam atbilstošu paziņojuma veidlapu. |
| --- | --- |

3.6.2.

Ja šos noteikumus piemērojoša 1958. gada Nolīguma puse anulē tās iepriekš piešķirtu apstiprinājumu, tā nekavējoties par to informē citas šos noteikumus piemērojošās Nolīguma puses, izmantojot 1. pielikumā dotajam paraugam atbilstošu paziņojuma veidlapu.

3.7.   Ražošanas pilnīga izbeigšana

Ja apstiprinājuma turētājs pilnībā pārtrauc ražot atbilstīgi šiem noteikumiem apstiprinātu atstarojošo ierīci, tas attiecīgi informē iestādi, kas piešķīrusi apstiprinājumu. Saņēmusi attiecīgo paziņojumu, šī iestāde informē pārējās šos noteikumus piemērojošās Nolīguma puses, izmantojot 1. pielikumā dotajam paraugam atbilstošu paziņojuma veidlapu.

3.8.   Par apstiprināšanas testu veikšanu atbildīgo tehnisko dienestu un tipa apstiprinātāju iestāžu nosaukumi un adreses

Šos noteikumus piemērojošās Nolīguma puses paziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas sekretariātam to tehnisko dienestu nosaukumus un adreses, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, un tipa apstiprinātāju iestāžu nosaukumus un adreses, kas piešķir apstiprinājumu un kurām nosūta veidlapas, kas apliecina citās valstīs izdotu apstiprinājumu vai apstiprinājuma paplašinājumu, atteikumu, anulēšanu vai ražošanas pilnīgu izbeigšanu.

4.   VISPĀRĪGAS PRASĪBAS

Šajos noteikumos piemēro ANO Noteikumu Nr. 48, 53, 74 vai 86, ievērojot sēriju grozījumus, kas ir spēkā atstarojošās ierīces tipa apstiprinājuma pieteikuma iesniegšanas laikā, 5. iedaļas “Vispārīgas specifikācijas” un 6. iedaļas “Atsevišķas specifikācijas” un šajās iedaļās minēto pielikumu prasības.

Piemēro prasības, kas attiecas uz katru atstarojošo ierīci un transportlīdzekļa kategoriju(-ām), kam paredzēts uzstādīt šo atstarojošo ierīci, ja atstarojošās ierīces tipa apstiprināšanas laikā šo prasību izpildes verifikācija ir iespējama.

| 4.1. | Šajos noteikumos atstarotājus vai atstarojošos materiālus, vai pazīšanas zīmes, vai brīdinājuma trijstūrus vispārīgu aprakstu vajadzībām turpmāk sauc “atstarojošās ierīces”. |
| --- | --- |

4.1.

Šajos noteikumos atstarotājus vai atstarojošos materiālus, vai pazīšanas zīmes, vai brīdinājuma trijstūrus vispārīgu aprakstu vajadzībām turpmāk sauc “atstarojošās ierīces”.

| 4.1.1. | Atstarojošās ierīces konstruē tā, ka tās apmierinoši darbojas un turpinās darboties normālos lietošanas apstākļos. Turklāt tām nedrīkst būt konstrukcijas vai ražošanas defektu, kas kaitē to efektīvai darbībai vai to uzturēšanai labā stāvoklī. |
| --- | --- |

4.1.1.

Atstarojošās ierīces konstruē tā, ka tās apmierinoši darbojas un turpinās darboties normālos lietošanas apstākļos. Turklāt tām nedrīkst būt konstrukcijas vai ražošanas defektu, kas kaitē to efektīvai darbībai vai to uzturēšanai labā stāvoklī.

| 4.1.2. | Atstarojošo ierīču sastāvdaļas vai daļas nedrīkst būt viegli izjaucamas. |
| --- | --- |

4.1.2.

Atstarojošo ierīču sastāvdaļas vai daļas nedrīkst būt viegli izjaucamas.

| 4.1.3. | Marķējuma materiālu piestiprināšanas līdzekļiem ir jābūt ilgizturīgiem un stabiliem. |
| --- | --- |

4.1.3.

Marķējuma materiālu piestiprināšanas līdzekļiem ir jābūt ilgizturīgiem un stabiliem.

| 4.1.4. | Atstarojošo ierīču ārējai virsmai ir jābūt viegli tīrāmai. Tādēļ virsma nedrīkst būt raupja, un nekādi iespējami izciļņi nedrīkst kavēt vieglu tīrīšanu. |
| --- | --- |

4.1.4.

Atstarojošo ierīču ārējai virsmai ir jābūt viegli tīrāmai. Tādēļ virsma nedrīkst būt raupja, un nekādi iespējami izciļņi nedrīkst kavēt vieglu tīrīšanu.

| 4.1.5. | Normālos lietošanas apstākļos atstarotāju iekšējā virsma nedrīkst būt pieejama. |
| --- | --- |

4.1.5.

Normālos lietošanas apstākļos atstarotāju iekšējā virsma nedrīkst būt pieejama.

| 4.1.6. | Attiecībā uz atstarotājiem |
| --- | --- |

4.1.6.

Attiecībā uz atstarotājiem

| 4.1.6.1. | Atstarojošajās ierīces drīkst sastāvēt no atstarojoša optiskā elementa un filtra salikuma, kam jābūt konstruētam tā, ka tos nevar atdalīt normālos lietošanas apstākļos. |
| --- | --- |

4.1.6.1.

Atstarojošajās ierīces drīkst sastāvēt no atstarojoša optiskā elementa un filtra salikuma, kam jābūt konstruētam tā, ka tos nevar atdalīt normālos lietošanas apstākļos.

| 4.1.6.2. | Atstarojošo optisko elementu un filtru krāsošana ar krāsu vai laku nav atļauta. |
| --- | --- |

4.1.6.2.

Atstarojošo optisko elementu un filtru krāsošana ar krāsu vai laku nav atļauta.

| 4.2. | Kolorimetriskā testa nosacījumi |
| --- | --- |

4.2.

Kolorimetriskā testa nosacījumi

| 4.2.1. | Tumsā redzamo krāsu testa procedūra |
| --- | --- |

4.2.1.

Tumsā redzamo krāsu testa procedūra

| 4.2.1.1. | Šīs specifikācijas piemēro tikai baltām, sarkanām vai dzintarkrāsas atstarojošām ierīcēm. |
| --- | --- |

4.2.1.1.

Šīs specifikācijas piemēro tikai baltām, sarkanām vai dzintarkrāsas atstarojošām ierīcēm.

| 4.2.1.2. | Lai testētu atstarojošās ierīces krāsu, to apgaismo ar CIE standarta gaismas avotu A ar 1/3 grāda izkliedes leņķi un apgaismojuma leņķi V = H = 0 grādi vai, ja tas rada bezkrāsas virsmas atstarojumu, ar leņķi V = +/- 5 grādi, H = 0 grādi, un atstarotās gaismas plūsmas trihromatiskajām koordinātām jāiekļaujas robežās, kas atbilst 4. punktā katrai atstarojošajai ierīcei noteiktajām specifikācijām. |
| --- | --- |

4.2.1.2.

Lai testētu atstarojošās ierīces krāsu, to apgaismo ar CIE

| 4.2.1.3. | Baltas atstarojošās ierīces nedrīkst radīt selektīvu atstarojumu, proti, standarta gaismas avota “A”, kuru lieto atstarojošās ierīces apgaismošanai, trihromatiskās koordinātas “x” un “y” nedrīkst mainīties par vairāk kā 0,01 pēc atstarošanas no atstarojošās ierīces. |
| --- | --- |

4.2.1.3.

Baltas atstarojošās ierīces nedrīkst radīt selektīvu atstarojumu, proti, standarta gaismas avota “A”, kuru lieto atstarojošās ierīces apgaismošanai, trihromatiskās koordinātas “x” un “y” nedrīkst mainīties par vairāk kā 0,01 pēc atstarošanas no atstarojošās ierīces.

| 4.2.2. | Dienas gaismā redzamo krāsu testa procedūra |
| --- | --- |

4.2.2.

Dienas gaismā redzamo krāsu testa procedūra

| 4.2.2.1. | Lai testētu materiālu dienas gaismā redzamās krasas, materiālu apgaismo ar CIE standarta gaismas avotu D 65 45° leņķī pret normāli un skata (mēra) pa normāli (45/0 ģeometrija) ar spektrofotometru saskaņā ar CIE dokumenta Nr. 15 (1971) noteikumiem.
  Materiāla krāsai nelietotā kondīcijā jāiekļaujas robežās, kas atbilst atsevišķai atstarojošajai ierīcei 5.9.5.2.2. punktā noteiktajām specifikācijām. |
| --- | --- |

4.2.2.1.

Lai testētu materiālu dienas gaismā redzamās krasas, materiālu apgaismo ar CIE

CIE

Materiāla krāsai nelietotā kondīcijā jāiekļaujas robežās, kas atbilst atsevišķai atstarojošajai ierīcei 5.9.5.2.2. punktā noteiktajām specifikācijām.

| 4.2.3. | Fluorescējošo krāsu testa procedūra |
| --- | --- |

4.2.3.

Fluorescējošo krāsu testa procedūra

| 4.2.3.1. | Fluorescējošā materiāla krāsa bez atstarojuma |
| --- | --- |

4.2.3.1.

Fluorescējošā materiāla krāsa bez atstarojuma

| 4.2.3.1.1. | Lai testētu fluorescējoša materiāla krāsu, materiālu apgaismo ar CIE standarta gaismas avotu D65 (ISO 11664-2:2007(E)/CIE S 014-2/E:2006) un mēra ar spektrofotometru saskaņā ar publikāciju CIE 15:2004 – Ieteikumi attiecībā uz kolorimetriju, otrais izdevums – vai nu apgaismotu polihromatiski, vai ar monohromatoru, kas nodrošina pakāpjveida apgaismojumu ar CIE standarta gaismas avotu D 65 (ISO 11664-2:2007(E)/CIE S 014-2/E:2006), 45° leņķī pret normāli un skata pa normāli (45/0 ģeometrija). Pēdējā gadījumā izšķirtspējas solis Δλ nedrīkst būt lielāks kā 10 nm. Alternatīvi ir atļauti līdzīgi “gaismas avoti”, ja tiek verificēts, ka kolorimetrisko mērījumu procedūrā ievēro tādu pašu pietiekamu precizitāti, ar to saprotot, ka D65 atveides kvalitāte jānovērtē ar ISO 23603:2005(E)/CIE S 012/E:2004 aprakstīto metodi. Gaismas avota spektrālajam sadalījumam jābūt BC (CIELAB) vai labākas kategorijas.
  Apgaismošanu veic 45° leņķī pret normāli un skata pa normāli (45/0 ģeometrija). |
| --- | --- |

4.2.3.1.1.

Lai testētu fluorescējoša materiāla krāsu, materiālu apgaismo ar CIE

CIE

CIE

CIE

CIE

CIELAB

Apgaismošanu veic 45° leņķī pret normāli un skata pa normāli (45/0 ģeometrija).

| 4.2.3.2. | Fluorescējošā materiāla krāsa ar atstarojumu |
| --- | --- |

4.2.3.2.

Fluorescējošā materiāla krāsa ar atstarojumu

| 4.2.3.2.1. | Lai testētu fluorescējoša materiāla krāsu, materiālu apgaismo ar CIE standarta gaismas avotu D65 (ISO 11664-2:2007(E)/CIE S 014-2/E:2006) un mēra ar spektrofotometru saskaņā ar publikāciju CIE 15:2004 – Ieteikumi attiecībā uz kolorimetriju, otrais izdevums – vai nu apgaismotu polihromatiski, vai ar monohromatoru, kas nodrošina pakāpjveida apgaismojumu ar CIE standarta gaismas avotu D 65 (ISO 11664-2:2007(E)/CIE S 014-2/E:2006). Pēdējā gadījumā izšķirtspējas solis Δλ nedrīkst būt lielāks kā 10 nm. Alternatīvi ir atļauti līdzīgi “gaismas avoti”, ja tiek verificēts, ka kolorimetrisko mērījumu procedūrā ievēro tādu pašu pietiekamu precizitāti, ar to saprotot, ka D65 atveides kvalitāte jānovērtē ar ISO 23603:2005(E)/CIE S 012/E:2004 aprakstīto metodi. Gaismas avota spektrālajam sadalījumam jābūt BC (CIELAB) vai labākas kategorijas. Apgaismošanu veic apļveidīgi 45° leņķī pret normāli un skata pa normāli (45/0 ģeometrija) (apļveida/normāles ģeometrija), kā aprakstīts 23. pielikumā. |
| --- | --- |

4.2.3.2.1.

Lai testētu fluorescējoša materiāla krāsu, materiālu apgaismo ar CIE

CIE

CIE

CIE

CIE

CIELAB

| 4.3. | Spožuma koeficienta noteikšana |
| --- | --- |

4.3.

Spožuma koeficienta noteikšana

| 4.3.1. | Lai noteiktu spožuma koeficientu, paraugu testē:






  a) | atstarojošās ierīces bez fluorescences (krāsas dienas gaismā) un fluorescējošos materiālus bez atstarojuma – ar tādu pašu metodi, kā aprakstīts 4.2.3.1. punktā; |
| --- | --- | --- |

4.3.1.

Lai noteiktu spožuma koeficientu, paraugu testē:

a)

atstarojošās ierīces bez fluorescences (krāsas dienas gaismā) un fluorescējošos materiālus bez atstarojuma – ar tādu pašu metodi, kā aprakstīts 4.2.3.1. punktā;

| b) | fluorescējošos materiālus ar atstarojumu – ar tādu pašu metodi, kā aprakstīts 4.2.3.2. punktā. |
| --- | --- |

b)

fluorescējošos materiālus ar atstarojumu – ar tādu pašu metodi, kā aprakstīts 4.2.3.2. punktā.

| 4.3.1.1. | Attiecinot parauga spožumu L pret ideāla izkliedētāja, kura spožuma koeficients ☐ o identiskos apgaismojuma un novērošanas apstākļos ir zināms, spožumu Lo, parauga spožuma koeficientu ☐☐ iegūst ar šādu formulu: |
| --- | --- |

4.3.1.1.

Attiecinot parauga spožumu L pret ideāla izkliedētāja, kura spožuma koeficients ☐ o identiskos apgaismojuma un novērošanas apstākļos ir zināms, spožumu Lo, parauga spožuma koeficientu ☐☐ iegūst ar šādu formulu:

Image 198

| 4.3.1.2. | Kad fluorescējošā materiāla krāsa ir kolorimetriski noteikta atbilstoši 4.2.3. punktam, no parauga krāsu koordinātas Y un ideāla izkliedētāja krāsu koordinātas Yo attiecības šajā gadījumā tā ir: |
| --- | --- |

4.3.1.2.

Kad fluorescējošā materiāla krāsa ir kolorimetriski noteikta atbilstoši 4.2.3. punktam, no parauga krāsu koordinātas Y un ideāla izkliedētāja krāsu koordinātas Yo

Image 199

5.   KONKRĒTAS TEHNISKĀS PRASĪBAS

5.1.   Tehniskās prasības IA un IB klases (simboli “IA” un “IB”) atstarotājiem

| 5.1.1. | Katram IA un IB klases atstarotājam, testētam saskaņā ar 5.1.7. punktu, jāatbilst:






  a) | izmēru un formas prasībām, kas noteiktas 5. pielikumā, un |
| --- | --- | --- |

5.1.1.

Katram IA un IB klases atstarotājam, testētam saskaņā ar 5.1.7. punktu, jāatbilst:

a)

izmēru un formas prasībām, kas noteiktas 5. pielikumā, un

| b) | fotometriskajām un kolorimetriskajām prasībām, kas norādītas 5.1.4. un 5.1.5. punktā, un |
| --- | --- |

b)

fotometriskajām un kolorimetriskajām prasībām, kas norādītas 5.1.4. un 5.1.5. punktā, un

| c) | fizikālo lielumu un mehānikas prasībām, kas noteiktas 5.1.7. punktā, atkarībā no atstarojošo ierīču materiālu rakstura un konstrukcijas. |
| --- | --- |

c)

fizikālo lielumu un mehānikas prasībām, kas noteiktas 5.1.7. punktā, atkarībā no atstarojošo ierīču materiālu rakstura un konstrukcijas.

| 5.1.2. | Pieteikuma iesniedzējs apstiprināšanai iesniedz desmit paraugus, kurus testē hronoloģiskā secībā, kā norādīts 5.1.7. punktā. |
| --- | --- |

5.1.2.

Pieteikuma iesniedzējs apstiprināšanai iesniedz desmit paraugus, kurus testē hronoloģiskā secībā, kā norādīts 5.1.7. punktā.

| 5.1.3. | Testa procedūra |
| --- | --- |

5.1.3.

Testa procedūra

| 5.1.3.1. | Pēc vispārīgo specifikāciju (4. punkts) un formas un izmēru specifikāciju (5. pielikums) verifikācijas šos desmit paraugus pakļauj 6. pielikumā aprakstītajam karstuma izturības testam un vismaz stundu vēlāk pēc šī testa tos pārbauda attiecībā uz 5.1.5. punktā noteiktajiem kolorimetriskajiem raksturlielumiem un 5.1.4. punktā noteikto CIL pie 20’ izkliedes leņķa un apgaismojuma leņķa V = H = 0° vai, ja nepieciešams, 4. pielikuma 1.1. un 1.2. punktā norādītajā pozīcijā.
  Abas atstarojošās ierīces, kas uzrādīja minimālo un maksimālo vērtību, tad testē pilnībā, kā parādīts 5.1.4. punktā.
  Laboratorijas saglabā šos divus paraugus jebkādām turpmākām pārbaudēm, kuras varētu būt nepieciešamas.
  Pārējos astoņus paraugus sadala četrās grupās pa diviem.







  Pirmā grupa | : | abus paraugus secīgi pakļauj ūdens iespiešanās testam (7. pielikums) un tad, ja testa rezultāts ir apmierinošs, testiem attiecībā uz izturību pret degvielām un smērvielām (9. pielikums un 10. pielikums). |
| --- | --- | --- | --- |
| Otrā grupa | : | ja nepieciešams, abus paraugus pakļauj 11. pielikumā noteiktajam korozijas testam un tad – 12. pielikumā noteiktajam atstarojošās ierīces aizmugurējās virsmas abrazīvas iedarbības izturības testam. |
| Trešā grupa | : | abus paraugus pakļauj 14. pielikumā noteiktajam testam attiecībā uz atstarojošās ierīces optisko īpašību stabilitāti laikā. |
| Ceturtā grupa | : | abus paraugus pakļauj 21. pielikumā noteiktajam krāsas noturības testam. |

5.1.3.1.

Pēc vispārīgo specifikāciju (4. punkts) un formas un izmēru specifikāciju (5. pielikums) verifikācijas šos desmit paraugus pakļauj 6. pielikumā aprakstītajam karstuma izturības testam un vismaz stundu vēlāk pēc šī testa tos pārbauda attiecībā uz 5.1.5. punktā noteiktajiem kolorimetriskajiem raksturlielumiem un 5.1.4. punktā noteikto CIL

Abas atstarojošās ierīces, kas uzrādīja minimālo un maksimālo vērtību, tad testē pilnībā, kā parādīts 5.1.4. punktā.

Laboratorijas saglabā šos divus paraugus jebkādām turpmākām pārbaudēm, kuras varētu būt nepieciešamas.

Pārējos astoņus paraugus sadala četrās grupās pa diviem.

Pirmā grupa

:

abus paraugus secīgi pakļauj ūdens iespiešanās testam (7. pielikums) un tad, ja testa rezultāts ir apmierinošs, testiem attiecībā uz izturību pret degvielām un smērvielām (9. pielikums un 10. pielikums).

Otrā grupa

:

ja nepieciešams, abus paraugus pakļauj 11. pielikumā noteiktajam korozijas testam un tad – 12. pielikumā noteiktajam atstarojošās ierīces aizmugurējās virsmas abrazīvas iedarbības izturības testam.

Trešā grupa

:

abus paraugus pakļauj 14. pielikumā noteiktajam testam attiecībā uz atstarojošās ierīces optisko īpašību stabilitāti laikā.

Ceturtā grupa

:

abus paraugus pakļauj 21. pielikumā noteiktajam krāsas noturības testam.

| 5.1.3.2. | Pēc 5.1.3.1. punktā minēto testu veikšanas katras grupas atstarojošajām ierīcēm jābūt: |
| --- | --- |

5.1.3.2.

Pēc 5.1.3.1. punktā minēto testu veikšanas katras grupas atstarojošajām ierīcēm jābūt:

| 5.1.3.2.1. | krāsai, kas atbilst 5.1.5. punkta nosacījumiem; |
| --- | --- |

5.1.3.2.1.

krāsai, kas atbilst 5.1.5. punkta nosacījumiem;

| 5.1.3.2.2. | CIL, kas atbilst 5.1.4. punkta nosacījumiem. Verifikāciju veic tikai pie 20’ izkliedes leņķa un apgaismojuma leņķa V = H = 0° vai, ja nepieciešams, visās 4. pielikuma 1.1. un 1.2. punktā norādītajās pozīcijās. |
| --- | --- |

5.1.3.2.2.

CIL

| 5.1.4. | Atstarojuma CIL vērtību minimālās vērtības |
| --- | --- |

5.1.4.

Atstarojuma CIL

| 5.1.4.1. | Iesniedzot apstiprinājuma pieteikumu, tā iesniedzējs norāda vienu vai vairākas, vai virkni atskaites asu, kas atbilst apgaismojuma leņķim V = H = 0° gaismas stipruma koeficientu (CIL) tabulā. |
| --- | --- |

5.1.4.1.

Iesniedzot apstiprinājuma pieteikumu, tā iesniedzējs norāda vienu vai vairākas, vai virkni atskaites asu, kas atbilst apgaismojuma leņķim V = H = 0° gaismas stipruma koeficientu (CIL

| 5.1.4.2. | Ja ražotājs ir norādījis vairāk nekā vienu vai virkni dažādu atskaites asu, fotometriskos mērījumus atkārto, ikreiz atsaucoties uz citu atskaites asi vai uz ražotāja norādītās atskaites asu virknes galējo asi. |
| --- | --- |

5.1.4.2.

Ja ražotājs ir norādījis vairāk nekā vienu vai virkni dažādu atskaites asu, fotometriskos mērījumus atkārto, ikreiz atsaucoties uz citu atskaites asi vai uz ražotāja norādītās atskaites asu virknes galējo asi.

| 5.1.4.3. | Fotometriskajos mērījumos IA vai IB klasei ņem vērā tikai to apgaismojošo virsmu, ko ierobežo atstarojošās ierīces optiskās sistēmas galējās ārējās daļas skarošas plaknes, kuras norādījis ražotājs un kuras ietilpst 200 mm diametra aplī, un pašas apgaismojošās virsmas laukums ir ierobežots līdz 100 cm2, lai gan atstarojošo optisko vienību virsmai nav obligāti jābūt tik liela laukuma. Ražotājs norāda izmantojamā laukuma perimetru. |
| --- | --- |

5.1.4.3.

Fotometriskajos mērījumos IA vai IB klasei ņem vērā tikai to apgaismojošo virsmu, ko ierobežo atstarojošās ierīces optiskās sistēmas galējās ārējās daļas skarošas plaknes, kuras norādījis ražotājs un kuras ietilpst 200 mm diametra aplī, un pašas apgaismojošās virsmas laukums ir ierobežots līdz 100 cm2

| 5.1.4.4. | IA klase un IB klase |
| --- | --- |

5.1.4.4.

IA klase un IB klase

| 5.1.4.4.1. | Sarkanu atstarojošo ierīču CIL vērtībām, izmērītām, kā aprakstīts 4. pielikuma 3. punktā un izteiktām milikandelās uz luksu, attiecībā uz parādītajiem izkliedes un apgaismojuma leņķiem jābūt vienādām ar 3. tabulā norādītajām vai lielākām nekā tās.

  3. tabula


  Prasības CIL vērtībām (IA un IB klase) [mcd.lx-1]











  Klase | Izkliedes leņķis
  α | Apgaismojuma leņķi (grādos) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vertikāli
  V | 0° | ±10° | ±5 ° |
| Horizontāli
  H | 0° | 0° | ±20 ° |
| IA, IB | 20’ | | 300 | 200 | 100 |
| 1°30’ | | 5 | 2,8 | 2,5 |

5.1.4.4.1.

Sarkanu atstarojošo ierīču CIL

3. tabula

3. tabula

Prasības CIL vērtībām (IA un IB klase) [mcd.lx-1]

Prasības CIL

-1

Klase

Izkliedes leņķis
  α

Izkliedes leņķis

α

Apgaismojuma leņķi (grādos)

Vertikāli
  V

Vertikāli

V

0°

±10°

±5 °

Horizontāli
  H

Horizontāli

H

0°

0°

±20 °

IA, IB

20’

300

200

100

1°30’

5

2,8

2,5

CIL vērtības, kas mazākas nekā 3. tabulas pēdējās divās slejās norādītās, nav pieļaujamas telpiskajā leņķī, kura atskaites centrs ir tā virsotne un kuru ierobežo plaknes, kas krustojas pa šādām līnijām:

CIL

| (V = ±10°, H = 0°) | (V = ±5°, H = ±20°). |
| --- | --- |

(V = ±10°, H = 0°)

(V = ±5°, H = ±20°).

| 5.1.4.4.2. | IA vai IB klases dzintarkrāsas atstarojošo ierīču CIL vērtībām jābūt vismaz vienādām ar 3. tabulā norādītajām, kas reizinātas ar koeficientu 2,5. |
| --- | --- |

5.1.4.4.2.

IA vai IB klases dzintarkrāsas atstarojošo ierīču CIL

| 5.1.4.4.3. | IA vai IB klases baltu atstarojošo ierīču CIL vērtībām jābūt vismaz vienādām ar 3. tabulā norādītajām, kas reizinātas ar koeficientu 4. |
| --- | --- |

5.1.4.4.3.

IA vai IB klases baltu atstarojošo ierīču CIL

| 5.1.4.5. | Tomēr, ja IA vai IB klases atstarojošo ierīci paredzēts uzstādīt, tās H plaknei atrodoties mazāk nekā 750 mm uzstādīšanas augstumā virs zemes, CIL vērtības verificē tikai līdz 5° leņķim uz leju. |
| --- | --- |

5.1.4.5.

Tomēr, ja IA vai IB klases atstarojošo ierīci paredzēts uzstādīt, tās H plaknei atrodoties mazāk nekā 750 mm uzstādīšanas augstumā virs zemes, CIL

| 5.1.5. | Ierīces atstarotās gaismas krāsa |
| --- | --- |

5.1.5.

Ierīces atstarotās gaismas krāsa

| 5.1.5.1. | Atstarojošās ierīces krāsas (tumsā) testēšanu veic saskaņā ar 4.2.1. punktā aprakstīto metodi. |
| --- | --- |

5.1.5.1.

Atstarojošās ierīces krāsas (tumsā) testēšanu veic saskaņā ar 4.2.1. punktā aprakstīto metodi.

| 5.1.5.2. | Atstarotās gaismas plūsmas trihromatiskajām koordinātām jāiekļaujas ANO Noteikumos Nr. 48 norādītajās robežās sarkanai, dzintara vai baltas krāsas gaismai tumsā. |
| --- | --- |

5.1.5.2.

Atstarotās gaismas plūsmas trihromatiskajām koordinātām jāiekļaujas ANO Noteikumos Nr. 48 norādītajās robežās sarkanai, dzintara vai baltas krāsas gaismai tumsā.

| 5.1.6. | Īpaša specifikācija (testi) / noturība pret ārējiem faktoriem
  Atkarībā no atstarojošo ierīču un jo īpaši to optisko vienību izgatavošanas materiāla rakstura tipa apstiprinātājas iestādes drīkst atļaut laboratorijām neveikt atsevišķus nevajadzīgus testus, taču ar īpašu atrunu, ka šī testu neveikšana ir jāmin apstiprinājuma paziņošanas veidlapas sadaļā “Piezīmes”.
  Tas attiecas tikai uz 11., 12., 14. un 21. pielikumā aprakstītajiem testiem. |
| --- | --- |

5.1.6.

Īpaša specifikācija (testi) / noturība pret ārējiem faktoriem

Atkarībā no atstarojošo ierīču un jo īpaši to optisko vienību izgatavošanas materiāla rakstura tipa apstiprinātājas iestādes drīkst atļaut laboratorijām neveikt atsevišķus nevajadzīgus testus, taču ar īpašu atrunu, ka šī testu neveikšana ir jāmin apstiprinājuma paziņošanas veidlapas sadaļā “Piezīmes”.

Tas attiecas tikai uz 11., 12., 14. un 21. pielikumā aprakstītajiem testiem.

| 5.1.7. | Testu hronoloģiskā secība

  4. tabula


  Testu hronoloģiskā secība (IA un IB klase)

















  Pielikuma numurs | Testi | Paraugi |
| --- | --- | --- | --- |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i | j |
| - | Vispārīgas specifikācijas: vizuāla inspicēšana | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 5. | Formas un izmēri: vizuāla inspicēšana | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 6. | Karstums: 48 h pie 65° ± 2°C | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| Vizuāla inspicēšana defektu meklēšanai | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 23. | Kolorimetrija: vizuāla inspicēšana
  Šaubu gadījumā – trihromatiskās koordinātas | x | x
  x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 4. | Fotometrija: ierobežota līdz 20’ un V = H = 0° | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 4. | Pilna fotometrija | | | x | x | | | | | | |
| 7. | Ūdens | : | 10 min. normālā pozīcijā
  10 min. apgrieztā pozīcijā
  vizuāla inspicēšana |

5.1.7.

Testu hronoloģiskā secība

4. tabula

4. tabula

Testu hronoloģiskā secība (IA un IB klase)

Testu hronoloģiskā secība (IA un IB klase)

Pielikuma numurs

Testi

Paraugi

a

b

c

d

e

f

g

h

i

j

-

Vispārīgas specifikācijas: vizuāla inspicēšana

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

5.

Formas un izmēri: vizuāla inspicēšana

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

6.

Karstums: 48 h pie 65° ± 2°C

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Vizuāla inspicēšana defektu meklēšanai

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

23.

Kolorimetrija: vizuāla inspicēšana

Šaubu gadījumā – trihromatiskās koordinātas

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

4.

Fotometrija: ierobežota līdz 20’ un V = H = 0°

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

4.

Pilna fotometrija

x

x

7.

Ūdens

:

10 min. normālā pozīcijā

10 min. apgrieztā pozīcijā

vizuāla inspicēšana

x

x

x

x

x

x

23.

Kolorimetrija: vizuāla inspicēšana

Šaubu gadījumā – trihromatiskās koordinātas

x

x

x

x

4.

Fotometrija: ierobežota līdz 20’ un V = H = 0°

x

x

9.

| Motoru degvielas | : | 5 min.
  vizuāla inspicēšana |
| --- | --- | --- |

Motoru degvielas

:

5 min.

vizuāla inspicēšana

x

x

x

x

10.

| Eļļas | : | 5 min.
  vizuāla inspicēšana |
| --- | --- | --- |

Eļļas

:

5 min.

vizuāla inspicēšana

x

x

x

x

23.

Kolorimetrija: vizuāla inspicēšana

Šaubu gadījumā – trihromatiskās koordinātas

x

x

4.

Fotometrija: ierobežota līdz 20’ un V = H = 0°

x

x

8.

| Korozija | : | 24 stundas
  2 stundu intervāls
  24 stundas
  vizuāla inspicēšana |
| --- | --- | --- |

Korozija

:

24 stundas

2 stundu intervāls

24 stundas

vizuāla inspicēšana

x

x

x

x

x

x

x

x

12.

| Aizmugurējā virsma | : | 1 min.
  vizuāla inspicēšana |
| --- | --- | --- |

Aizmugurējā virsma

:

1 min.

vizuāla inspicēšana

x

x

x

x

Kolorimetrija: vizuāla inspicēšana

Šaubu gadījumā – trihromatiskās koordinātas

x

x

x

x

Fotometrija: ierobežota līdz 20’ un V = H = 0°

x

x

14.

Stabilitāte laikā

23.

Kolorimetrija: vizuāla inspicēšana vai trihromatiskās koordinātas

4.

Fotometrija: ierobežota līdz 20’ un V = H = 0°

13.

Krāsas noturība

23.

Kolorimetrija: Vizuāla inspicēšana vai

trihromatiskās koordinātas

4.

Fotometrija: ierobežota līdz 20’ un V = H = 0°

Paraugu nodošana iestādei

x

x

5.2.   Tehniskās prasības IIIA un IIIB klases (simboli “IIIA” un “IIIB”) atstarotājiem

| 5.2.1. | Katram IIIA un IIIB klases atstarotājam, testētam saskaņā ar 5.2.6. punktu, jāatbilst:






  a) | izmēru un formas prasībām, kas noteiktas 5. pielikumā, un |
| --- | --- | --- |

5.2.1.

Katram IIIA un IIIB klases atstarotājam, testētam saskaņā ar 5.2.6. punktu, jāatbilst:

a)

izmēru un formas prasībām, kas noteiktas 5. pielikumā, un

| b) | fotometriskajām un kolorimetriskajām prasībām, kas norādītas 5.2.3. un 5.2.4. punktā, un |
| --- | --- |

b)

fotometriskajām un kolorimetriskajām prasībām, kas norādītas 5.2.3. un 5.2.4. punktā, un

| c) | fizikālajām un mehānikas prasībām, kas noteiktas 5.2.6. punktā, atkarībā no atstarojošo ierīču materiālu rakstura un konstrukcijas. |
| --- | --- |

c)

fizikālajām un mehānikas prasībām, kas noteiktas 5.2.6. punktā, atkarībā no atstarojošo ierīču materiālu rakstura un konstrukcijas.

| 5.2.2. | Pieteikuma iesniedzējs apstiprināšanai iesniedz desmit paraugus, kurus testē hronoloģiskā secībā, kā norādīts 5.2.6. punktā. |
| --- | --- |

5.2.2.

Pieteikuma iesniedzējs apstiprināšanai iesniedz desmit paraugus, kurus testē hronoloģiskā secībā, kā norādīts 5.2.6. punktā.

| 5.2.2.1. | Pēc vispārīgo specifikāciju (noteikumu 4. punkts) un formas un izmēru specifikāciju (5. pielikums) verifikācijas visus desmit paraugus pakļauj 6. pielikumā aprakstītajiem karstuma izturības testiem un vismaz stundu vēlāk pēc šā testa izpēta to kolorimetriskos parametrus, kā noteikts 5.2.4. punktā, un CIL, kā noteikts 5.2.3. punktā, attiecībā uz 20’ izkliedes leņķi un apgaismojuma leņķi V = H = 0° vai, ja nepieciešams, 4. pielikuma 1.1. un 1.2. punktā noteiktajā pozīcijā.
  Abas atstarojošās ierīces, kas uzrādīja minimālo un maksimālo vērtību, tad testē pilnībā, kā parādīts 5.2.4. punktā.
  Laboratorijas saglabā šos divus paraugus jebkādām turpmākām pārbaudēm, kuras varētu būt nepieciešamas.
  Pārējos astoņus paraugus sadala četrās grupās pa diviem.







  Pirmā grupa | : | abus paraugus secīgi pakļauj ūdens iespiešanās testam (7. pielikums) un tad, ja testa rezultāts ir apmierinošs, testiem attiecībā uz izturību pret degvielām un smērvielām (9. pielikums un 10. pielikums). |
| --- | --- | --- | --- |
| Otrā grupa | : | ja nepieciešams, abus paraugus pakļauj 11. pielikumā noteiktajam korozijas testam un tad – 12. pielikumā noteiktajam atstarojošās ierīces aizmugurējās virsmas abrazīvas iedarbības izturības testam. |
| Trešā grupa | : | abus paraugus pakļauj 14. pielikumā noteiktajam testam attiecībā uz atstarojošās ierīces optisko īpašību stabilitāti laikā. |
| Ceturtā grupa | : | abus paraugus pakļauj 21. pielikumā noteiktajam krāsas noturības testam. |

5.2.2.1.

Pēc vispārīgo specifikāciju (noteikumu 4. punkts) un formas un izmēru specifikāciju (5. pielikums) verifikācijas visus desmit paraugus pakļauj 6. pielikumā aprakstītajiem karstuma izturības testiem un vismaz stundu vēlāk pēc šā testa izpēta to kolorimetriskos parametrus, kā noteikts 5.2.4. punktā, un CIL

Abas atstarojošās ierīces, kas uzrādīja minimālo un maksimālo vērtību, tad testē pilnībā, kā parādīts 5.2.4. punktā.

Laboratorijas saglabā šos divus paraugus jebkādām turpmākām pārbaudēm, kuras varētu būt nepieciešamas.

Pārējos astoņus paraugus sadala četrās grupās pa diviem.

Pirmā grupa

:

abus paraugus secīgi pakļauj ūdens iespiešanās testam (7. pielikums) un tad, ja testa rezultāts ir apmierinošs, testiem attiecībā uz izturību pret degvielām un smērvielām (9. pielikums un 10. pielikums).

Otrā grupa

:

ja nepieciešams, abus paraugus pakļauj 11. pielikumā noteiktajam korozijas testam un tad – 12. pielikumā noteiktajam atstarojošās ierīces aizmugurējās virsmas abrazīvas iedarbības izturības testam.

Trešā grupa

:

abus paraugus pakļauj 14. pielikumā noteiktajam testam attiecībā uz atstarojošās ierīces optisko īpašību stabilitāti laikā.

Ceturtā grupa

:

abus paraugus pakļauj 21. pielikumā noteiktajam krāsas noturības testam.

| 5.2.2.2. | Pēc 5.2.2.1. punktā minēto testu veikšanas katras grupas atstarojošajām ierīcēm jābūt: |
| --- | --- |

5.2.2.2.

Pēc 5.2.2.1. punktā minēto testu veikšanas katras grupas atstarojošajām ierīcēm jābūt:

| 5.2.2.2.1. | krāsai, kas atbilst 5.2.4. punkta nosacījumiem; |
| --- | --- |

5.2.2.2.1.

krāsai, kas atbilst 5.2.4. punkta nosacījumiem;

| 5.2.2.2.2. | CIL, kas atbilst 5.2.3. punkta nosacījumiem. Verifikāciju veic tikai pie 20’ izkliedes leņķa un apgaismojuma leņķa V = H = 0° vai, ja nepieciešams, visās 4. pielikuma 1.1. un 1.2. punktā norādītajās pozīcijās. |
| --- | --- |

5.2.2.2.2.

CIL

| 5.2.3. | Atstarojuma CIL vērtību minimālās vērtības |
| --- | --- |

5.2.3.

Atstarojuma CIL

| 5.2.3.1. | Sarkanu atstarojošo ierīču CIL vērtībām, izmērītām, kā aprakstīts 4. pielikumā un izteiktām milikandelās uz luksu, attiecībā uz parādītajiem izkliedes un apgaismojuma leņķiem jābūt vienādām ar 5. tabulā norādītajām vai lielākām nekā tās.

  5. tabula


  Prasības CIL vērtībām (IIIA un IIIB klase) [mcd.lx-1]











  Klase | Izkliedes leņķisα | Apgaismojuma leņķi (grādos) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vertikāli
  V | 0° | ±10° | ±5° |
| Horizontāli
  H | 0° | 0° | ±20° |
| IIIA, IIIB | 20’ | | 450 | 200 | 150 |
| 1°30’ | | 12 | 8 | 8 |

5.2.3.1.

Sarkanu atstarojošo ierīču CIL

5. tabula

5. tabula

Prasības CIL vērtībām (IIIA un IIIB klase) [mcd.lx-1]

Prasības CIL

-1

Klase

Izkliedes leņķisα

Apgaismojuma leņķi (grādos)

Vertikāli
  V

Vertikāli

V

0°

±10°

±5°

Horizontāli
  H

Horizontāli

H

0°

0°

±20°

IIIA, IIIB

20’

450

200

150

1°30’

12

8

8

CIL vērtības, kas mazākas nekā 5. tabulas pēdējās divās slejās norādītās, nav pieļaujamas telpiskajā leņķī, kura atskaites centrs ir tā virsotne un kuru ierobežo plaknes, kas krustojas pa šādām līnijām:

CIL

| (V = ±10°, H = 0°) | (V = ±5°, H = ±20°). |
| --- | --- |

(V = ±10°, H = 0°)

(V = ±5°, H = ±20°).

| 5.2.3.2. | Tomēr, ja IIIA vai IIIB klases atstarojošo ierīci paredzēts uzstādīt, tās H plaknei atrodoties mazāk nekā 750 mm uzstādīšanas augstumā virs zemes, CIL vērtības verificē tikai līdz 5° leņķim uz leju. |
| --- | --- |

5.2.3.2.

Tomēr, ja IIIA vai IIIB klases atstarojošo ierīci paredzēts uzstādīt, tās H plaknei atrodoties mazāk nekā 750 mm uzstādīšanas augstumā virs zemes, CIL

| 5.2.4. | Ierīces atstarotās gaismas krāsa |
| --- | --- |

5.2.4.

Ierīces atstarotās gaismas krāsa

| 5.2.4.1. | Atstarojošās ierīces krāsas (tumsā) testēšanu veic saskaņā ar 4.2.1. punktā aprakstīto metodi. |
| --- | --- |

5.2.4.1.

Atstarojošās ierīces krāsas (tumsā) testēšanu veic saskaņā ar 4.2.1. punktā aprakstīto metodi.

| 5.2.4.2. | Atstarotās gaismas plūsmas trihromatiskajām koordinātām jāiekļaujas ANO Noteikumos Nr. 48 norādītajās robežās sarkanai gaismai tumsā. |
| --- | --- |

5.2.4.2.

Atstarotās gaismas plūsmas trihromatiskajām koordinātām jāiekļaujas ANO Noteikumos Nr. 48 norādītajās robežās sarkanai gaismai tumsā.

| 5.2.5. | Īpaša specifikācija (testi) / noturība pret ārējiem faktoriem
  Atkarībā no atstarojošo ierīču un jo īpaši to optisko vienību izgatavošanas materiāla rakstura tipa apstiprinātājas iestādes drīkst atļaut laboratorijām neveikt atsevišķus nevajadzīgus testus, taču ar īpašu atrunu, ka šī testu neveikšana ir jāmin apstiprinājuma paziņošanas veidlapas sadaļā “Piezīmes”.
  Tas attiecas tikai uz 11., 12., 14. un 21. pielikumā aprakstītajiem testiem. |
| --- | --- |

5.2.5.

Īpaša specifikācija (testi) / noturība pret ārējiem faktoriem

Atkarībā no atstarojošo ierīču un jo īpaši to optisko vienību izgatavošanas materiāla rakstura tipa apstiprinātājas iestādes drīkst atļaut laboratorijām neveikt atsevišķus nevajadzīgus testus, taču ar īpašu atrunu, ka šī testu neveikšana ir jāmin apstiprinājuma paziņošanas veidlapas sadaļā “Piezīmes”.

Tas attiecas tikai uz 11., 12., 14. un 21. pielikumā aprakstītajiem testiem.

| 5.2.6. | Testu hronoloģiskā secība

  6. tabula


  Testu hronoloģiskā secība (IIIA un IIIB klase)

















  Pielikuma numurs | Testi | Paraugi |
| --- | --- | --- | --- |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i | j |
| - | Vispārīgas specifikācijas: vizuāla inspicēšana | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 5. | Formas un izmēri: vizuāla inspicēšana | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 6. | Karstums: 48 h pie 65° ± 2°C
  Vizuāla inspicēšana defektu meklēšanai | x
  x | x
  x | x
  x | x
  x | x
  x | x
  x | x
  x | x
  x | x
  x | x
  x |
| 23. | Kolorimetrija: vizuāla inspicēšana
  Šaubu gadījumā – trihromatiskās koordinātas | x | x
  x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| | Fotometrija: ierobežota līdz 20’ un V = H = 0° | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 4. | Pilna fotometrija | | | x | x | | | | | | |
| 7. | Ūdens | : | 10 min. normālā pozīcijā
  10 min. apgrieztā pozīcijā
  vizuāla inspicēšana |

5.2.6.

Testu hronoloģiskā secība

6. tabula

6. tabula

Testu hronoloģiskā secība (IIIA un IIIB klase)

Testu hronoloģiskā secība (IIIA un IIIB klase)

Pielikuma numurs

Testi

Paraugi

a

b

c

d

e

f

g

h

i

j

-

Vispārīgas specifikācijas: vizuāla inspicēšana

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

5.

Formas un izmēri: vizuāla inspicēšana

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

6.

Karstums: 48 h pie 65° ± 2°C

Vizuāla inspicēšana defektu meklēšanai

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

23.

Kolorimetrija: vizuāla inspicēšana

Šaubu gadījumā – trihromatiskās koordinātas

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Fotometrija: ierobežota līdz 20’ un V = H = 0°

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

4.

Pilna fotometrija

x

x

7.

Ūdens

:

10 min. normālā pozīcijā

10 min. apgrieztā pozīcijā

vizuāla inspicēšana

x

x

x

x

x

x

23.

Kolorimetrija:vizuāla inspicēšana

Šaubu gadījumā – trihromatiskās koordinātas

x

x

x

x

4.

Fotometrija: ierobežota līdz 20’ un V = H = 0°

x

x

9.

| Motoru degvielas | : | 5 min.
  vizuāla inspicēšana |
| --- | --- | --- |

Motoru degvielas

:

5 min.

vizuāla inspicēšana

x

x

x

x

10.

| Eļļas | : | 5 min.
  vizuāla inspicēšana |
| --- | --- | --- |

Eļļas

:

5 min.

vizuāla inspicēšana

x

x

x

x

23.

Kolorimetrija: vizuāla inspicēšana

Šaubu gadījumā – trihromatiskās koordinātas

x

x

4.

Fotometrija: ierobežota līdz 20’ un V = H = 0°

x

x

8.

| Korozija | : | 24 stundas
  2 stundu intervāls
  24 stundas
  vizuāla inspicēšana |
| --- | --- | --- |

Korozija

:

24 stundas

2 stundu intervāls

24 stundas

vizuāla inspicēšana

x

x

x

x

x

x

x

x

12.

| Aizmugurējā virsma | : | 1 min.
  vizuāla inspicēšana |
| --- | --- | --- |

Aizmugurējā virsma

:

1 min.

vizuāla inspicēšana

x

x

x

x

23.

Kolorimetrija: vizuāla inspicēšana

Šaubu gadījumā – trihromatiskās koordinātas

x

x

x

x

4.

Fotometrija: ierobežota līdz 20’ un V = H = 0°

x

x

14.

Stabilitāte laikā

23.

Kolorimetrija: vizuāla inspicēšana vai trihromatiskās koordinātas

4.

Fotometrija: ierobežota līdz 20’ un V = H = 0°

13.

Krāsas noturība

23.

Kolorimetrija: Vizuāla inspicēšana vai

trihromatiskās koordinātas

4.

Fotometrija: ierobežota līdz 20’ un V = H = 0°

Paraugu nodošana iestādei

x

x

5.3.   Tehniskās prasības IVA klases (simboli “IVA”) atstarotājiem

| 5.3.1. | Katram IVA klases atstarotājam, testētam saskaņā ar 5.3.7. punktu, jāatbilst:






  a) | izmēru un formas prasībām, kas noteiktas 5. pielikumā, un |
| --- | --- | --- |

5.3.1.

Katram IVA klases atstarotājam, testētam saskaņā ar 5.3.7. punktu, jāatbilst:

a)

izmēru un formas prasībām, kas noteiktas 5. pielikumā, un

| b) | fotometriskajām un kolorimetriskajām prasībām, kas norādītas 5.3.4. un 5.3.5. punktā, un |
| --- | --- |

b)

fotometriskajām un kolorimetriskajām prasībām, kas norādītas 5.3.4. un 5.3.5. punktā, un

| c) | fizikālajām un mehānikas prasībām, kas noteiktas 5.3.7. punktā, atkarībā no atstarojošo ierīču materiālu rakstura un konstrukcijas. |
| --- | --- |

c)

fizikālajām un mehānikas prasībām, kas noteiktas 5.3.7. punktā, atkarībā no atstarojošo ierīču materiālu rakstura un konstrukcijas.

| 5.3.2. | Pieteikuma iesniedzējs apstiprināšanai iesniedz desmit paraugus, kurus testē hronoloģiskā secībā, kā norādīts 5.3.7. punktā. |
| --- | --- |

5.3.2.

Pieteikuma iesniedzējs apstiprināšanai iesniedz desmit paraugus, kurus testē hronoloģiskā secībā, kā norādīts 5.3.7. punktā.

| 5.3.3. | Testa procedūra |
| --- | --- |

5.3.3.

Testa procedūra

| 5.3.3.1. | Pēc 4. punkta specifikāciju un 5. pielikumā noteikto formas un izmēru specifikāciju verifikācijas visus desmit paraugus pakļauj 6. pielikumā noteiktajam karstuma izturības testam un vismaz stundu vēlāk pēc šā testa izpēta to kolorimetriskos parametrus, kā noteikts 5.3.5. punktā, un CIL, kā noteikts 5.3.4. punktā, attiecībā uz 20’ izkliedes leņķi un apgaismojuma leņķi V = H = 0° vai, ja nepieciešams, 4. pielikuma 1.1. un 1.2. punktā noteiktajās pozīcijās. Abas atstarojošās ierīces, kas uzrādīja minimālo un maksimālo vērtību, tad testē pilnībā, kā parādīts 5.3.4. punktā. Laboratorijas saglabā šos divus paraugus jebkādām turpmākām pārbaudēm, kuras varētu būt nepieciešamas. |
| --- | --- |

5.3.3.1.

Pēc 4. punkta specifikāciju un 5. pielikumā noteikto formas un izmēru specifikāciju verifikācijas visus desmit paraugus pakļauj 6. pielikumā noteiktajam karstuma izturības testam un vismaz stundu vēlāk pēc šā testa izpēta to kolorimetriskos parametrus, kā noteikts 5.3.5. punktā, un CIL

| 5.3.3.2. | No atlikušajiem astoņiem paraugiem pēc nejaušas izvēles principa izvēlas četrus paraugus un sadala divās grupās pa diviem paraugiem katrā.
  Pirmā grupa: | abus paraugus secīgi pakļauj 7. pielikumā noteiktajam ūdens iespiešanās testam un tad, ja šī testa rezultāts ir apmierinošs, 9. pielikumā un 10. pielikumā noteiktajiem testiem attiecībā uz izturību pret degvielām un smērvielām. |
| --- | --- | --- |

5.3.3.2.

No atlikušajiem astoņiem paraugiem pēc nejaušas izvēles principa izvēlas četrus paraugus un sadala divās grupās pa diviem paraugiem katrā.

Pirmā grupa:

abus paraugus secīgi pakļauj 7. pielikumā noteiktajam ūdens iespiešanās testam un tad, ja šī testa rezultāts ir apmierinošs, 9. pielikumā un 10. pielikumā noteiktajiem testiem attiecībā uz izturību pret degvielām un smērvielām.

Otrā grupa:

| | ja attiecināms, abus paraugus pakļauj korozijas testam (11. pielikums) un tad – 12. pielikumā noteiktajam atstarojošās ierīces aizmugurējās virsmas abrazīvas iedarbības izturības testam; šos divus paraugus pakļauj arī 18. pielikumā noteiktajam trieciena testam. |
| --- | --- |

ja attiecināms, abus paraugus pakļauj korozijas testam (11. pielikums) un tad – 12. pielikumā noteiktajam atstarojošās ierīces aizmugurējās virsmas abrazīvas iedarbības izturības testam; šos divus paraugus pakļauj arī 18. pielikumā noteiktajam trieciena testam.

| 5.3.3.3. | Pēc iepriekšējā punktā minēto testu veikšanas katras grupas atstarojošajām ierīcēm jābūt: |
| --- | --- |

5.3.3.3.

Pēc iepriekšējā punktā minēto testu veikšanas katras grupas atstarojošajām ierīcēm jābūt:

| 5.3.3.3.1. | krāsai, kas atbilst 5.3.5. punkta nosacījumiem. Par to pārliecinās ar kvalitatīvo metodi un šaubu gadījumā apstiprina ar kvantitatīvo metodi; |
| --- | --- |

5.3.3.3.1.

krāsai, kas atbilst 5.3.5. punkta nosacījumiem. Par to pārliecinās ar kvalitatīvo metodi un šaubu gadījumā apstiprina ar kvantitatīvo metodi;

| 5.3.3.3.2. | CIL, kas atbilst 5.3.4. punkta nosacījumiem.
  Verifikāciju veic tikai pie 20’ izkliedes leņķa un apgaismojuma leņķa V = H = 0° vai, ja nepieciešams, 4. pielikuma 1.1. un 1.2. punktā norādītajās pozīcijās. |
| --- | --- |

5.3.3.3.2.

CIL

Verifikāciju veic tikai pie 20’ izkliedes leņķa un apgaismojuma leņķa V = H = 0° vai, ja nepieciešams, 4. pielikuma 1.1. un 1.2. punktā norādītajās pozīcijās.

| 5.3.3.4. | Četrus atlikušos paraugus nepieciešamības gadījumā var izmantot jebkādam citam mērķim. |
| --- | --- |

5.3.3.4.

Četrus atlikušos paraugus nepieciešamības gadījumā var izmantot jebkādam citam mērķim.

| 5.3.4. | Atstarojuma CIL vērtību minimālās vērtības |
| --- | --- |

5.3.4.

Atstarojuma CIL

| 5.3.4.1. | IVA klases atstarojošo ierīču CIL vērtībām, izmērītām, kā aprakstīts 4. pielikuma 3. punktā un izteiktām milikandelās uz luksu, attiecībā uz parādītajiem izkliedes un apgaismojuma leņķiem jābūt vienādām ar 7. tabulā norādītajām vai lielākām nekā tās.

  7. tabula


  Prasības CIL vērtībām (IVA klase) [mcd.lx-1]














  Krāsa | Izkliedes leņķis
  α | Apgaismojuma leņķi (grādos) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vertikāli V | 0 | ±10 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Horizontāli H | 0 | 0 | ±20 | ±30 | ±40 | ±50 |
| Balta | 20’ | | 1 800 | 1 200 | 610 | 540 | 470 | 400 |
| 1°30’ | | 34 | 24 | 15 | 15 | 15 | 15 |
| Dzintara | 20’ | | 1 125 | 750 | 380 | 335 | 290 | 250 |
| 1°30’ | | 21 | 15 | 10 | 10 | 10 | 10 |
| Sarkana | 20’ | | 450 | 300 | 150 | 135 | 115 | 100 |
| 1°30’ | | 9 | 6 | 4 | 4 | 4 | 4 |

5.3.4.1.

IVA klases atstarojošo ierīču CIL

7. tabula

7. tabula

Prasības CIL vērtībām (IVA klase) [mcd.lx-1]

Prasības CIL

-1

Krāsa

Izkliedes leņķis
  α

Izkliedes leņķis

α

Apgaismojuma leņķi (grādos)

Vertikāli V

0

±10

0

0

0

0

Horizontāli H

0

0

±20

±30

±40

±50

Balta

20’

1 800

1 200

610

540

470

400

1°30’

34

24

15

15

15

15

Dzintara

20’

1 125

750

380

335

290

250

1°30’

21

15

10

10

10

10

Sarkana

20’

450

300

150

135

115

100

1°30’

9

6

4

4

4

4

| 5.3.4.2. | Tomēr, ja IVA klases atstarojošo ierīci paredzēts uzstādīt, tās H plaknei atrodoties mazāk nekā 750 mm uzstādīšanas augstumā virs zemes, CIL vērtības verificē tikai līdz 5° leņķim uz leju. |
| --- | --- |

5.3.4.2.

Tomēr, ja IVA klases atstarojošo ierīci paredzēts uzstādīt, tās H plaknei atrodoties mazāk nekā 750 mm uzstādīšanas augstumā virs zemes, CIL

| 5.3.5. | Ierīces atstarotās gaismas krāsa |
| --- | --- |

5.3.5.

Ierīces atstarotās gaismas krāsa

| 5.3.5.1. | Atstarojošās ierīces krāsas (tumsā) testēšanu veic saskaņā ar 4.2.1. punktā aprakstīto metodi. |
| --- | --- |

5.3.5.1.

Atstarojošās ierīces krāsas (tumsā) testēšanu veic saskaņā ar 4.2.1. punktā aprakstīto metodi.

| 5.3.5.2. | Atstarotās gaismas plūsmas trihromatiskajām koordinātām jāiekļaujas ANO Noteikumos Nr. 48 norādītajās robežās sarkanai, dzintara vai baltas krāsas gaismai tumsā. |
| --- | --- |

5.3.5.2.

Atstarotās gaismas plūsmas trihromatiskajām koordinātām jāiekļaujas ANO Noteikumos Nr. 48 norādītajās robežās sarkanai, dzintara vai baltas krāsas gaismai tumsā.

| 5.3.6. | Īpaša specifikācija (testi) / noturība pret ārējiem faktoriem
  Atkarībā no atstarojošo ierīču un jo īpaši to optisko vienību izgatavošanas materiāla rakstura tipa apstiprinātājas iestādes drīkst atļaut laboratorijām neveikt atsevišķus nevajadzīgus testus, taču ar īpašu atrunu, ka šī testu neveikšana ir jāmin apstiprinājuma paziņošanas veidlapas sadaļā “Piezīmes”.
  Tas attiecas tikai uz 11., 12., 14. un 21. pielikumā aprakstītajiem testiem. |
| --- | --- |

5.3.6.

Īpaša specifikācija (testi) / noturība pret ārējiem faktoriem

Atkarībā no atstarojošo ierīču un jo īpaši to optisko vienību izgatavošanas materiāla rakstura tipa apstiprinātājas iestādes drīkst atļaut laboratorijām neveikt atsevišķus nevajadzīgus testus, taču ar īpašu atrunu, ka šī testu neveikšana ir jāmin apstiprinājuma paziņošanas veidlapas sadaļā “Piezīmes”.

Tas attiecas tikai uz 11., 12., 14. un 21. pielikumā aprakstītajiem testiem.

| 5.3.7. | Testu hronoloģiskā secība IVA klasei

  8. tabula


  Testu hronoloģiskā secība (IVA klase)

















  Pielikuma numurs | Testi | Paraugi |
| --- | --- | --- | --- |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i | j |
| - | Vispārīgas specifikācijas: vizuāla inspicēšana | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 5. | Forma un izmēri: vizuāla inspicēšana | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 6. | Karstums: 48 h pie 65 °C ± 2°C
  Vizuāla inspicēšana defektu meklēšanai | x
  x | x
  x | x
  x | x
  x | x
  x | x
  x | x
  x | x
  x | x
  x | x
  x |
| 23 | Kolorimetrija: vizuāla inspicēšana
  Šaubu gadījumā – trihromatiskās koordinātas | x | x
  x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 4. | Fotometrija: ierobežota līdz 20’ un V = H = 0° | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 4. | Pilna fotometrija | x | x | | | | | | | | |
| 7. | Ūdens | : | 10 min. normālā pozīcijā
  10 min. apgrieztā pozīcijā
  vizuāla inspicēšana |

5.3.7.

Testu hronoloģiskā secība IVA klasei

8. tabula

8. tabula

Testu hronoloģiskā secība (IVA klase)

Testu hronoloģiskā secība (IVA klase)

Pielikuma numurs

Testi

Paraugi

a

b

c

d

e

f

g

h

i

j

-

Vispārīgas specifikācijas: vizuāla inspicēšana

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

5.

Forma un izmēri: vizuāla inspicēšana

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

6.

Karstums: 48 h pie 65 °C ± 2°C

Vizuāla inspicēšana defektu meklēšanai

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

23

Kolorimetrija: vizuāla inspicēšana

Šaubu gadījumā – trihromatiskās koordinātas

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

4.

Fotometrija: ierobežota līdz 20’ un V = H = 0°

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

4.

Pilna fotometrija

x

x

7.

Ūdens

:

10 min. normālā pozīcijā

10 min. apgrieztā pozīcijā

vizuāla inspicēšana

x

x

x

x

x

x

9.

| Motoru degvielas | : | 5 min.
  vizuāla inspicēšana |
| --- | --- | --- |

Motoru degvielas

:

5 min.

vizuāla inspicēšana

x

x

x

x

10.

| Eļļas | : | 5 min.
  vizuāla inspicēšana |
| --- | --- | --- |

Eļļas

:

5 min.

vizuāla inspicēšana

x

x

x

x

23

Kolorimetrija: vizuāla inspicēšana

Šaubu gadījumā – trihromatiskās koordinātas

x

x

x

x

4.

Fotometrija: ierobežota līdz 20’ un V = H = 0°

x

x

8.

| Korozija | : | 24 stundas
  2 stundu intervāls
  24 stundas
  vizuāla inspicēšana |
| --- | --- | --- |

Korozija

:

24 stundas

2 stundu intervāls

24 stundas

vizuāla inspicēšana

x

x

x

x

x

x

x

x

12

| Aizmugurējā virsma | : | 1 min.
  vizuāla inspicēšana |
| --- | --- | --- |

Aizmugurējā virsma

:

1 min.

vizuāla inspicēšana

x

x

x

x

18

Trieciens

vizuāla inspicēšana

x

x

x

x

23

Kolorimetrija: vizuāla inspicēšana

Šaubu gadījumā – trihromatiskās koordinātas

x

x

x

x

4.

Fotometrija: ierobežota līdz 20’ un V = H = 0°

x

x

Paraugu nodošana iestādei

x

x

5.4.   Tehniskās prasības C klases (simbols “C”) atstarojošajiem marķējumiem

| 5.4.1. | Katram C klases atstarojošajam marķējumam, testētam saskaņā ar 5.4.3. punktu, jāatbilst:






  a) | izmēru un formas prasībām, kas noteiktas 5. pielikumā, un |
| --- | --- | --- |

5.4.1.

Katram C klases atstarojošajam marķējumam, testētam saskaņā ar 5.4.3. punktu, jāatbilst:

a)

izmēru un formas prasībām, kas noteiktas 5. pielikumā, un

| b) | fotometriskajām un kolorimetriskajām prasībām, kas norādītas 5.4.4. un 5.4.5. punktā, un |
| --- | --- |

b)

fotometriskajām un kolorimetriskajām prasībām, kas norādītas 5.4.4. un 5.4.5. punktā, un

| c) | fizikālajām un mehānikas prasībām, kas noteiktas 5.4.6. punktā. |
| --- | --- |

c)

fizikālajām un mehānikas prasībām, kas noteiktas 5.4.6. punktā.

| 5.4.2. | Pieteikuma iesniedzējs apstiprināšanai iesniedz: |
| --- | --- |

5.4.2.

Pieteikuma iesniedzējs apstiprināšanai iesniedz:

| 5.4.2.1. | testēšanas laboratorijai iesniedz piecus testa paraugus, kas reprezentē atstarojošā marķējuma materiāla sloksnes. Slokšņu gadījumā nodrošina vismaz 3 metru garumu; |
| --- | --- |

5.4.2.1.

testēšanas laboratorijai iesniedz piecus testa paraugus, kas reprezentē atstarojošā marķējuma materiāla sloksnes. Slokšņu gadījumā nodrošina vismaz 3 metru garumu;

| 5.4.2.2. | testa paraugus, kas reprezentē pašreizējo produkciju, kas ražota saskaņā ar atstarojošo marķējuma materiālu ražotāja(-u) ieteikumu (1). |
| --- | --- |

5.4.2.2.

testa paraugus, kas reprezentē pašreizējo produkciju, kas ražota saskaņā ar atstarojošo marķējuma materiālu ražotāja(-u) ieteikumu (1

| 5.4.2.3. | Paraugus testē 5.4.7. punktā norādītajā hronoloģiskajā secībā. |
| --- | --- |

5.4.2.3.

Paraugus testē 5.4.7. punktā norādītajā hronoloģiskajā secībā.

| 5.4.3. | Testa procedūra |
| --- | --- |

5.4.3.

Testa procedūra

| 5.4.3.1. | Pēc vispārīgo specifikāciju (4. punkts) un formas un izmēru specifikāciju (5. pielikums) verifikācijas paraugus pirms 5.4.4. un 5.4.5. punktā aprakstītā testa pakļauj 6. pielikumā aprakstītajam karstuma izturības testam. |
| --- | --- |

5.4.3.1.

Pēc vispārīgo specifikāciju (4. punkts) un formas un izmēru specifikāciju (5. pielikums) verifikācijas paraugus pirms 5.4.4. un 5.4.5. punktā aprakstītā testa pakļauj 6. pielikumā aprakstītajam karstuma izturības testam.

| 5.4.3.2. | Fotometriskos un kolorimetriskos mērījumus drīkst veikt pieciem paraugiem. Būtu jāizmanto iegūtās vidējās vērtības. |
| --- | --- |

5.4.3.2.

Fotometriskos un kolorimetriskos mērījumus drīkst veikt pieciem paraugiem. Būtu jāizmanto iegūtās vidējās vērtības.

| 5.4.3.3. | Citiem testiem būtu jāizmanto paraugi, kas nav bijuši pakļauti nekādai testēšanai. |
| --- | --- |

5.4.3.3.

Citiem testiem būtu jāizmanto paraugi, kas nav bijuši pakļauti nekādai testēšanai.

| 5.4.4. | Atstarošanas koeficienta minimālās vērtības
  C klases atstarojošo marķējumu fotometriskās specifikācijas |
| --- | --- |

5.4.4.

Atstarošanas koeficienta minimālās vērtības

C klases atstarojošo marķējumu fotometriskās specifikācijas

| 5.4.4.1. | Atstarojošo zonu atstarošanas koeficientam R’, izmērītam, kā aprakstīts 4. pielikumā un izteiktam kandelās uz m2 uz luksu (cd/m2/lux), jaunā kondīcijā jābūt vismaz tādam, kā norādīts 9. tabulā attiecībā uz baltiem, dzelteniem un sarkaniem materiāliem.

  9. tabula


  Atstarošanas koeficienta R’ minimālās vērtības [cd•m-2•lx-1]












  Novērošanas leņķis α [o] | Krišanas leņķis β [o] |
| --- | --- | --- |
| α=0,33(20’) | β1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | β2 | 5 | 20 | 30 | 40 | 60 |
| Krāsa | | | | | | |
| Dzeltena | | 300 | -- | 130 | 75 | 10 |
| Balta | | 450 | -- | 200 | 95 | 16 |
| Sarkana | | 120 | 60 | 30 | 10 | -- |

5.4.4.1.

Atstarojošo zonu atstarošanas koeficientam R’, izmērītam, kā aprakstīts 4. pielikumā un izteiktam kandelās uz m2

2

9. tabula

9. tabula

Atstarošanas koeficienta R’ minimālās vērtības [cd•m-2•lx-1]

Atstarošanas koeficienta R’ minimālās vērtības [cd•m-2

-1

Novērošanas leņķis α [o]

o

Krišanas leņķis β [o]

o

α=0,33(20’)

α=0,33(20’)

β1

β1

0

0

0

0

0

β2

β2

5

20

30

40

60

Krāsa

Krāsa

Dzeltena

300

--

130

75

10

Balta

450

--

200

95

16

Sarkana

120

60

30

10

--

| 5.4.5. | Ierīces atstarotās gaismas krāsa |
| --- | --- |

5.4.5.

Ierīces atstarotās gaismas krāsa

| 5.4.5.1. | Atstarojošās ierīces krāsas (tumsā) testēšanu veic saskaņā ar 4.2.1. punktā aprakstīto metodi. |
| --- | --- |

5.4.5.1.

Atstarojošās ierīces krāsas (tumsā) testēšanu veic saskaņā ar 4.2.1. punktā aprakstīto metodi.

| 5.4.5.2. | Atstarotās gaismas plūsmas trihromatiskajām koordinātām jāiekļaujas ANO Noteikumos Nr. 48 norādītajās robežās sarkanai, dzintara vai baltas krāsas gaismai tumsā. |
| --- | --- |

5.4.5.2.

Atstarotās gaismas plūsmas trihromatiskajām koordinātām jāiekļaujas ANO Noteikumos Nr. 48 norādītajās robežās sarkanai, dzintara vai baltas krāsas gaismai tumsā.

| 5.4.6. | Īpaša specifikācija (testi) / noturība pret ārējiem faktoriem |
| --- | --- |

5.4.6.

Īpaša specifikācija (testi) / noturība pret ārējiem faktoriem

| 5.4.6.1. | Izturība pret laikapstākļu ietekmi
  Vienu eksemplāru pakļauj 13. pielikumā noteiktajam testam. |
| --- | --- |

5.4.6.1.

Izturība pret laikapstākļu ietekmi

Vienu eksemplāru pakļauj 13. pielikumā noteiktajam testam.

| 5.4.6.2. | Izturība pret koroziju
  Parauga eksemplāru pakļauj 11. pielikumā noteiktajam testam. |
| --- | --- |

5.4.6.2.

Izturība pret koroziju

Parauga eksemplāru pakļauj 11. pielikumā noteiktajam testam.

| 5.4.6.3. | Izturība pret degvielām
  Parauga eksemplāru pakļauj 9. pielikumā noteiktajam testam. |
| --- | --- |

5.4.6.3.

Izturība pret degvielām

Parauga eksemplāru pakļauj 9. pielikumā noteiktajam testam.

| 5.4.6.4. | Izturība pret karstumu
  Parauga eksemplāru pakļauj 6. pielikumā noteiktajam testam. |
| --- | --- |

5.4.6.4.

Izturība pret karstumu

Parauga eksemplāru pakļauj 6. pielikumā noteiktajam testam.

| 5.4.6.5. | Izturība pret tīrīšanu
  Parauga eksemplāru pakļauj 15. pielikumā noteiktajam testam. |
| --- | --- |

5.4.6.5.

Izturība pret tīrīšanu

Parauga eksemplāru pakļauj 15. pielikumā noteiktajam testam.

| 5.4.6.6. | Fotometrisko īpašību stabilitāte
  Parauga eksemplāru pakļauj 14. pielikumā noteiktajam testam. |
| --- | --- |

5.4.6.6.

Fotometrisko īpašību stabilitāte

Parauga eksemplāru pakļauj 14. pielikumā noteiktajam testam.

| 5.4.6.7. | Izturība pret ūdens iespiešanos
  Parauga eksemplāru pakļauj 7. pielikumā noteiktajam testam. |
| --- | --- |

5.4.6.7.

Izturība pret ūdens iespiešanos

Parauga eksemplāru pakļauj 7. pielikumā noteiktajam testam.

| 5.4.6.8. | Sasaistes stiprība (līmējošu materiālu gadījumā)
  Parauga eksemplāru pakļauj 16. pielikumā noteiktajam testam. |
| --- | --- |

5.4.6.8.

Sasaistes stiprība (līmējošu materiālu gadījumā)

Parauga eksemplāru pakļauj 16. pielikumā noteiktajam testam.

| 5.4.6.9. | Elastība
  Paraugus, ko klāj uz elastīga pamata, t. i., brezenta, testē šādi:
  parauga eksemplāru pakļauj 17. pielikumā noteiktajam testam. |
| --- | --- |

5.4.6.9.

Elastība

Paraugus, ko klāj uz elastīga pamata, t. i., brezenta, testē šādi:

parauga eksemplāru pakļauj 17. pielikumā noteiktajam testam.

| 5.4.7. | Testu hronoloģiskā secība C klasei |
| --- | --- |

5.4.7.

Testu hronoloģiskā secība C klasei

| 5.4.7.1. | Testēšanas laboratorijai iesniedz piecus atstarojošā marķējuma materiāla testa paraugus slokšņu vai lokšņu formā. Slokšņu gadījumā nodrošina vismaz 3 metru garumu; lokšņu gadījumā nodrošina vismaz 500 mm x 500 mm virsmu. |
| --- | --- |

5.4.7.1.

Testēšanas laboratorijai iesniedz piecus atstarojošā marķējuma materiāla testa paraugus slokšņu vai lokšņu formā. Slokšņu gadījumā nodrošina vismaz 3 metru garumu; lokšņu gadījumā nodrošina vismaz 500 mm x 500 mm virsmu.

| 5.4.7.2. | Testa paraugus, kas reprezentē pašreizējo produkciju, kas ražota saskaņā ar atstarojošo marķējuma materiālu ražotāja(-u) ieteikumu (2). |
| --- | --- |

5.4.7.2.

Testa paraugus, kas reprezentē pašreizējo produkciju, kas ražota saskaņā ar atstarojošo marķējuma materiālu ražotāja(-u) ieteikumu (2

| 5.4.7.3. | Pēc vispārīgo specifikāciju (4. punkts) un formas un izmēru specifikāciju (5. pielikums) verifikācijas paraugus pirms 6. un 7. pielikumā aprakstītā testa pakļauj 8. pielikumā aprakstītajam karstuma izturības testam. |
| --- | --- |

5.4.7.3.

Pēc vispārīgo specifikāciju (4. punkts) un formas un izmēru specifikāciju (5. pielikums) verifikācijas paraugus pirms 6. un 7. pielikumā aprakstītā testa pakļauj 8. pielikumā aprakstītajam karstuma izturības testam.

| 5.4.7.4. | Fotometriskos un kolorimetriskos mērījumus drīkst veikt pieciem paraugiem. Būtu jāizmanto iegūtās vidējās vērtības. |
| --- | --- |

5.4.7.4.

Fotometriskos un kolorimetriskos mērījumus drīkst veikt pieciem paraugiem. Būtu jāizmanto iegūtās vidējās vērtības.

| 5.4.7.5. | Citiem testiem būtu jāizmanto paraugi, kas nav bijuši pakļauti nekādai testēšanai. |
| --- | --- |

5.4.7.5.

Citiem testiem būtu jāizmanto paraugi, kas nav bijuši pakļauti nekādai testēšanai.

5.5.   Tehniskās prasības D un E klases (simboli “D” un “E”) atstarojošajiem marķējumiem

| 5.5.1. | Katram D un E klases atstarojošajam marķējumam jāatbilst 5.5.3.–5.5.5. punktā noteiktajām fotometriskajām prasībām. |
| --- | --- |

5.5.1.

Katram D un E klases atstarojošajam marķējumam jāatbilst 5.5.3.–5.5.5. punktā noteiktajām fotometriskajām prasībām.

| 5.5.2. | Pieteikuma iesniedzējs apstiprināšanai iesniedz: |
| --- | --- |

5.5.2.

Pieteikuma iesniedzējs apstiprināšanai iesniedz:

| 5.5.2.1. | testēšanas laboratorijai iesniedz piecus testa paraugus, kas reprezentē atstarojošā marķējuma materiāla loksnes. Lokšņu gadījumā nodrošina vismaz 500 mm x 500 mm virsmu; |
| --- | --- |

5.5.2.1.

testēšanas laboratorijai iesniedz piecus testa paraugus, kas reprezentē atstarojošā marķējuma materiāla loksnes. Lokšņu gadījumā nodrošina vismaz 500 mm x 500 mm virsmu;

| 5.5.2.2. | testa paraugus, kas reprezentē pašreizējo produkciju, kas ražota saskaņā ar atstarojošo marķējuma materiālu ražotāja(-u) ieteikumu (3). |
| --- | --- |

5.5.2.2.

testa paraugus, kas reprezentē pašreizējo produkciju, kas ražota saskaņā ar atstarojošo marķējuma materiālu ražotāja(-u) ieteikumu (3

| 5.5.3. | Testa procedūra
  Katram D un E klases atstarojošajam marķējumam jāatbilst 5.5.5. punktā aprakstīto pārbaužu un testu prasībām. |
| --- | --- |

5.5.3.

Testa procedūra

Katram D un E klases atstarojošajam marķējumam jāatbilst 5.5.5. punktā aprakstīto pārbaužu un testu prasībām.

| 5.5.4. | Atstarošanas koeficienta maksimālās vērtības

  10. tabula


  D klases un E klases izceļošo marķējumu vai grafisko attēlu fotometriskās specifikācijas: atstarošanas koeficienta R’ maksimālās vērtības [cd•m-
  2•lx-1]












  Novērošanas leņķis α [°] | Krišanas leņķis β (°) |
| --- | --- | --- |
| α = 0,33° (20') | β1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| β2 | 5 | 30 | 40 | 60 |
| Jebkāda krāsa | D klase | | 150 | 65 | 37 | 5 |
| E klase | | 50 | 22 | 12 | 1 |

5.5.4.

Atstarošanas koeficienta maksimālās vērtības

10. tabula

10. tabula

D klases un E klases izceļošo marķējumu vai grafisko attēlu fotometriskās specifikācijas: atstarošanas koeficienta R’ maksimālās vērtības [cd•m-
  2•lx-1]

D klases un E klases izceļošo marķējumu vai grafisko attēlu fotometriskās specifikācijas: atstarošanas koeficienta R’ maksimālās vērtības [cd•m-

2

-1

Novērošanas leņķis α [°]

Krišanas leņķis β (°)

α = 0,33° (20')

β1

1

0

0

0

0

β2

2

5

30

40

60

Jebkāda krāsa

D klase

150

65

37

5

E klase

50

22

12

1

| Piezīme. | Ja paraugam ir orientācijas marķējuma zīme, norādītās vērtības jāievēro tikai šādā orientācijā. Testa paraugiem bez orientācijas marķējuma zīmes norādītās vērtības ir jāievēro arī 0° un 90° orientācijā. |
| --- | --- |

Piezīme.

Piezīme

Ja paraugam ir orientācijas marķējuma zīme, norādītās vērtības jāievēro tikai šādā orientācijā. Testa paraugiem bez orientācijas marķējuma zīmes norādītās vērtības ir jāievēro arī 0° un 90° orientācijā.

| 5.5.5. | Ierīces atstarotās gaismas krāsa |
| --- | --- |

5.5.5.

Ierīces atstarotās gaismas krāsa

| 5.5.5.1. | Atstarojošie izceļošie marķējumi un/vai grafiskie attēli (D un E klase) drīkst būt jebkādā krāsā. |
| --- | --- |

5.5.5.1.

Atstarojošie izceļošie marķējumi un/vai grafiskie attēli (D un E klase) drīkst būt jebkādā krāsā.

| 5.5.6. | Īpaša specifikācija (testi) / noturība pret ārējiem faktoriem |
| --- | --- |

5.5.6.

Īpaša specifikācija (testi) / noturība pret ārējiem faktoriem

| 5.5.6.1. | Reklāmai, kas sastāv no atstarojošiem logotipiem, izceļošiem marķējumiem vai burtiem/rakstzīmēm, jābūt piedienīgai.
  Tā drīkst sastāvēt no “D” klases marķējuma materiāliem, ja kopējais atstarojošais laukums ir mazāks nekā 2 m2; ja kopējais atstarojošais laukums ir vismaz 2 m2, jāizmanto “E” klase (4). |
| --- | --- |

5.5.6.1.

Reklāmai, kas sastāv no atstarojošiem logotipiem, izceļošiem marķējumiem vai burtiem/rakstzīmēm, jābūt piedienīgai.

Tā drīkst sastāvēt no “D” klases marķējuma materiāliem, ja kopējais atstarojošais laukums ir mazāks nekā 2 m2; ja kopējais atstarojošais laukums ir vismaz 2 m2, jāizmanto “E” klase (4).

2

2

4

| 5.5.6.2. | Balti atstarojošie marķējuma materiāli, kas paredzēti kā pamats vai fons pilnībā krāsainu logotipu un “E” klases marķējumu drukas procesā, bez neapdrukātiem, tukšiem laukumiem, drīkst atbilst 7. pielikuma prasībām “D” klases materiāliem, un tos marķē kā “D/E” klasi. |
| --- | --- |

5.5.6.2.

Balti atstarojošie marķējuma materiāli, kas paredzēti kā pamats vai fons pilnībā krāsainu logotipu un “E” klases marķējumu drukas procesā, bez neapdrukātiem, tukšiem laukumiem, drīkst atbilst 7. pielikuma prasībām “D” klases materiāliem, un tos marķē kā “D/E” klasi.

| 5.5.6.3. | Atkarībā no atstarojošā marķējuma materiāla rakstura tipa apstiprinātājas iestādes drīkst atļaut laboratorijām neveikt atsevišķus nevajadzīgus testus ar nosacījumu, ka šī testu neveikšana ir minēta apstiprināšanas veidlapas sadaļā “Piezīmes”. |
| --- | --- |

5.5.6.3.

Atkarībā no atstarojošā marķējuma materiāla rakstura tipa apstiprinātājas iestādes drīkst atļaut laboratorijām neveikt atsevišķus nevajadzīgus testus ar nosacījumu, ka šī testu neveikšana ir minēta apstiprināšanas veidlapas sadaļā “Piezīmes”.

| 5.6. | Tehniskās prasības F klases atstarojošajiem marķējumiem un 5. klases atstarojošajām pazīšanas zīmēm |
| --- | --- |

5.6.

Tehniskās prasības F klases atstarojošajiem marķējumiem un 5. klases atstarojošajām pazīšanas zīmēm

| 5.6.1. | Katram F klases atstarojošajam marķējumam jāatbilst pārbaužu un testu prasībām:






  a) | izmēriem un formai, kas noteiktas 5. pielikumā, un |
| --- | --- | --- |

5.6.1.

Katram F klases atstarojošajam marķējumam jāatbilst pārbaužu un testu prasībām:

a)

izmēriem un formai, kas noteiktas 5. pielikumā, un

| b) | fotometriskajām un kolorimetriskajām prasībām, kas norādītas 5.6.4. un 5.6.5. punktā, un |
| --- | --- |

b)

fotometriskajām un kolorimetriskajām prasībām, kas norādītas 5.6.4. un 5.6.5. punktā, un

| c) | fizikālajām un mehānikas prasībām, kas noteiktas 5.5.6. punktā. |
| --- | --- |

c)

fizikālajām un mehānikas prasībām, kas noteiktas 5.5.6. punktā.

| 5.6.2. | Pieteikuma iesniedzējs apstiprināšanai iesniedz: |
| --- | --- |

5.6.2.

Pieteikuma iesniedzējs apstiprināšanai iesniedz:

| 5.6.2.1. | testēšanas laboratorijai iesniedz piecus atstarojošā marķējuma materiālu testa paraugus slokšņu vai lokšņu formā. Slokšņu gadījumā nodrošina vismaz 3 metru garumu; lokšņu gadījumā nodrošina vismaz 500 mm x 500 mm virsmu. |
| --- | --- |

5.6.2.1.

testēšanas laboratorijai iesniedz piecus atstarojošā marķējuma materiālu testa paraugus slokšņu vai lokšņu formā. Slokšņu gadījumā nodrošina vismaz 3 metru garumu; lokšņu gadījumā nodrošina vismaz 500 mm x 500 mm virsmu.

| 5.6.2.2. | testa paraugus, kas reprezentē pašreizējo produkciju, kas ražota saskaņā ar atstarojošo marķējuma materiālu ražotāja(-u) ieteikumu (5).
  Paraugus testē 5.6.4. punktā norādītajā hronoloģiskajā secībā. |
| --- | --- |

5.6.2.2.

testa paraugus, kas reprezentē pašreizējo produkciju, kas ražota saskaņā ar atstarojošo marķējuma materiālu ražotāja(-u) ieteikumu (5

Paraugus testē 5.6.4. punktā norādītajā hronoloģiskajā secībā.

| 5.6.3. | Testa procedūra
  Katram F un 5. klases atstarojošajam marķējumam jāatbilst 5.6.4. un 5.6.5. punktā aprakstīto pārbaužu un testu prasībām. |
| --- | --- |

5.6.3.

Testa procedūra

Katram F un 5. klases atstarojošajam marķējumam jāatbilst 5.6.4. un 5.6.5. punktā aprakstīto pārbaužu un testu prasībām.

| 5.6.4. | Atstarošanas koeficienta minimālās vērtības
  F klases atstarojošā marķējuma fotometriskās specifikācijas

  11. tabula


  Atstarošanas koeficienta R’ minimālās vērtības [cd•m-2•lx-1]












  Novērošanas leņķis α [o] | Krišanas leņķis β [o] |
| --- | --- | --- |
| α=0,33(20’) | β1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | β2 | 5 | 20 | 30 | 40 | 60 |
| Krāsa | | | | | | |
| Balta | | 450 | -- | 200 | 95 | 16 |
| Sarkana | | 120 | 60 | 30 | 10 | -- |

5.6.4.

Atstarošanas koeficienta minimālās vērtības

F klases atstarojošā marķējuma fotometriskās specifikācijas

11. tabula

11. tabula

Atstarošanas koeficienta R’ minimālās vērtības [cd•m-2•lx-1]

Atstarošanas koeficienta R’ minimālās vērtības [cd•m-2

-1

Novērošanas leņķis α [o]

o

Krišanas leņķis β [o]

o

α=0,33(20’)

α=0,33(20’)

β1

β1

0

0

0

0

0

β2

β2

5

20

30

40

60

Krāsa

Krāsa

Balta

450

--

200

95

16

Sarkana

120

60

30

10

--

5. klases atstarojošo marķējumu fotometriskās specifikācijas

11-2. tabula

11-2. tabula

Atstarošanas koeficienta R’ minimālās vērtības [cd•m-2•lx-1]

Atstarošanas koeficienta R’ minimālās vērtības [cd•m-2

-1

| Novērošanas leņķis α [o] | Krišanas leņķis β [o] |
| --- | --- |
| α=0,33(20’) | β1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | β2 | 5 | 30 | 40 | 60 |
| Krāsa | | | | | |
| Balta | | 450 | 200 | 95 | 16 |
| Sarkana | | 120 | 30 | 10 | 2 |

Novērošanas leņķis α [o]

o

Krišanas leņķis β [o]

o

α=0,33(20’)

β1

0

0

0

0

β2

5

30

40

60

Krāsa

Balta

450

200

95

16

Sarkana

120

30

10

2

| 5.6.5. | Ierīces atstarotās gaismas krāsa |
| --- | --- |

5.6.5.

Ierīces atstarotās gaismas krāsa

| 5.6.5.1. | Atstarojošās ierīces krāsas dienas gaismā testēšanu veic saskaņā ar 4.2.2. punktā aprakstīto metodi. |
| --- | --- |

5.6.5.1.

Atstarojošās ierīces krāsas dienas gaismā testēšanu veic saskaņā ar 4.2.2. punktā aprakstīto metodi.

| 5.6.5.2. | Atstarotās gaismas plūsmas trihromatiskajām koordinātām jāiekļaujas ANO Noteikumos Nr. 48 norādītajās robežās sarkanai un baltai gaismai. |
| --- | --- |

5.6.5.2.

Atstarotās gaismas plūsmas trihromatiskajām koordinātām jāiekļaujas ANO Noteikumos Nr. 48 norādītajās robežās sarkanai un baltai gaismai.

| 5.6.5.3. | Saskaņā ar 4.2.2. punktu noteiktam spožuma koeficientam: | sarkanai krāsai jābūt ≥ 0,03, |
| --- | --- | --- |

5.6.5.3.

Saskaņā ar 4.2.2. punktu noteiktam spožuma koeficientam:

sarkanai krāsai jābūt ≥ 0,03,

| | baltai krāsai jābūt ≥ 0,25. |
| --- | --- |

baltai krāsai jābūt ≥ 0,25.

| 5.6.6. | Īpaša specifikācija (testi) / noturība pret ārējiem faktoriem |
| --- | --- |

5.6.6.

Īpaša specifikācija (testi) / noturība pret ārējiem faktoriem

| 5.6.6.1. | Izturība pret laikapstākļu ietekmi
  Vienu eksemplāru pakļauj 13. pielikumā noteiktajam testam. |
| --- | --- |

5.6.6.1.

Izturība pret laikapstākļu ietekmi

Vienu eksemplāru pakļauj 13. pielikumā noteiktajam testam.

| 5.6.6.2. | Izturība pret koroziju
  Parauga eksemplāru pakļauj 11. pielikumā noteiktajam testam. |
| --- | --- |

5.6.6.2.

Izturība pret koroziju

Parauga eksemplāru pakļauj 11. pielikumā noteiktajam testam.

| 5.6.6.3. | Izturība pret degvielām
  Paraugu pakļauj 9. pielikumā noteiktajam testam. |
| --- | --- |

5.6.6.3.

Izturība pret degvielām

Paraugu pakļauj 9. pielikumā noteiktajam testam.

| 5.6.6.4. | Izturība pret karstumu
  Parauga eksemplāru pakļauj 6. pielikumā noteiktajam testam. |
| --- | --- |

5.6.6.4.

Izturība pret karstumu

Parauga eksemplāru pakļauj 6. pielikumā noteiktajam testam.

| 5.6.6.5. | Izturība pret tīrīšanu
  Parauga eksemplāru pakļauj 15. pielikumā noteiktajam testam. |
| --- | --- |

5.6.6.5.

Izturība pret tīrīšanu

Parauga eksemplāru pakļauj 15. pielikumā noteiktajam testam.

| 5.6.6.6. | Fotometrisko īpašību stabilitāte
  Parauga eksemplāru pakļauj 14. pielikumā noteiktajam testam. |
| --- | --- |

5.6.6.6.

Fotometrisko īpašību stabilitāte

Parauga eksemplāru pakļauj 14. pielikumā noteiktajam testam.

| 5.6.6.7. | Izturība pret ūdens iespiešanos
  Parauga eksemplāru pakļauj 7. pielikumā noteiktajam testam. |
| --- | --- |

5.6.6.7.

Izturība pret ūdens iespiešanos

Parauga eksemplāru pakļauj 7. pielikumā noteiktajam testam.

| 5.6.6.8. | Sasaistes stiprība (līmējošu materiālu gadījumā)
  Parauga eksemplāru pakļauj 16. pielikumā noteiktajam testam. |
| --- | --- |

5.6.6.8.

Sasaistes stiprība (līmējošu materiālu gadījumā)

Parauga eksemplāru pakļauj 16. pielikumā noteiktajam testam.

| 5.6.6.9. | Elastība
  Paraugus, ko klāj uz elastīga pamata, t. i., brezenta, testē šādi:
  Parauga eksemplāru pakļauj 17. pielikumā noteiktajam testam. |
| --- | --- |

5.6.6.9.

Elastība

Paraugus, ko klāj uz elastīga pamata, t. i., brezenta, testē šādi:

Parauga eksemplāru pakļauj 17. pielikumā noteiktajam testam.

| 5.6.7. | Attiecībā uz zīmēm:
  Nokomplektētas zīmes eksemplāru pakļauj 19. pielikumā noteiktajam zīmju stiprības testam. |
| --- | --- |

5.6.7.

Attiecībā uz zīmēm:

Nokomplektētas zīmes eksemplāru pakļauj 19. pielikumā noteiktajam zīmju stiprības testam.

5.7.   Tehniskās prasības 1., 2., 3. un 4. klases atstarojošajām pazīšanas zīmēm

| 5.7.1. | Šajā punktā minētajām atstarojošajām ierīcēm jāatbilst prasībām:






  a) | izmēriem un formai, kas noteiktas 5. pielikumā, un |
| --- | --- | --- |

5.7.1.

Šajā punktā minētajām atstarojošajām ierīcēm jāatbilst prasībām:

a)

izmēriem un formai, kas noteiktas 5. pielikumā, un

| b) | fotometriskajām un kolorimetriskajām, kas norādītas 5.7.4. un 5.7.5. punktā, un |
| --- | --- |

b)

fotometriskajām un kolorimetriskajām, kas norādītas 5.7.4. un 5.7.5. punktā, un

| c) | fizikālajām un mehānikas prasībām, kas noteiktas 5.7.6. punktā. |
| --- | --- |

c)

fizikālajām un mehānikas prasībām, kas noteiktas 5.7.6. punktā.

| 5.7.2. | Pieteikuma iesniedzējs apstiprināšanai iesniedz: |
| --- | --- |

5.7.2.

Pieteikuma iesniedzējs apstiprināšanai iesniedz:

| 5.7.2.1. | testēšanas laboratorijai dažādo testu veikšanai iesniedz divas lielas ševronveida kravas automobiļu un vilcēju aizmugurējās pazīšanas zīmes un divas lielas piekabju un puspiekabju aizmugurējās pazīšanas zīmes (vai to ekvivalentus mazāku zīmju formā). |
| --- | --- |

5.7.2.1.

testēšanas laboratorijai dažādo testu veikšanai iesniedz divas lielas ševronveida kravas automobiļu un vilcēju aizmugurējās pazīšanas zīmes un divas lielas piekabju un puspiekabju aizmugurējās pazīšanas zīmes (vai to ekvivalentus mazāku zīmju formā).

| 5.7.2.2. | Testa paraugiem ir jāreprezentē pašreizējā produkcija, kas ražota saskaņā ar atstarojošo vai atstarojošo/fluorescējošo materiālu vai ierīču ražotāja(-u) ieteikumiem.
  Paraugus testē 5.7.3. punktā norādītajā hronoloģiskajā secībā. |
| --- | --- |

5.7.2.2.

Testa paraugiem ir jāreprezentē pašreizējā produkcija, kas ražota saskaņā ar atstarojošo vai atstarojošo/fluorescējošo materiālu vai ierīču ražotāja(-u) ieteikumiem.

Paraugus testē 5.7.3. punktā norādītajā hronoloģiskajā secībā.

| 5.7.3. | Testa procedūra
  Katrai 1., 2., 3. un 4. klases atstarojošajai pazīšanas zīmei: ir jāatbilst 5. pielikumā aprakstīto pārbaužu un testu prasībām. |
| --- | --- |

5.7.3.

Testa procedūra

Katrai 1., 2., 3. un 4. klases atstarojošajai pazīšanas zīmei: ir jāatbilst 5. pielikumā aprakstīto pārbaužu un testu prasībām.

| 5.7.3.1. | Pēc vispārīgo specifikāciju (3. punkts) un formas un izmēru specifikāciju (5. pielikums) verifikācijas paraugus pirms 6., 7. un 8. pielikumā aprakstītajiem testiem pakļauj šo noteikumu 9. pielikumā aprakstītajam karstuma izturības testam. |
| --- | --- |

5.7.3.1.

Pēc vispārīgo specifikāciju (3. punkts) un formas un izmēru specifikāciju (5. pielikums) verifikācijas paraugus pirms 6., 7. un 8. pielikumā aprakstītajiem testiem pakļauj šo noteikumu 9. pielikumā aprakstītajam karstuma izturības testam.

| 5.7.3.2. | Fotometriskos un kolorimetriskos mērījumus drīkst veikt tam pašam paraugam. |
| --- | --- |

5.7.3.2.

Fotometriskos un kolorimetriskos mērījumus drīkst veikt tam pašam paraugam.

| 5.7.3.3. | Citiem testiem izmanto paraugus, kas nav bijuši pakļauti nekādai testēšanai. |
| --- | --- |

5.7.3.3.

Citiem testiem izmanto paraugus, kas nav bijuši pakļauti nekādai testēšanai.

| 5.7.4. | Atstarošanas koeficienta maksimālās vērtības
  1., 2., 3. un 4. klases atstarojošo pazīšanas zīmju fotometriskās specifikācijas:
  1. un 2. klases ierīcēm jāatbilst 12. tabulā dotajām vērtībām tikai dzeltenajai krāsai,
  3. un 4. klases ierīcēm jāatbilst 12. tabulā dotajām vērtībām dzeltenajai un sarkanajai krāsai.

  12. tabula


  Atstarošanas koeficienta R’ minimālās vērtības [cd•m-2•lx-1]











  Novērošanas leņķis α[’] | Krišanas leņķis β[°] |
| --- | --- | --- |
| 20’ | ß1 | 0° | 0° | 0° | 0° |
| ß2 | 5° | 30° | 40° | 60° |
| Koeficients R’
  [cd•m-
  2•lx-1] | Krāsa: dzeltena | 300 | 180 | 75 | 10 |
| Krāsa: sarkana | 10 | 7 | 4 | - |

5.7.4.

Atstarošanas koeficienta maksimālās vērtības

1., 2., 3. un 4. klases atstarojošo pazīšanas zīmju fotometriskās specifikācijas:

1. un 2. klases ierīcēm jāatbilst 12. tabulā dotajām vērtībām tikai dzeltenajai krāsai,

3. un 4. klases ierīcēm jāatbilst 12. tabulā dotajām vērtībām dzeltenajai un sarkanajai krāsai.

12. tabula

12. tabula

Atstarošanas koeficienta R’ minimālās vērtības [cd•m-2•lx-1]

Atstarošanas koeficienta R’ minimālās vērtības [cd•m-2

-1

Novērošanas leņķis α[’]

[’]

Krišanas leņķis β[°]

[°]

20’

ß1

1

0°

0°

0°

0°

ß2

2

5°

30°

40°

60°

Koeficients R’

[cd•m-
  2•lx-1]

-

2

-1

Krāsa: dzeltena

300

180

75

10

Krāsa: sarkana

10

7

4

-

| 5.7.4.1. | Veidotais leņķis pie parauga nedrīkst būt lielāks kā 80’. |
| --- | --- |

5.7.4.1.

Veidotais leņķis pie parauga nedrīkst būt lielāks kā 80’.

| 5.7.5. | Ierīces atstarotās gaismas krāsa |
| --- | --- |

5.7.5.

Ierīces atstarotās gaismas krāsa

| 5.7.5.1. | Atstarojošās ierīces krāsas (tumsā) testēšanu veic saskaņā ar 4.2.1. punktā aprakstīto metodi. |
| --- | --- |

5.7.5.1.

Atstarojošās ierīces krāsas (tumsā) testēšanu veic saskaņā ar 4.2.1. punktā aprakstīto metodi.

| 5.7.5.1.1. | Atstarotās gaismas plūsmas trihromatiskajām koordinātām jāiekļaujas ANO Noteikumos Nr. 48 norādītajās robežās sarkanai un dzeltenai gaismai. |
| --- | --- |

5.7.5.1.1.

Atstarotās gaismas plūsmas trihromatiskajām koordinātām jāiekļaujas ANO Noteikumos Nr. 48 norādītajās robežās sarkanai un dzeltenai gaismai.

| 5.7.5.2. | Atstarojošās ierīces krāsas (dienas gaismā) testēšanu veic saskaņā ar 4.2.2. punktā aprakstīto metodi. |
| --- | --- |

5.7.5.2.

Atstarojošās ierīces krāsas (dienas gaismā) testēšanu veic saskaņā ar 4.2.2. punktā aprakstīto metodi.

| 5.7.5.2.1. | Atstarotās gaismas plūsmas trihromatiskajām koordinātām jāiekļaujas ANO Noteikumos Nr. 48 norādītajās robežās sarkanai un dzeltenai gaismai. |
| --- | --- |

5.7.5.2.1.

Atstarotās gaismas plūsmas trihromatiskajām koordinātām jāiekļaujas ANO Noteikumos Nr. 48 norādītajās robežās sarkanai un dzeltenai gaismai.

| 5.7.5.2.2. | Saskaņā ar 4.2.3. punktu noteiktajam spožuma koeficientam:






  a) | sarkanai krāsai jābūt ≥ 0,03, |
| --- | --- | --- |

5.7.5.2.2.

Saskaņā ar 4.2.3. punktu noteiktajam spožuma koeficientam:

a)

sarkanai krāsai jābūt ≥ 0,03,

| b) | dzeltenai krāsai jābūt ≥ 0,16. |
| --- | --- |

b)

dzeltenai krāsai jābūt ≥ 0,16.

| 5.7.5.3. | Fluorescējošā materiāla krāsas testēšanu veic saskaņā ar 4.2.3. punktā aprakstīto metodi. |
| --- | --- |

5.7.5.3.

Fluorescējošā materiāla krāsas testēšanu veic saskaņā ar 4.2.3. punktā aprakstīto metodi.

| 5.7.5.3.1. | Atstarotās gaismas plūsmas trihromatiskajām koordinātām jāiekļaujas ANO Noteikumos Nr. 48 norādītajās robežās konkrētajai krāsai. |
| --- | --- |

5.7.5.3.1.

Atstarotās gaismas plūsmas trihromatiskajām koordinātām jāiekļaujas ANO Noteikumos Nr. 48 norādītajās robežās konkrētajai krāsai.

| 5.7.5.3.2. | Saskaņā ar 4.2.3. punktu noteiktajam spožuma koeficientam: sarkanai krāsai jābūt ≥ 0,3. |
| --- | --- |

5.7.5.3.2.

Saskaņā ar 4.2.3. punktu noteiktajam spožuma koeficientam: sarkanai krāsai jābūt ≥ 0,3.

| 5.7.5.4. | Smago transportlīdzekļu un piekabju aizmugurējām pazīšanas zīmēm jāsastāv no dzelteniem atstarojošiem un sarkaniem atstarojošiem vai no dzelteniem atstarojošiem un sarkaniem fluorescējošiem materiāliem vai ierīcēm. |
| --- | --- |

5.7.5.4.

Smago transportlīdzekļu un piekabju aizmugurējām pazīšanas zīmēm jāsastāv no dzelteniem atstarojošiem un sarkaniem atstarojošiem vai no dzelteniem atstarojošiem un sarkaniem fluorescējošiem materiāliem vai ierīcēm.

| 5.7.6. | Īpaša specifikācija (testi) / noturība pret ārējiem faktoriem |
| --- | --- |

5.7.6.

Īpaša specifikācija (testi) / noturība pret ārējiem faktoriem

| 5.7.6.1. | Izturība pret laikapstākļu ietekmi
  Vienu eksemplāru pakļauj 13. pielikumā noteiktajam testam. |
| --- | --- |

5.7.6.1.

Izturība pret laikapstākļu ietekmi

Vienu eksemplāru pakļauj 13. pielikumā noteiktajam testam.

| 5.7.6.2. | Izturība pret koroziju
  Parauga eksemplāru pakļauj 11. pielikumā noteiktajam testam. |
| --- | --- |

5.7.6.2.

Izturība pret koroziju

Parauga eksemplāru pakļauj 11. pielikumā noteiktajam testam.

| 5.7.6.3. | Izturība pret degvielām
  Parauga eksemplāru pakļauj 9. pielikumā noteiktajam testam. |
| --- | --- |

5.7.6.3.

Izturība pret degvielām

Parauga eksemplāru pakļauj 9. pielikumā noteiktajam testam.

| 5.7.6.4. | Izturība pret karstumu
  Parauga eksemplāru pakļauj 6. pielikumā noteiktajam testam. |
| --- | --- |

5.7.6.4.

Izturība pret karstumu

Parauga eksemplāru pakļauj 6. pielikumā noteiktajam testam.

| 5.7.6.5. | Izturība pret tīrīšanu
  Parauga eksemplāru pakļauj 15. pielikumā noteiktajam testam. |
| --- | --- |

5.7.6.5.

Izturība pret tīrīšanu

Parauga eksemplāru pakļauj 15. pielikumā noteiktajam testam.

| 5.7.6.6. | Fotometrisko īpašību stabilitāte
  Parauga eksemplāru pakļauj 14. pielikumā noteiktajam testam. |
| --- | --- |

5.7.6.6.

Fotometrisko īpašību stabilitāte

Parauga eksemplāru pakļauj 14. pielikumā noteiktajam testam.

| 5.7.6.7. | Izturība pret ūdens iespiešanos
  Parauga eksemplāru pakļauj 7. pielikumā noteiktajam testam. |
| --- | --- |

5.7.6.7.

Izturība pret ūdens iespiešanos

Parauga eksemplāru pakļauj 7. pielikumā noteiktajam testam.

| 5.7.6.8. | Sasaistes stiprība (līmējošu materiālu gadījumā)
  Parauga eksemplāru pakļauj 16. pielikumā noteiktajam testam. |
| --- | --- |

5.7.6.8.

Sasaistes stiprība (līmējošu materiālu gadījumā)

Parauga eksemplāru pakļauj 16. pielikumā noteiktajam testam.

| 5.7.6.9. | Elastība |
| --- | --- |

5.7.6.9.

Elastība

| 5.7.6.9.1. | Paraugus, ko klāj uz elastīga pamata, t. i., brezenta, testē šādi:
  Parauga eksemplāru pakļauj 17. pielikumā noteiktajam testam. |
| --- | --- |

5.7.6.9.1.

Paraugus, ko klāj uz elastīga pamata, t. i., brezenta, testē šādi:

Parauga eksemplāru pakļauj 17. pielikumā noteiktajam testam.

| 5.7.6.9.2. | Attiecībā uz zīmēm:
  Nokomplektētas zīmes eksemplāru pakļauj 19. pielikumā noteiktajam zīmju stiprības testam. |
| --- | --- |

5.7.6.9.2.

Attiecībā uz zīmēm:

Nokomplektētas zīmes eksemplāru pakļauj 19. pielikumā noteiktajam zīmju stiprības testam.

| 5.7.7. | Testu hronoloģiskā secība 1., 2., 3. un 4. klasei |
| --- | --- |

5.7.7.

Testu hronoloģiskā secība 1., 2., 3. un 4. klasei

| 5.7.7.1. | Testēšanas laboratorijai dažādo testu veikšanai iesniedz divas lielas ševronveida kravas automobiļu un vilcēju aizmugurējās pazīšanas zīmes un divas lielas piekabju un puspiekabju aizmugurējās pazīšanas zīmes (vai to ekvivalentus mazāku zīmju formā). |
| --- | --- |

5.7.7.1.

Testēšanas laboratorijai dažādo testu veikšanai iesniedz divas lielas ševronveida kravas automobiļu un vilcēju aizmugurējās pazīšanas zīmes un divas lielas piekabju un puspiekabju aizmugurējās pazīšanas zīmes (vai to ekvivalentus mazāku zīmju formā).

| 5.7.7.2. | Testa paraugiem ir jāreprezentē pašreizējā produkcija, kas ražota saskaņā ar atstarojošo vai atstarojošo/fluorescējošo materiālu vai ierīču ražotāja(-u) ieteikumiem. |
| --- | --- |

5.7.7.2.

Testa paraugiem ir jāreprezentē pašreizējā produkcija, kas ražota saskaņā ar atstarojošo vai atstarojošo/fluorescējošo materiālu vai ierīču ražotāja(-u) ieteikumiem.

| 5.7.7.3. | Pēc vispārīgo specifikāciju (4. punkts) un formas un izmēru specifikāciju (5. pielikums) verifikācijas paraugus pirms 4.2. un 5.7.4. punktā un 8. pielikumā aprakstītajiem testiem pakļauj 6. pielikumā aprakstītajam karstuma izturības testam. |
| --- | --- |

5.7.7.3.

Pēc vispārīgo specifikāciju (4. punkts) un formas un izmēru specifikāciju (5. pielikums) verifikācijas paraugus pirms 4.2. un 5.7.4. punktā un 8. pielikumā aprakstītajiem testiem pakļauj 6. pielikumā aprakstītajam karstuma izturības testam.

| 5.7.7.4. | Fotometriskos un kolorimetriskos mērījumus drīkst veikt tam pašam paraugam. |
| --- | --- |

5.7.7.4.

Fotometriskos un kolorimetriskos mērījumus drīkst veikt tam pašam paraugam.

| 5.7.7.5. | Citiem testiem izmanto paraugus, kas nav bijuši pakļauti nekādai testēšanai. |
| --- | --- |

5.7.7.5.

Citiem testiem izmanto paraugus, kas nav bijuši pakļauti nekādai testēšanai.

5.8.   Tehniskās prasības lēngaitas transportlīdzekļu SMV klases atstarojošajām pazīšanas zīmēm

| 5.8.1. | Šajā punktā minētajām atstarojošajām ierīcēm jāatbilst prasībām:






  a) | izmēriem un formai, kas noteiktas 5. pielikumā, un |
| --- | --- | --- |

5.8.1.

Šajā punktā minētajām atstarojošajām ierīcēm jāatbilst prasībām:

a)

izmēriem un formai, kas noteiktas 5. pielikumā, un

| b) | fotometriskajām un kolorimetriskajām, kas norādītas 5.8.4. un 5.8.5. punktā, un |
| --- | --- |

b)

fotometriskajām un kolorimetriskajām, kas norādītas 5.8.4. un 5.8.5. punktā, un

| c) | fizikālajām un mehānikas prasībām, kas noteiktas 9., 11. un 13. pielikumā. |
| --- | --- |

c)

fizikālajām un mehānikas prasībām, kas noteiktas 9., 11. un 13. pielikumā.

| 5.8.2. | Pieteikuma iesniedzējs apstiprināšanai iesniedz: |
| --- | --- |

5.8.2.

Pieteikuma iesniedzējs apstiprināšanai iesniedz:

| 5.8.2.1. | testēšanas laboratorijai dažādo testu veikšanai iesniedz piecas SMV aizmugurējās pazīšanas zīmes. |
| --- | --- |

5.8.2.1.

testēšanas laboratorijai dažādo testu veikšanai iesniedz piecas SMV aizmugurējās pazīšanas zīmes.

| 5.8.2.2. | Testa paraugiem ir jāreprezentē pašreizējā produkcija, kas ražota saskaņā ar atstarojošo un fluorescējošo (1. klase) vai tikai atstarojošo (2. klase) ierīču ražotāja(-u) ieteikumiem.
  Paraugus testē 5.8.7. punktā norādītajā hronoloģiskajā secībā. |
| --- | --- |

5.8.2.2.

Testa paraugiem ir jāreprezentē pašreizējā produkcija, kas ražota saskaņā ar atstarojošo un fluorescējošo (1. klase) vai tikai atstarojošo (2. klase) ierīču ražotāja(-u) ieteikumiem.

Paraugus testē 5.8.7. punktā norādītajā hronoloģiskajā secībā.

| 5.8.3. | Testa procedūra |
| --- | --- |

5.8.3.

Testa procedūra

| 5.8.3.1. | Katrai lēngaitas transportlīdzekļu SMV klases atstarojošajai pazīšanas zīmei jāatbilst 5. pielikumā aprakstīto pārbaužu un testu prasībām. |
| --- | --- |

5.8.3.1.

Katrai lēngaitas transportlīdzekļu SMV klases atstarojošajai pazīšanas zīmei jāatbilst 5. pielikumā aprakstīto pārbaužu un testu prasībām.

| 5.8.3.2. | Pēc vispārīgo specifikāciju (4. punkts) un formas un izmēru specifikāciju (5. pielikums) verifikācijas četrus paraugus pirms 4.2. un 5.7.4. punktā un 8. pielikumā aprakstītajiem testiem pakļauj šo noteikumu 6. pielikumā aprakstītajam karstuma izturības testam. Piekto paraugu atstāj atsauces mērķiem testa procedūru laikā. |
| --- | --- |

5.8.3.2.

Pēc vispārīgo specifikāciju (4. punkts) un formas un izmēru specifikāciju (5. pielikums) verifikācijas četrus paraugus pirms 4.2. un 5.7.4. punktā un 8. pielikumā aprakstītajiem testiem pakļauj šo noteikumu 6. pielikumā aprakstītajam karstuma izturības testam. Piekto paraugu atstāj atsauces mērķiem testa procedūru laikā.

| 5.8.3.3. | Fotometriskos un kolorimetriskos mērījumus drīkst veikt tam pašam paraugam. |
| --- | --- |

5.8.3.3.

Fotometriskos un kolorimetriskos mērījumus drīkst veikt tam pašam paraugam.

| 5.8.3.4. | Citiem testiem izmanto paraugus, kas nav bijuši pakļauti nekādai testēšanai. |
| --- | --- |

5.8.3.4.

Citiem testiem izmanto paraugus, kas nav bijuši pakļauti nekādai testēšanai.

| 5.8.4. | Atstarošanas koeficienta maksimālās vērtības
  Lēngaitas transportlīdzekļu SMV klases atstarojošo pazīšanas zīmju fotometriskās specifikācijas |
| --- | --- |

5.8.4.

Atstarošanas koeficienta maksimālās vērtības

Lēngaitas transportlīdzekļu SMV klases atstarojošo pazīšanas zīmju fotometriskās specifikācijas

| 5.8.4.1. | Visas sarkanās atstarojošās zonas atstarošanas koeficientam R’, izmērītam, kā aprakstīts 3. punktā un izteiktam kandelās uz m2 uz luksu (cd/m2/lux), jaunā kondīcijā jābūt vismaz tādam, kā norādīts 13. tabulā.

  13. tabula


  Atstarošanas koeficienta R’ minimālās vērtības [cd•m-2•lx-1]











  Novērošanas leņķis α | Krišanas leņķis β |
| --- | --- | --- |
| 20’ | ß1 | 0° | 0° | 0° | 0° |
| ß2 | 5° | 20° | 30° | 40° |
| Koeficients R’[cd•m-
  2•lx-1] | Ārējās robežas R’ (1. un 2. klase) | 120 | 60 | 30 | 10 |
| Ietvertā trijstūra R’ (2. klase) | 10 | 7 | 4 | - |

5.8.4.1.

Visas sarkanās atstarojošās zonas atstarošanas koeficientam R’, izmērītam, kā aprakstīts 3. punktā un izteiktam kandelās uz m2

2

13. tabula

13. tabula

Atstarošanas koeficienta R’ minimālās vērtības [cd•m-2•lx-1]

Atstarošanas koeficienta R’ minimālās vērtības [cd•m-2

-1

Novērošanas leņķis α

Krišanas leņķis β

20’

ß1

1

0°

0°

0°

0°

ß2

2

5°

20°

30°

40°

Koeficients R’[cd•m-
  2•lx-1]

-

2

-1

Ārējās robežas R’ (1. un 2. klase)

120

60

30

10

Ietvertā trijstūra R’ (2. klase)

10

7

4

-

| 5.8.4.2. | Veidotais leņķis pie parauga nedrīkst būt lielāks kā 80’. |
| --- | --- |

5.8.4.2.

Veidotais leņķis pie parauga nedrīkst būt lielāks kā 80’.

| 5.8.5. | Ierīces atstarotās gaismas krāsa |
| --- | --- |

5.8.5.

Ierīces atstarotās gaismas krāsa

| 5.8.5.1. | Atstarojošās ierīces krāsas (tumsā) testēšanu veic saskaņā ar 4.2.1. punktā aprakstīto metodi. |
| --- | --- |

5.8.5.1.

Atstarojošās ierīces krāsas (tumsā) testēšanu veic saskaņā ar 4.2.1. punktā aprakstīto metodi.

| 5.8.5.1.1. | Atstarotās gaismas plūsmas trihromatiskajām koordinātām jāiekļaujas ANO Noteikumos Nr. 48 norādītajās robežās konkrētajai krāsai. |
| --- | --- |

5.8.5.1.1.

Atstarotās gaismas plūsmas trihromatiskajām koordinātām jāiekļaujas ANO Noteikumos Nr. 48 norādītajās robežās konkrētajai krāsai.

| 5.8.5.2. | Atstarojošās ierīces krāsas (dienas gaismā) testēšanu veic saskaņā ar 4.2.2. punktā aprakstīto metodi. |
| --- | --- |

5.8.5.2.

Atstarojošās ierīces krāsas (dienas gaismā) testēšanu veic saskaņā ar 4.2.2. punktā aprakstīto metodi.

| 5.8.5.2.1. | Atstarotās gaismas plūsmas trihromatiskajām koordinātām jāiekļaujas ANO Noteikumos Nr. 48 norādītajās robežās sarkanai krāsai. |
| --- | --- |

5.8.5.2.1.

Atstarotās gaismas plūsmas trihromatiskajām koordinātām jāiekļaujas ANO Noteikumos Nr. 48 norādītajās robežās sarkanai krāsai.

| 5.8.5.2.2. | Saskaņā ar 4.2.2. punktu noteiktajam spožuma koeficientam jābūt ≥ 0,03. |
| --- | --- |

5.8.5.2.2.

Saskaņā ar 4.2.2. punktu noteiktajam spožuma koeficientam jābūt ≥ 0,03.

| 5.8.6. | Kolorimetriskās specifikācijas |
| --- | --- |

5.8.6.

Kolorimetriskās specifikācijas

| 5.8.6.1. | Lēngaitas transportlīdzekļu un to piekabju SMV aizmugurējām pazīšanas zīmēm ir jābūt veidotām vai nu no sarkaniem atstarojošiem un sarkaniem fluorescējošiem materiāliem vai ierīcēm (1. klase), vai tikai no sarkaniem atstarojošiem materiāliem vai ierīcēm (2. klase). |
| --- | --- |

5.8.6.1.

Lēngaitas transportlīdzekļu un to piekabju SMV aizmugurējām pazīšanas zīmēm ir jābūt veidotām vai nu no sarkaniem atstarojošiem un sarkaniem fluorescējošiem materiāliem vai ierīcēm (1. klase), vai tikai no sarkaniem atstarojošiem materiāliem vai ierīcēm (2. klase).

| 5.8.7. | Īpašas specifikācijas (testi) / noturība pret ārējiem faktoriem |
| --- | --- |

5.8.7.

Īpašas specifikācijas (testi) / noturība pret ārējiem faktoriem

| 5.8.7.1. | Izturība pret laikapstākļu ietekmi
  Vienu eksemplāru pakļauj 13. pielikumā noteiktajam testam. |
| --- | --- |

5.8.7.1.

Izturība pret laikapstākļu ietekmi

Vienu eksemplāru pakļauj 13. pielikumā noteiktajam testam.

| 5.8.7.2. | Izturība pret koroziju
  Parauga eksemplāru pakļauj 11. pielikumā noteiktajam testam. |
| --- | --- |

5.8.7.2.

Izturība pret koroziju

Parauga eksemplāru pakļauj 11. pielikumā noteiktajam testam.

| 5.8.7.3. | Izturība pret degvielām
  Parauga eksemplāru pakļauj 9. pielikumā noteiktajam testam. |
| --- | --- |

5.8.7.3.

Izturība pret degvielām

Parauga eksemplāru pakļauj 9. pielikumā noteiktajam testam.

| 5.8.7.4. | Izturība pret karstumu
  Parauga eksemplāru pakļauj 6. pielikumā noteiktajam testam. |
| --- | --- |

5.8.7.4.

Izturība pret karstumu

Parauga eksemplāru pakļauj 6. pielikumā noteiktajam testam.

| 5.8.7.5. | Izturība pret tīrīšanu
  Parauga eksemplāru pakļauj 15. pielikumā noteiktajam testam. |
| --- | --- |

5.8.7.5.

Izturība pret tīrīšanu

Parauga eksemplāru pakļauj 15. pielikumā noteiktajam testam.

| 5.8.7.6. | Fotometrisko īpašību stabilitāte
  Parauga eksemplāru pakļauj 14. pielikumā noteiktajam testam. |
| --- | --- |

5.8.7.6.

Fotometrisko īpašību stabilitāte

Parauga eksemplāru pakļauj 14. pielikumā noteiktajam testam.

| 5.8.7.7. | Izturība pret ūdens iespiešanos
  Parauga eksemplāru pakļauj 7. pielikumā noteiktajam testam. |
| --- | --- |

5.8.7.7.

Izturība pret ūdens iespiešanos

Parauga eksemplāru pakļauj 7. pielikumā noteiktajam testam.

| 5.8.7.8. | Sasaistes stiprība (līmējošu materiālu gadījumā)
  Parauga eksemplāru pakļauj 16. pielikumā noteiktajam testam. |
| --- | --- |

5.8.7.8.

Sasaistes stiprība (līmējošu materiālu gadījumā)

Parauga eksemplāru pakļauj 16. pielikumā noteiktajam testam.

| 5.8.7.9. | Elastība |
| --- | --- |

5.8.7.9.

Elastība

| 5.8.7.9.1. | Paraugus, ko klāj uz elastīga pamata, t. i., brezenta, testē šādi:
  Parauga eksemplāru pakļauj 17. pielikumā noteiktajam testam. |
| --- | --- |

5.8.7.9.1.

Paraugus, ko klāj uz elastīga pamata, t. i., brezenta, testē šādi:

Parauga eksemplāru pakļauj 17. pielikumā noteiktajam testam.

| 5.8.7.9.2. | Attiecībā uz zīmēm:
  Nokomplektētas zīmes eksemplāru pakļauj 19. pielikumā noteiktajam zīmju stiprības testam. |
| --- | --- |

5.8.7.9.2.

Attiecībā uz zīmēm:

Nokomplektētas zīmes eksemplāru pakļauj 19. pielikumā noteiktajam zīmju stiprības testam.

| 5.8.8. | Hronoloģiskā secība |
| --- | --- |

5.8.8.

Hronoloģiskā secība

| 5.8.8.1. | Testēšanas laboratorijai dažādo testu veikšanai iesniedz piecas SMV aizmugurējās pazīšanas zīmes. |
| --- | --- |

5.8.8.1.

Testēšanas laboratorijai dažādo testu veikšanai iesniedz piecas SMV aizmugurējās pazīšanas zīmes.

| 5.8.8.2. | Testa paraugiem ir jāreprezentē pašreizējā produkcija, kas ražota saskaņā ar atstarojošo un fluorescējošo (1. klase) vai tikai atstarojošo (2. klase) ierīču ražotāja(-u) ieteikumiem. |
| --- | --- |

5.8.8.2.

Testa paraugiem ir jāreprezentē pašreizējā produkcija, kas ražota saskaņā ar atstarojošo un fluorescējošo (1. klase) vai tikai atstarojošo (2. klase) ierīču ražotāja(-u) ieteikumiem.

| 5.8.8.3. | Pēc vispārīgo specifikāciju (4. punkts) un formas un izmēru specifikāciju (5. pielikums) verifikācijas četrus paraugus pirms 4.2. un 5.7.4. punktā un 8. pielikumā aprakstītajiem testiem pakļauj 6. pielikumā aprakstītajam karstuma izturības testam. Piekto paraugu atstāj atsauces mērķiem testa procedūru laikā. |
| --- | --- |

5.8.8.3.

Pēc vispārīgo specifikāciju (4. punkts) un formas un izmēru specifikāciju (5. pielikums) verifikācijas četrus paraugus pirms 4.2. un 5.7.4. punktā un 8. pielikumā aprakstītajiem testiem pakļauj 6. pielikumā aprakstītajam karstuma izturības testam. Piekto paraugu atstāj atsauces mērķiem testa procedūru laikā.

| 5.8.8.4. | Fotometriskos un kolorimetriskos mērījumus drīkst veikt tam pašam paraugam. |
| --- | --- |

5.8.8.4.

Fotometriskos un kolorimetriskos mērījumus drīkst veikt tam pašam paraugam.

| 5.8.8.5. | Citiem testiem izmanto paraugus, kas nav bijuši pakļauti nekādai testēšanai. |
| --- | --- |

5.8.8.5.

Citiem testiem izmanto paraugus, kas nav bijuši pakļauti nekādai testēšanai.

5.9.   Tehniskās prasības 1. un 2. tipa brīdinājuma trijstūriem

| 5.9.1. | Šajā punktā minētajām atstarojošajām ierīcēm jāatbilst prasībām:






  a) | izmēriem un formai, kas noteiktas 5. pielikumā, un |
| --- | --- | --- |

5.9.1.

Šajā punktā minētajām atstarojošajām ierīcēm jāatbilst prasībām:

a)

izmēriem un formai, kas noteiktas 5. pielikumā, un

| b) | fotometriskajām un kolorimetriskajām, kas norādītas 5.9.4. un 5.9.5. punktā, un |
| --- | --- |

b)

fotometriskajām un kolorimetriskajām, kas norādītas 5.9.4. un 5.9.5. punktā, un

| c) | fizikālajām un mehānikas prasībām, kas noteiktas 7., 9., 12., 13., 20. pielikumā. |
| --- | --- |

c)

fizikālajām un mehānikas prasībām, kas noteiktas 7., 9., 12., 13., 20. pielikumā.

| 5.9.2. | Pieteikuma iesniedzējs apstiprināšanai iesniedz: |
| --- | --- |

5.9.2.

Pieteikuma iesniedzējs apstiprināšanai iesniedz:

| 5.9.2.1. | četrus brīdinājuma trijstūra paraugus un vismaz divus aizsargapvalkus, ja brīdinājuma trijstūri tiks piegādāti ar aizsargapvalkiem; |
| --- | --- |

5.9.2.1.

četrus brīdinājuma trijstūra paraugus un vismaz divus aizsargapvalkus, ja brīdinājuma trijstūri tiks piegādāti ar aizsargapvalkiem;

| 5.9.2.2. | divus fluorescējošā vai fluorescējoša atstarojošā materiāla paraugus, kuros iekļaujas 100 x 100 mm kvadrāts un kuri pilnībā reprezentē materiālu, ko tādos pašos apstākļos pievieno tādam pašam pamatnes materiālam, kāds izmantots brīdinājuma trijstūrī; |
| --- | --- |

5.9.2.2.

divus fluorescējošā vai fluorescējoša atstarojošā materiāla paraugus, kuros iekļaujas 100 x 100 mm kvadrāts un kuri pilnībā reprezentē materiālu, ko tādos pašos apstākļos pievieno tādam pašam pamatnes materiālam, kāds izmantots brīdinājuma trijstūrī;

| 5.9.2.3. | ja brīdinājuma trijstūra tips atšķiras no jau apstiprināta tipa tikai ar tirdzniecības nosaukumu vai preču zīmi, ir pietiekami iesniegt: |
| --- | --- |

5.9.2.3.

ja brīdinājuma trijstūra tips atšķiras no jau apstiprināta tipa tikai ar tirdzniecības nosaukumu vai preču zīmi, ir pietiekami iesniegt:

| 5.9.2.3.1. | brīdinājuma trijstūra ražotāja deklarāciju, ka iesniegtais tips ir identisks (izņemot tā tirdzniecības nosaukumu vai preču zīmi) jau apstiprinātam un tā paša ražotāja ražotam tipam, kuru identificē tā apstiprinājuma numurs; |
| --- | --- |

5.9.2.3.1.

brīdinājuma trijstūra ražotāja deklarāciju, ka iesniegtais tips ir identisks (izņemot tā tirdzniecības nosaukumu vai preču zīmi) jau apstiprinātam un tā paša ražotāja ražotam tipam, kuru identificē tā apstiprinājuma numurs;

| 5.9.2.3.2. | divus paraugus, kam ir jaunais tirdzniecības nosaukums vai preču zīme, vai ekvivalentu dokumentāciju.
  Paraugus testē 5.9.6. punktā norādītajā hronoloģiskajā secībā. |
| --- | --- |

5.9.2.3.2.

divus paraugus, kam ir jaunais tirdzniecības nosaukums vai preču zīme, vai ekvivalentu dokumentāciju.

Paraugus testē 5.9.6. punktā norādītajā hronoloģiskajā secībā.

| 5.9.3. | Testa procedūra
  Katram brīdinājuma trijstūrim un tā aizsargapvalkam, ja tāds ir, jāatbilst 5. pielikumā aprakstīto pārbaužu un testu prasībām. |
| --- | --- |

5.9.3.

Testa procedūra

Katram brīdinājuma trijstūrim un tā aizsargapvalkam, ja tāds ir, jāatbilst 5. pielikumā aprakstīto pārbaužu un testu prasībām.

| 5.9.4. | Atstarošanas koeficienta minimālās vērtības
  1. un 2. tipa brīdinājuma trijstūru fotometriskās specifikācijas |
| --- | --- |

5.9.4.

Atstarošanas koeficienta minimālās vērtības

1. un 2. tipa brīdinājuma trijstūru fotometriskās specifikācijas

| 5.9.4.1. | Visas sarkanās atstarojošās zonas CIL vērtībām, izmērītam, kā aprakstīts 5.9.4.1.1. punktā un 4. pielikuma 2., 3. un 4. punktā, jaunā kondīcijā jābūt vismaz tādam, kā norādīts 14. tabulā. |
| --- | --- |

5.9.4.1.

Visas sarkanās atstarojošās zonas CIL

| 5.9.4.1.1. | Šī mērījuma nolūkā pieņem, ka apgaismojuma virziens H = V = Θ, brīdinājuma trijstūrim atrodoties lietošanas pozīcijā, ir paralēls pamata plaknei un vertikāls attiecībā pret trijstūra zemāko malu, kas, savukārt, ir paralēla minētajai pamata plaknei. |
| --- | --- |

5.9.4.1.1.

Šī mērījuma nolūkā pieņem, ka apgaismojuma virziens H = V = Θ, brīdinājuma trijstūrim atrodoties lietošanas pozīcijā, ir paralēls pamata plaknei un vertikāls attiecībā pret trijstūra zemāko malu, kas, savukārt, ir paralēla minētajai pamata plaknei.

| 5.9.4.2. | Atstarojošās ierīces un fluorescējošs atstarojošais materiāls

  14. tabula



  CIL minimālās vērtības [mcd.lx-1] | Apgaismojuma leņķi β |
| --- | --- | --- |
| Vertikāli V (β1) | 0° | ±20° | 0° | 0° |
| Horizontāli H (β2) | 0° vai ±5° | 0° | ±30° | ±40° |
| Izkliedes leņķi 20’ | 8 000 | 4 000 | 1 700 | 600 |
| Izkliedes leņķi 1°30’ | 600 | 200 | 100 | 50 |

5.9.4.2.

Atstarojošās ierīces un fluorescējošs atstarojošais materiāls

14. tabula

14. tabula

CIL minimālās vērtības [mcd.lx-1]

CIL

-1

Apgaismojuma leņķi β

Vertikāli V (β1)

1

0°

±20°

0°

0°

Horizontāli H (β2)

2

0° vai ±5°

0°

±30°

±40°

Izkliedes leņķi 20’

8 000

4 000

1 700

600

Izkliedes leņķi 1°30’

600

200

100

50

| 5.9.4.2.1. | CIL, izmērītam pēc nejaušības principa atlasītiem, 50 mm gariem atstarojošās ierīces gabaliem, jāiekļaujas galējās vērtībās, kuru attiecība nepārsniedz 3. Šos gabalus ņem vietās starp trijstūra malu perpendikuliem, kas iet caur vidējās apertūras attiecīgajām virsotnēm. Šī prasība attiecas uz 20’ izkliedes leņķi un apgaismojuma leņķiem V = 0°, H = 0° vai ±5° un V = ±20°, H = 0°. |
| --- | --- |

5.9.4.2.1.

CIL

| 5.9.4.2.2. | Spožuma izkliede pie apgaismojuma leņķiem V = 0°, H = ±30° un V =0°, H = ±40° ir pieļaujama ar nosacījumu, ka trijstūra forma paliek skaidri izšķirama pie izkliedes leņķa 20’ un aptuveni 1 luksa apgaismojuma. |
| --- | --- |

5.9.4.2.2.

Spožuma izkliede pie apgaismojuma leņķiem V = 0°, H = ±30° un V =0°, H = ±40° ir pieļaujama ar nosacījumu, ka trijstūra forma paliek skaidri izšķirama pie izkliedes leņķa 20’ un aptuveni 1 luksa apgaismojuma.

| 5.9.4.2.3. | Iepriekš minētos mērījumus veic ar 4. pielikuma 3. punktā aprakstīto metodi. |
| --- | --- |

5.9.4.2.3.

Iepriekš minētos mērījumus veic ar 4. pielikuma 3. punktā aprakstīto metodi.

| 5.9.5. | Kolorimetriskā specifikācija |
| --- | --- |

5.9.5.

Kolorimetriskā specifikācija

| 5.9.5.1. | Atstarojošās ierīces |
| --- | --- |

5.9.5.1.

Atstarojošās ierīces

| 5.9.5.1.1. | Atstarojošajām ierīcēm jābūt izgatavotām no sarkanas krāsas materiāla masas. |
| --- | --- |

5.9.5.1.1.

Atstarojošajām ierīcēm jābūt izgatavotām no sarkanas krāsas materiāla masas.

| 5.9.5.1.2. | Atstarojošās ierīces krāsas (tumsā) testēšanu veic saskaņā ar 4.2.1. punktā aprakstīto metodi, un atstarotās sarkanas gaismas plūsmas trihromatiskajām koordinātām jāiekļaujas šādās robežās.

  15. tabula


  Atstarojošās ierīces krāsu koordinātas (krāsa tumsā)










  Punkts | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| x | 0,712 | 0,735 | 0,589 | 0,625 |
| y | 0,258 | 0,265 | 0,376 | 0,375 |

5.9.5.1.2.

Atstarojošās ierīces krāsas (tumsā) testēšanu veic saskaņā ar 4.2.1. punktā aprakstīto metodi, un atstarotās sarkanas gaismas plūsmas trihromatiskajām koordinātām jāiekļaujas šādās robežās.

15. tabula

15. tabula

Atstarojošās ierīces krāsu koordinātas (krāsa tumsā)

Atstarojošās ierīces krāsu koordinātas (krāsa tumsā)

Punkts

1

2

3

4

x

x

0,712

0,735

0,589

0,625

y

y

0,258

0,265

0,376

0,375

| 5.9.5.2. | Fluorescējošie materiāli |
| --- | --- |

5.9.5.2.

Fluorescējošie materiāli

| 5.9.5.2.1. | Fluorescējošajiem materiāliem ir jābūt vai nu krāsainas masas, vai atsevišķu pārklājumu formā, kas likts uz trijstūra virsmas. |
| --- | --- |

5.9.5.2.1.

Fluorescējošajiem materiāliem ir jābūt vai nu krāsainas masas, vai atsevišķu pārklājumu formā, kas likts uz trijstūra virsmas.

| 5.9.5.2.2. | Krāsu (dienas gaismā) testēšanu 1. vai 2. tipa brīdinājuma trijstūra fluorescējošajiem materiāliem veic saskaņā ar 4.2.3. punktā aprakstīto metodi, un materiāla krāsai jaunā kondīcijā ir jāiekļaujas zonā, kuras stūra punktus nosaka šādas 16. tabulā norādītās koordinātas.

  16. tabula


  Fluorescējošo materiālu krāsu koordinātas (krāsa dienas gaismā)










  Punkts | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| x | 0,570 | 0,506 | 0,595 | 0,690 |
| y | 0,430 | 0,404 | 0,315 | 0,310 |

5.9.5.2.2.

Krāsu (dienas gaismā) testēšanu 1. vai 2. tipa brīdinājuma trijstūra fluorescējošajiem materiāliem veic saskaņā ar 4.2.3. punktā aprakstīto metodi, un materiāla krāsai jaunā kondīcijā ir jāiekļaujas zonā, kuras stūra punktus nosaka šādas 16. tabulā norādītās koordinātas.

16. tabula

16. tabula

Fluorescējošo materiālu krāsu koordinātas (krāsa dienas gaismā)

Fluorescējošo materiālu krāsu koordinātas (krāsa dienas gaismā)

Punkts

1

2

3

4

x

x

0,570

0,506

0,595

0,690

y

y

0,430

0,404

0,315

0,310

| 5.9.5.2.3. | Fluorescējošo materiālu spožuma koeficienta testēšanu veic saskaņā ar 4.3. punktā aprakstīto metodi.
  Spožuma koeficientam, ieskaitot spožumu atstarojoties un fluorescenci, ir jābūt:






  a) | 1. tipa brīdinājuma trijstūrim – ne mazākam kā 30 procenti, un |
| --- | --- | --- |

5.9.5.2.3.

Fluorescējošo materiālu spožuma koeficienta testēšanu veic saskaņā ar 4.3. punktā aprakstīto metodi.

Spožuma koeficientam, ieskaitot spožumu atstarojoties un fluorescenci, ir jābūt:

a)

1. tipa brīdinājuma trijstūrim – ne mazākam kā 30 procenti, un

| b) | 2. tipa brīdinājuma trijstūrim – ne mazākam kā 25 procenti. |
| --- | --- |

b)

2. tipa brīdinājuma trijstūrim – ne mazākam kā 25 procenti.

| 5.9.5.3. | Vislielākajai izmērītajai trihromatiskās koordinātas y vērtībai saskaņā ar 4.2.1. punktu (krāsa tumsā) jābūt vienādai ar vislielāko izmērīto trihromatiskās koordinātas y vērtību saskaņā ar 4.2.2. punktu (krāsa dienas gaismā) vai mazākai par to. |
| --- | --- |

5.9.5.3.

Vislielākajai izmērītajai trihromatiskās koordinātas y vērtībai saskaņā ar 4.2.1. punktu (krāsa tumsā) jābūt vienādai ar vislielāko izmērīto trihromatiskās koordinātas y vērtību saskaņā ar 4.2.2. punktu (krāsa dienas gaismā) vai mazākai par to.

| 5.9.6. | Īpaša specifikācija (testi) / noturība pret ārējiem faktoriem |
| --- | --- |

5.9.6.

Īpaša specifikācija (testi) / noturība pret ārējiem faktoriem

| 5.9.6.1. | Izturība pret laikapstākļu ietekmi
  Vienu eksemplāru pakļauj 13. pielikumā noteiktajam testam. |
| --- | --- |

5.9.6.1.

Izturība pret laikapstākļu ietekmi

Vienu eksemplāru pakļauj 13. pielikumā noteiktajam testam.

| 5.9.6.2. | Izturība pret degvielām
  Parauga eksemplāru pakļauj 9. pielikumā noteiktajam testam. |
| --- | --- |

5.9.6.2.

Izturība pret degvielām

Parauga eksemplāru pakļauj 9. pielikumā noteiktajam testam.

| 5.9.6.3. | Izturība pret karstumu
  Parauga eksemplāru pakļauj 20. pielikumā noteiktajam testam. |
| --- | --- |

5.9.6.3.

Izturība pret karstumu

Parauga eksemplāru pakļauj 20. pielikumā noteiktajam testam.

| 5.9.6.4. | Izturība pret ūdens iespiešanos
  Parauga eksemplāru pakļauj 7. pielikumā noteiktajam testam. |
| --- | --- |

5.9.6.4.

Izturība pret ūdens iespiešanos

Parauga eksemplāru pakļauj 7. pielikumā noteiktajam testam.

| 5.9.6.5. | Vēja tests
  Nokomplektētas zīmes eksemplāru pakļauj 20. pielikumā noteiktajam zīmju stiprības testam. |
| --- | --- |

5.9.6.5.

Vēja tests

Nokomplektētas zīmes eksemplāru pakļauj 20. pielikumā noteiktajam zīmju stiprības testam.

| 5.9.6.6. | Attāluma līdz zemei tests
  Parauga eksemplāru pakļauj 20. pielikumā noteiktajam testam. |
| --- | --- |

5.9.6.6.

Attāluma līdz zemei tests

Parauga eksemplāru pakļauj 20. pielikumā noteiktajam testam.

| 5.9.7. | Hronoloģiskā secība |
| --- | --- |

5.9.7.

Hronoloģiskā secība

| 5.9.7.1. | Vispārīgi |
| --- | --- |

5.9.7.1.

Vispārīgi

| 5.9.7.1.1. | Pieteikuma iesniedzējs iesniedz paraugus apstiprināšanai, kā minēts 3.1. punktā. |
| --- | --- |

5.9.7.1.1.

Pieteikuma iesniedzējs iesniedz paraugus apstiprināšanai, kā minēts 3.1. punktā.

| 5.9.7.1.2. | Pēc vispārīgo specifikāciju (4. punkts) un formas un izmēru specifikāciju verifikācijas (5. pielikumā A5-VIII. attēls vai A5-IX. attēls) visus paraugus pakļauj karstuma izturības testam (6. pielikums) un izpēta pēc vismaz vienas stundas. |
| --- | --- |

5.9.7.1.2.

Pēc vispārīgo specifikāciju (4. punkts) un formas un izmēru specifikāciju verifikācijas (5. pielikumā A5-VIII. attēls vai A5-IX. attēls) visus paraugus pakļauj karstuma izturības testam (6. pielikums) un izpēta pēc vismaz vienas stundas.

| 5.9.7.1.3. | Brīdinājuma trijstūru četru iesniegto paraugu CIL vērtības mēra 20’ novērošanas leņķī un apgaismojuma leņķī ar komponentēm V = 0°, H = ±5°; šo testu veic saskaņā ar 4. punktā aprakstīto metodi. |
| --- | --- |

5.9.7.1.3.

Brīdinājuma trijstūru četru iesniegto paraugu CIL

| 5.9.7.1.4. | Abus paraugus ar vismazāko un vislielāko CIL vērtību, kāda iegūta testos saskaņā ar 5.9.7.1.3. punktu, pēc tam pakļauj šādiem testiem: |
| --- | --- |

5.9.7.1.4.

Abus paraugus ar vismazāko un vislielāko CIL

| 5.9.7.1.4.1. | CIL vērtību mērījumi saskaņā ar 4. punktā aprakstīto metodi attiecībā uz 5.9.4. punktā minētajiem novērošanas un apgaismojuma leņķiem; |
| --- | --- |

5.9.7.1.4.1.

CIL

| 5.9.7.1.4.2. | atstarotās gaismas krāsas testēšana saskaņā ar 4.2. punktu paraugam ar vislielāko CIL; |
| --- | --- |

5.9.7.1.4.2.

atstarotās gaismas krāsas testēšana saskaņā ar 4.2. punktu paraugam ar vislielāko CIL

| 5.9.7.1.4.3. | attāluma līdz zemei tests saskaņā ar 20. pielikuma 1. punktu; |
| --- | --- |

5.9.7.1.4.3.

attāluma līdz zemei tests saskaņā ar 20. pielikuma 1. punktu;

| 5.9.7.1.4.4. | mehāniskā veseluma tests saskaņā ar 20. pielikuma 2. punktu. |
| --- | --- |

5.9.7.1.4.4.

mehāniskā veseluma tests saskaņā ar 20. pielikuma 2. punktu.

| 5.9.7.1.5. | Vienu paraugu, atskaitot 5.9.7.1.4. punktā minētos, pakļauj šādiem testiem: |
| --- | --- |

5.9.7.1.5.

Vienu paraugu, atskaitot 5.9.7.1.4. punktā minētos, pakļauj šādiem testiem:

| 5.9.7.1.5.1. | ūdens iespiešanās atstarojošajā ierīcē tests saskaņā ar 7. pielikumu vai, ja attiecināms, atstarojošo ierīču ar reversa puses ar spoguļa pamatni tests saskaņā ar 7. pielikumu. |
| --- | --- |

5.9.7.1.5.1.

ūdens iespiešanās atstarojošajā ierīcē tests saskaņā ar 7. pielikumu vai, ja attiecināms, atstarojošo ierīču ar reversa puses ar spoguļa pamatni tests saskaņā ar 7. pielikumu.

| 5.9.7.1.6. | Otro paraugu, atskaitot 5.9.7.1.4. punktā minētos, pakļauj šādiem testiem: |
| --- | --- |

5.9.7.1.6.

Otro paraugu, atskaitot 5.9.7.1.4. punktā minētos, pakļauj šādiem testiem:

| 5.9.7.1.6.1. | ūdens tests saskaņā ar 7. pielikumu; |
| --- | --- |

5.9.7.1.6.1.

ūdens tests saskaņā ar 7. pielikumu;

| 5.9.7.1.6.2. | noturības pret degvielām testēšana saskaņā ar 9. pielikumu; |
| --- | --- |

5.9.7.1.6.2.

noturības pret degvielām testēšana saskaņā ar 9. pielikumu;

| 5.9.7.1.6.3. | noturības pret vēju tests saskaņā ar 20. pielikumu. |
| --- | --- |

5.9.7.1.6.3.

noturības pret vēju tests saskaņā ar 20. pielikumu.

| 5.9.7.1.7. | Pēc 5.9.7.1.4. punktā norādītajiem testiem abus saskaņā ar 3.1. punktu iesniegtos paraugus pakļauj šādiem testiem: |
| --- | --- |

5.9.7.1.7.

Pēc 5.9.7.1.4. punktā norādītajiem testiem abus saskaņā ar 3.1. punktu iesniegtos paraugus pakļauj šādiem testiem:

| 5.9.7.1.7.1. | krāsas tests saskaņā ar 4.2. punktu; |
| --- | --- |

5.9.7.1.7.1.

krāsas tests saskaņā ar 4.2. punktu;

| 5.9.7.1.7.2. | spožuma koeficienta tests saskaņā ar 4.3. punktu; |
| --- | --- |

5.9.7.1.7.2.

spožuma koeficienta tests saskaņā ar 4.3. punktu;

| 5.9.7.1.7.3. | izturības pret laikapstākļu ietekmi tests saskaņā ar 13. pielikumu. |
| --- | --- |

5.9.7.1.7.3.

izturības pret laikapstākļu ietekmi tests saskaņā ar 13. pielikumu.

6.   PĀREJAS NOTEIKUMI

6.1.   Vispārīgi

| 6.1.1. | Šos noteikumus piemērojošās Nolīguma puses turpina pieņemt ierīču tipa apstiprinājumus atbilstīgi šo noteikumu jebkuras iepriekšējās sērijas grozījumiem, kurus neskar jaunāko sēriju grozījumu ieviestās izmaiņas.
  Lai to verificētu, attiecīgajai ierīcei piekritīgais izmaiņu rādītājs nedrīkst atšķirties no tā izmaiņu rādītāja, kāds norādīts jaunākās sērijas grozījumos. |
| --- | --- |

6.1.1.

Šos noteikumus piemērojošās Nolīguma puses turpina pieņemt ierīču tipa apstiprinājumus atbilstīgi šo noteikumu jebkuras iepriekšējās sērijas grozījumiem, kurus neskar jaunāko sēriju grozījumu ieviestās izmaiņas.

Lai to verificētu, attiecīgajai ierīcei piekritīgais izmaiņu rādītājs nedrīkst atšķirties no tā izmaiņu rādītāja, kāds norādīts jaunākās sērijas grozījumos.

| 6.1.2. | Šos noteikumus piemērojošās Nolīguma puses neatsakās piešķirt paplašinājumus tipa apstiprinājumiem, kas piešķirti atbilstīgi šo noteikumu jebkuras iepriekšējās sērijas grozījumiem. |
| --- | --- |

6.1.2.

Šos noteikumus piemērojošās Nolīguma puses neatsakās piešķirt paplašinājumus tipa apstiprinājumiem, kas piešķirti atbilstīgi šo noteikumu jebkuras iepriekšējās sērijas grozījumiem.

---

(1)  Atstarojošā marķējuma materiāla testa paraugus uzklāj uz 2 mm bieziem, attaukotiem alumīnija paneļiem ar apmalēm un pirms testēšanas kondicionē 24 stundas 23 °C ± 2 °C pie 50 % ± 5 % relatīvā mitruma.

1

(2)  Atstarojošā marķējuma materiāla testa paraugus uzklāj uz 2 mm bieziem, attaukotiem alumīnija paneļiem ar apmalēm un pirms testēšanas kondicionē 24 stundas 23 °C ± 2 °C pie 50 % ± 5 % relatīvā mitruma.

2

(3)  Atstarojošā marķējuma materiāla testa paraugus uzklāj uz 2 mm bieziem, attaukotiem alumīnija paneļiem ar apmalēm un pirms testēšanas kondicionē 24 stundas 23 °C ± 2 °C pie 50 % ± 5 % relatīvā mitruma.

3

(4)  Nekas šajos noteikumos neliedz nacionālajām iestādēm aizliegt atstarojošas reklāmas, logotipu, izceļošo marķējumu, burtu/rakstzīmju izmantošanu, kā noteikts 2.1.2. punktā.

4

(5)  Atstarojošā marķējuma materiāla testa paraugus uzklāj uz 2 mm bieziem, attaukotiem alumīnija paneļiem ar apmalēm un pirms testēšanas kondicionē 24 stundas 23 °C ± 2 °C pie 50 % ± 5 % relatīvā mitruma.

5

---

1. PIELIKUMS

Paziņojums

(Maksimālais formāts: A4 (210 mm x 297 mm))

| (1) | Izdevējs: | iestādes nosaukums: |
| --- | --- | --- |
| ... |
| ... |
| ... |

Image 200

Izdevējs:

iestādes nosaukums:

...

...

...

| par (2): | Apstiprinājums |
| --- | --- |
| apstiprinājuma paplašināšanu, |
| apstiprinājuma atteikšanu, |
| apstiprinājums anulēšanu |
| ražošanas pilnīgu izbeigšanu |

par (2):

Apstiprinājums

apstiprinājuma paplašināšanu,

apstiprinājuma atteikšanu,

apstiprinājums anulēšanu

ražošanas pilnīgu izbeigšanu

| | atstarojošās ierīces tipam |
| --- | --- |

atstarojošās ierīces tipam

| | brīdinājuma trijstūra tipam |
| --- | --- |

brīdinājuma trijstūra tipam

| | SMV aizmugurējās pazīšanas zīmes tipam |
| --- | --- |

SMV aizmugurējās pazīšanas zīmes tipam

| | aizmugurējās pazīšanas zīmes tipam |
| --- | --- |

aizmugurējās pazīšanas zīmes tipam

| | smagu un garu transportlīdzekļu un to piekabju atstarojošajiem marķējumiem atbilstīgi ANO Noteikumiem Nr. 150. |
| --- | --- |

smagu un garu transportlīdzekļu un to piekabju atstarojošajiem marķējumiem atbilstīgi ANO Noteikumiem Nr. 150.

Ierīces klase: ... Izmaiņu rādītājs: ...

Apstiprinājuma Nr.: ...

Unikālais identifikators (UI) (ja attiecināms) ...

1.

...

2.

Ražotajā nosaukums: ...

2.1.

atstarojoša tipa ierīcei: ...

2.2.

brīdinājuma trijstūrim: ...

2.3.

SMV aizmugurējās pazīšanas zīmes tipam: ...

2.3.1.

SMV aizmugurējās pazīšanas zīmes klase: ...

2.4.

aizmugurējās pazīšanas zīmes tipam: ...

2.4.1.

aizmugurējās pazīšanas zīmes klase: ...

2.5.

Marķējuma materiāla klase: ...

3.

Ražotāja nosaukums un adrese: ...

4.

...

5.

Marķējuma materiāla iesniegšanas apstiprināšanas testiem datums: ...

6.

Par apstiprināšanas testa veikšanu atbildīgais tehniskais dienests: ...

7.

Tehniskā dienesta izsniegtā testa protokola datums: ...

8.

Tehniskā dienesta izsniegtā testa protokola numurs: ...

9.

Piezīmes: ...

10.

Apstiprinājums piešķirts/atteikts/paplašināts/anulēts 2

11.

...

12.

Vieta: ...

13.

Datums: ...

14.

Vārds: ...

15.

Pielikumā dots apstiprinājuma lietu veidojošo dokumentu saraksts, kas deponēti tipa apstiprinātājā iestādē, kura piešķīrusi apstiprinājumu; kopiju var saņemt pēc pieprasījuma.

---

(1)  Distinguishing number of the country which has granted/extended/refused/withdrawn approval (see approval provisions in the Regulation).

1

(2)  Nevajadzīgo svītrot.

2

---

2. PIELIKUMS

Prasību minimums ražošanas atbilstības kontroles procedūrām

1.   VISPĀRĪGI

| 1.1. | Atbilstības prasības uzskata par izpildītām no mehānikas un ģeometrijas viedokļa, ja atšķirības nepārsniedz neizbēgamās novirzes ražošanā, kas noteiktas šo noteikumu prasībās. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Attiecībā uz fotometriskajiem rādītājiem masveidā ražotu atstarojošo ierīču atbilstība netiek apstrīdēta, ja, pārbaudot jebkuras nejauši izvēlētas atstarojošās ierīces fotometriskos rādītājus, neviens mērījuma rezultāts nelabvēlīgi neatšķiras par vairāk kā 20 procentiem no šajos noteikumos noteiktajam minimālajām vērtībām. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Krāsu koordinātas ir jāievēro. |
| --- | --- |

1.3.

2.   PRASĪBU MINIMUMS RAŽOTĀJAM ATTIECĪBĀ UZ ATBILSTĪBAS VERIFIKĀCIJU

Attiecībā uz katru atstarojošās ierīces tipu apstiprinājuma marķējuma turētājs noteiktos laika intervālos veic vismaz šādus testus. Šos testus veic saskaņā ar šo noteikumu nosacījumiem.

Ja kādas paraugu ņemšanas gaitā atklājas neatbilstība saistībā ar kādu testa veidu, ņem jaunus paraugus un testē. Ražotājam jāveic pasākumi attiecīgās ražošanas atbilstības nodrošināšanai.

2.1.   Testu raksturojums

Šajos noteikumos atbilstības testi aptver fotometriskos un kolorimetriskos raksturlielumus un izturību pret ūdens iespiešanos.

2.2.   Testos izmantotās metodes

| 2.2.1. | Testus parasti veic saskaņā ar šajos noteikumos noteiktajām metodēm. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Jebkurā ražotāja veiktā atbilstības testā ar tipa apstiprinātājas iestādes piekrišanu drīkst izmantot līdzvērtīgas metodes. Ražotāja pienākums ir pierādīt, ka izmantotās metodes ir līdzvērtīgas šajos noteikumos noteiktajām. |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Piemērojot 2.2.1. un 2.2.2. punktu, ir regulāri jākalibrē testēšanas aparatūra un jāveic ar to veikto mērījumu salīdzināšana ar tipa apstiprinātājas iestādes veiktajiem mērījumiem. |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | Visos gadījumos standartmetodes ir šajos noteikumos noteiktās, īpaši attiecībā uz administratīvajām verifikācijām un paraugu ņemšanu. |
| --- | --- |

2.2.4.

2.3.   Paraugu ņemšanas raksturojums

Atstarojošo ierīču paraugus izvēlas no vienādu ražojumu partijas pēc nejaušības principa. Vienādu ražojumu partija ir tā paša tipa atstarojošo ierīču kopums, kas definēts atbilstīgi ražotāja ražošanas metodēm.

Novērtējumā parasti ietver atsevišķas ražotnes sērijveida ražojumus. Tomēr ražotājs drīkst grupēt kopā ierakstus par vienu un to pašu tipu no dažādām ražotnēm ar nosacījumu, ka tajās darbojas tāda pati kvalitātes sistēma un kvalitātes pārvaldība.

2.4.   Izmērītie un reģistrētie fotometriskie raksturlielumi

Pārbaudei izvēlētajām atstarojošajām ierīcēm veic fotometriskos mērījumus punktos un hromatiskajās koordinātās, kas norādītas šajos noteikumos.

2.5.   Pieņemamības kritēriji

Izgatavotājs ir atbildīgs par pārbaudes rezultātu statistisko izpēti un par savu ražojumu pieņemamības kritēriju noteikšanu, saskaņojot tos ar tipa apstiprinātāju iestādi, lai nodrošinātu atbilstību specifikācijām, kas šo noteikumu 3.5.1. punktā noteiktas ražojumu atbilstības pārbaudei. Pieņemamības kritērijiem jābūt tādiem, lai ar 95 procentu ticamību minimālā varbūtība, ka iepriekš nepieteikta pārbaude atbilstoši 3. pielikumam (pirmajā paraugu ņemšanā) tiks izturēta, būtu 0,95.

---

3. PIELIKUMS

Prasību minimums inspektora veiktai paraugu ņemšanai

1.   VISPĀRĪGI

| 1.1. | Atbilstības prasības uzskata par izpildītām no mehānikas un ģeometrijas viedokļa saskaņā ar šo noteikumu prasībām, ja tādas ir, ja atšķirības nepārsniedz neizbēgamās novirzes ražošanā. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Attiecībā uz fotometriskajiem rādītājiem masveidā ražotu atstarojošo ierīču atbilstība netiek apstrīdēta, ja, pārbaudot jebkuras nejauši izvēlētas atstarojošās ierīces fotometriskos rādītājus: |
| --- | --- |

1.2.

| 1.2.1. | neviens mērījuma rezultāts nelabvēlīgi neatšķiras par vairāk kā 20 procentiem no šajos noteikumos noteiktajām minimālajām vērtībām. |
| --- | --- |

1.2.1.

| 1.2.2. | Atstarojošās ierīces ar redzamiem defektiem neņem vērā. |
| --- | --- |

1.2.2.

| 1.3. | Krāsu koordinātas ir jāievēro. |
| --- | --- |

1.3.

2.   PIRMĀ PARAUGU ŅEMŠANA

Pirmajā paraugu ņemšanā pēc nejaušas izvēles principa izvēlas četras atstarojošās ierīces. Pirmo divu lukturu paraugu apzīmē ar A, otro divu lukturu paraugu apzīmē ar B.

| 2.1. | Masveidā ražotu atstarojošo ierīču atbilstību neapstrīd, ja jebkura eksemplāra novirze paraugā A un B (visas četras atstarojošās ierīces) nav lielāka kā 20 procenti.
  Ja A parauga abu atstarojošo ierīču novirze nav lielāka kā 0 procenti, mērījumu var pārtraukt. |
| --- | --- |

2.1.

Ja A parauga abu atstarojošo ierīču novirze nav lielāka kā 0 procenti, mērījumu var pārtraukt.

| 2.2. | Masveidā ražotu atstarojošo ierīču atbilstību apstrīd, ja A vai B parauga vismaz viena eksemplāra novirze ir lielāka nekā 20 procenti.
  Ražotājam pieprasa sakārtot ražošanu atbilstoši prasībām (sakārtošana), un divu mēnešu laikā pēc paziņojuma veic atkārtotu paraugu ņemšanu saskaņā ar 3. punktu. Tehniskais dienests patur A un B paraugus līdz CoP procesa pabeigšanai. |
| --- | --- |

2.2.

Ražotājam pieprasa sakārtot ražošanu atbilstoši prasībām (sakārtošana), un divu mēnešu laikā pēc paziņojuma veic atkārtotu paraugu ņemšanu saskaņā ar 3. punktu. Tehniskais dienests patur A un B paraugus līdz CoP procesa pabeigšanai.

3.   PIRMĀ ATKĀRTOTĀ PARAUGU ŅEMŠANA

Pēc nejaušības principa izvēlas četras atstarojošās ierīces no krājumiem, kas saražoti pēc sakārtošanas.

Pirmo divu lukturu paraugu apzīmē ar C, otro divu lukturu paraugu apzīmē ar D.

| 3.1. | Masveidā ražotu atstarojošo ierīču atbilstību neapstrīd, ja jebkura eksemplāra novirze paraugā C un D (visas četras atstarojošās ierīces) nav lielāka kā 20 procenti.
  Ja C parauga abu atstarojošo ierīču novirze nav lielāka kā 0 procenti, mērījumu var pārtraukt. |
| --- | --- |

3.1.

Ja C parauga abu atstarojošo ierīču novirze nav lielāka kā 0 procenti, mērījumu var pārtraukt.

| 3.2. | Masveidā ražotu atstarojošo ierīču atbilstību apstrīd, ja novirze vismaz: |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | vienam eksemplāram paraugā C vai D ir vairāk nekā 20 procenti, bet šo paraugu visu eksemplāru novirze nav lielāka kā 30 procenti.
  Ražotājam atkal pieprasa sakārtot ražošanu atbilstoši prasībām (sakārtošana).
  Otru atkārtoto paraugu ņemšanu saskaņā ar 4. punktu veic divu mēnešu laikā pēc paziņošanas. Tehniskais dienests patur C un D paraugus līdz CoP procesa pabeigšanai; |
| --- | --- |

3.2.1.

Ražotājam atkal pieprasa sakārtot ražošanu atbilstoši prasībām (sakārtošana).

Otru atkārtoto paraugu ņemšanu saskaņā ar 4. punktu veic divu mēnešu laikā pēc paziņošanas. Tehniskais dienests patur C un D paraugus līdz CoP procesa pabeigšanai;

| 3.2.2. | vienam eksemplāram paraugā C vai D ir vairāk nekā 30 procenti.
  Tādā gadījumā apstiprinājumu anulē un piemēro 5. punktu. |
| --- | --- |

3.2.2.

Tādā gadījumā apstiprinājumu anulē un piemēro 5. punktu.

4.   OTRĀ ATKĀRTOTĀ PARAUGU ŅEMŠANA

Pēc nejaušības principa izvēlas četras atstarojošās ierīces no krājumiem, kas saražoti pēc sakārtošanas.

Pirmo divu eksemplāru paraugu apzīmē ar E, otro divu eksemplāru paraugu apzīmē ar F.

| 4.1. | Masveidā ražotu atstarojošo ierīču atbilstību neapstrīd, ja jebkura eksemplāra novirze paraugā E un F (visas četras atstarojošās ierīces) nav lielāka kā 20 procenti. Ja E parauga abu atstarojošo ierīču novirze nav lielāka kā 0 procenti, mērījumu var pārtraukt. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Masveidā ražotu atstarojošo ierīču atbilstību apstrīd, ja E vai F parauga vismaz viena eksemplāra novirze ir lielāka nekā 20 procenti.
  Tādā gadījumā apstiprinājumu anulē un piemēro 5. punktu. |
| --- | --- |

4.2.

Tādā gadījumā apstiprinājumu anulē un piemēro 5. punktu.

5.   APSTIPRINĀJUMA ANULĒŠANA

Apstiprinājumu anulē saskaņā ar šo noteikumu 3.6. punktu.

6.   IZTURĪBA PRET ŪDENS IESPIEŠANOS

| 6.1. | Pēc 2. punktā noteiktās paraugu ņemšanas procedūras vienu no A parauga atstarotājiem testē saskaņā ar 7. pielikuma 1. punktā aprakstīto procedūru, vai brīdinājuma trijstūra gadījumā A paraugu testē saskaņā ar 7. pielikuma 2. punktā aprakstīto procedūru.
  Atstarotājus uzskata par pieņemamiem, ja tests ir izturēts. Tomēr, ja A paraugs testu neiztur, šī pati procedūra jāveic abām B parauga atstarojošajām ierīcēm, un abām tests ir jāiztur. |
| --- | --- |

6.1.

Atstarotājus uzskata par pieņemamiem, ja tests ir izturēts. Tomēr, ja A paraugs testu neiztur, šī pati procedūra jāveic abām B parauga atstarojošajām ierīcēm, un abām tests ir jāiztur.

| 6.2. | Pēc 2. punktā noteiktās paraugu ņemšanas procedūras A parauga vienu aizmugurējās pazīšanas zīmes eksemplāru testē saskaņā ar šo noteikumu 6., 7., 9., 11., 13., 15., 16. un 18. pielikumā aprakstītajām procedūrām.
  Aizmugurējo pazīšanas zīmi uzskata par pieņemamu, ja testi ir izturēti.
  Tomēr, ja A parauga eksemplāri testus neiztur, tādām pašām procedūrām pakļauj abas B parauga aizmugurējās pazīšanas zīmes, un tām abām tests ir jāiztur. |
| --- | --- |

6.2.

Aizmugurējo pazīšanas zīmi uzskata par pieņemamu, ja testi ir izturēti.

Tomēr, ja A parauga eksemplāri testus neiztur, tādām pašām procedūrām pakļauj abas B parauga aizmugurējās pazīšanas zīmes, un tām abām tests ir jāiztur.

---

4. PIELIKUMS

Atstarojošo ierīču un marķējuma materiālu fotometriskie mērījumi

1.   TESTA PROCEDŪRAS

| 1.1. | Kad atstarojošās ierīces CIL ir izmērīts V = H = 0° leņķī β, nedaudz pagriežot ierīci, jāpārliecinās, vai netiek radīts jebkāds spoguļa efekts. Ja šāds efekts ir, mērījumu veic V = ± 5°, H = 0° leņķī β. Pieņem to pozīciju, kura atbilst minimālajam CIL vienā no šīm pozīcijām. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Pie V = H = 0° apgaismojuma leņķa β vai šo noteikumu 5. punktā noteiktā leņķa un 20’ izkliedes leņķa ar “TOP” nemarķētas atstarojošās ierīces pagriež ap to atskaites asīm, līdz tās ieņem minimālā CIL pozīciju, kuram jāatbilst šo noteikumu 5. punktā norādītajai vērtībai. Ja CIL ir izmērīts citos apgaismojuma un izkliedes leņķos, atstarojošo ierīci novieto pozīcijā, kas atbilst šai ε vērtībai. Ja norādītās vērtības nav sasniegtas, ierīci drīkst pagriezt ap tās atskaites asi par ±5° no minētās pozīcijas. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Pie V = H = 0° apgaismojuma leņķa β vai šo noteikumu 4. punktā noteiktā leņķa un 20’ izkliedes leņķa ar “TOP” marķētas atstarojošās ierīces pagriež ap to atskaites asīm par ±5°. CIL nedrīkst būt mazāks nekā noteiktā vērtība jebkurā pozīcijā, kuru ieņem šādi pagriezta ierīce. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Ja virzienā V = H = 0° un pie ε = 0° CIL pārsniedz norādīto vērtību par 50 procentiem vai vairāk, visus mērījumus pie visiem apgaismojuma un izkliedes leņķiem veic pie ε = 0°. |
| --- | --- |

1.4.

2.   Definīcijas

Definīcijas paskaidro A4-I.–A4-V. attēls

3.   ATSTAROJOŠO IERĪČU FOTOMETRIJAS IZMĒRU UN FIZIKĀLĀS SPECIFIKĀCIJAS

| 3.1. | Izmanto A4-I. attēlā parādīto CIE leņķu sistēmu.
  Pienācīgs atbalsts (goniometrs) ir parādīts A4-II. attēlā. |
| --- | --- |

3.1.

Pienācīgs atbalsts (goniometrs) ir parādīts A4-II. attēlā.

| 3.2. | Lai testētu atstarošanu, atstarojošās ierīces apgaismo ar CIE standarta gaismas avotu A (ISO 11664-2:2007(E)/CIE S 014-2/E:2006), un mērījumus veic, kā aprakstīts 4. pielikumā. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Mērīšanas ģeometrija ir aprakstīta A4-I. attēlā, un iestata šādas robežas:






  avota leņķiskais diametrs - | δ ≤ 10’ |
| --- | --- | --- |
| mērierīces leņķiskais diametrs - | γ ≤ 10’ |
| apgaismotās zonas leņķiskais diametrs - | η ≤ 80’ |

3.3.

avota leņķiskais diametrs -

δ ≤ 10’

mērierīces leņķiskais diametrs -

γ ≤ 10’

apgaismotās zonas leņķiskais diametrs -

η ≤ 80’

| 3.4. | Fotometrisko mērījumu laikā nejaušus atstarojumus novērš ar piemērotiem aizsegiem. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Mērīšanas attālumu izvēlas tādu, ka ir ievērotas vismaz A4-IV. attēlā doto leņķu ☐, ☐☐ un ☐ robežas, bet ne zemāk kā 10 m vai tā optiskais ekvivalents.
  Atstarojuma vērtības nosaka, izmantojot iepriekš aprakstīto mērīšanas ģeometriju, atstarojošai ierīcei esot uzstādītai vismaz 10 m attālumā priekšpus katras atstarojošās ierīces atskaites centra perpendikulāri mērīšanas asij, kuras sākumpunkts ir gonio(foto)metra sistēmas centrs. |
| --- | --- |

3.5.

Atstarojuma vērtības nosaka, izmantojot iepriekš aprakstīto mērīšanas ģeometriju, atstarojošai ierīcei esot uzstādītai vismaz 10 m attālumā priekšpus katras atstarojošās ierīces atskaites centra perpendikulāri mērīšanas asij, kuras sākumpunkts ir gonio(foto)metra sistēmas centrs.

| 3.6. | Atstarojošās ierīces apgaismojums
  Apgaismojumam pa atstarojošās ierīces lietderīgo laukumu, mērītam perpendikulāri krītošajai gaismai, jābūt pietiekami vienmērīgam. Šī nosacījuma izpildes pārbaudei vajadzīgs mērīšanas elements, kura jūtīgā zona nav lielāka kā viena desmitā daļa no pētāmās virsmas. Tad apgaismojuma izmaiņas vērtībai jāizpilda nosacījums: |
| --- | --- |

3.6.

Apgaismojumam pa atstarojošās ierīces lietderīgo laukumu, mērītam perpendikulāri krītošajai gaismai, jābūt pietiekami vienmērīgam. Šī nosacījuma izpildes pārbaudei vajadzīgs mērīšanas elements, kura jūtīgā zona nav lielāka kā viena desmitā daļa no pētāmās virsmas. Tad apgaismojuma izmaiņas vērtībai jāizpilda nosacījums:

Image 201

| 3.7. | Avota krāsu temperatūra un spektrālais sadalījums
  Atstarojošo ierīci apgaismojošajam avotam iespējami precīzi jāatveido CIE gaismas avots A gan krāsu temperatūras, gan starojuma spektrālā sadalījuma ziņā. |
| --- | --- |

3.7.

Atstarojošo ierīci apgaismojošajam avotam iespējami precīzi jāatveido CIE gaismas avots A gan krāsu temperatūras, gan starojuma spektrālā sadalījuma ziņā.

| 3.8. | Fotometra galva (mērīšanas elements) |
| --- | --- |

3.8.

| 3.8.1. | CIE fotometriskajam standartnovērotājam ar fotopisko redzi fotometra galvu koriģē attiecībā uz spektrālo gaismas efektivitāti. |
| --- | --- |

3.8.1.

| 3.8.2. | Ierīcei nedrīkst būt pamanāma lokāla jūtīguma atšķirība tā apertūras zonā; pretējā gadījumā uzstāda piemērotu palīglīdzekli, piem., izkliedējošu atveri, zināmā attālumā jūtīgās virsmas priekšā. |
| --- | --- |

3.8.2.

| 3.8.3. | Pieredze rāda, ka fotometru galvu nelinearitāte varētu būt problēma pie ļoti mazas gaismas enerģijas, kas ir raksturīga atstarojošo ierīču fotometrijā. Ieteicams veikt fotometra galvas pārbaudi pie salīdzināmiem apgaismojuma līmeņiem. |
| --- | --- |

3.8.3.

| 3.9. | Spoguļatstarojuma ietekme
  Spoguļatstarojuma no atstarotāja virsmas apjoms un sadalījums ir atkarīgs no virsmas plakanuma un spīdīguma. Parasti no spoguļatstarojuma var vislabāk izvairīties, ja atskaites ass izvietota tā, ka spoguļatstarojums ir virzīts uz avotam pretējo pusi no fotometra galvas (piemēram, kad β1 = -5°). |
| --- | --- |

3.9.

Spoguļatstarojuma no atstarotāja virsmas apjoms un sadalījums ir atkarīgs no virsmas plakanuma un spīdīguma. Parasti no spoguļatstarojuma var vislabāk izvairīties, ja atskaites ass izvietota tā, ka spoguļatstarojums ir virzīts uz avotam pretējo pusi no fotometra galvas (piemēram, kad β1 = -5°).

4.   PIESARDZĪBA ATSTAROJUMA FOTOMETRIJAS MĒRĪJUMOS

4.1.   Paliekošā un izkliedētā gaisma

| 4.1.1. | Tā kā jāmēra ļoti zemi gaismas līmeņi, vajadzīga īpaša piesardzība, lai samazinātu izkliedētas gaismas radītas kļūdas. Parauga fonam un parauga turētāja rāmim vajadzētu būt melnam un matētam, un fotometra galvas skata leņķi un gaismas izkliedi gan no parauga, gan no gaismas avota vajadzētu iespējami ierobežot. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Atstarošanos no grīdas un sienām, kas notiek relatīvi lielajos izmantotajos attālumos, ar deflektoriem norobežo gan no parauga, gan no fotometra galvas. Īpaši jāuzsver, cik svarīgi ir skatīties no fotometra galvas, lai pārbaudītu izkliedētas gaismas avotus. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Liela nozīme izkliedētās gaismas daudzuma samazināšanai laboratorijā ir diaprojektora veida optiskās sistēmas izmantošanai par gaismas avotu. Tādējādi optiskajā sistēmā iespējams izmantot īrisa diafragmu vai pienācīga izmēra apertūras, lai ierobežotu apgaismoto laukumu uz parauga līdz minimāli vajadzīgajam izmēram un nodrošinātu parauga vienmērīgu apgaismojumu. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | Paliekošā izkliedētā gaisma vienmēr jāņem vērā, to izmērot, kad paraugu nosedz ar gaismu necaurlaidīgu, matētu, melnu virsmu, tāda paša izmēra un formas zigzagā salocītu melnu papīru vai piemēroti orientētu spoguļgludu melnu virsmu ar gaismas slazdu. Šī vērtība būtu jāatņem no atstarojošajai ierīcei izmērītās. |
| --- | --- |

4.1.4.

4.2.   Aparatūras stabilitāte

| 4.2.1. | Gaismas avotam un fotometra galvai vajadzētu palikt stabilai visu testa laiku. Tā kā vairuma fotometra galvu jutība un pielāgošanās V (☐) funkcijai mainās atkarībā no temperatūras, vides temperatūrai laboratorijā šajā laikā nevajadzētu būtiski mainīties. Pirms mērīšanas uzsākšanas vienmēr vajadzētu atvēlēt pietiekami ilgu laiku, kas ļautu aparatūrai stabilizēties. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Strāvas padevei uz gaismas avotu vajadzētu būt pienācīgi stabilizētai, lai spuldzes gaismas stiprumu visā testa laikā varētu uzturēt darbam prasītās precizitātes robežās. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Lietderīga atstarojošā fotometra kopējās stabilitātes pārbaude testu sērijas laikā ir periodiski stabila atsauces etalona CIL vērtību mērījumi. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Cits paņēmiens ir ietvert aparatūrā palīgdetektoru, lai pārbaudītu vai pārraudzītu gaismas avota gaismas atdevi. Lai arī var pārbaudīt palīgdetektora nolasījuma izmaiņu, lietderīgs pilnveidojums ir to izmantot, lai elektroniski mainītu atstarojošā fotometra galvenās galvas jutību un automātiski kompensētu gaismas avota gaismas atdeves izmaiņas. |
| --- | --- |

4.2.4.

4.3.   Goniometra apraksts

Goniometrs, kā noteikts šo noteikumu 2.3. punktā, kuru var izmantot atstarojuma mērījumiem CIE ģeometrijā, ir parādīts A4-II. attēlā. Šajā ilustrācijā parādīts, ka fotometra galva (O) nosacīti atrodas pa vertikāli virs gaismas avota (I). Pirmā ass ir parādīta kā fiksēta un horizontāla, un tā ir perpendikulāra novērošanas pusplaknei. Var izmantot sastāvdaļu jebkādu izkārtojumu, kas ir ekvivalents parādītajam.

Image 202

  A4-I. attēls CIE koordinātu sistēma CIE

CIE leņķiskā sistēma atstarojošās ierīces un marķējuma materiālu specificēšanai un mērīšanai ir parādīta A4-I. attēlā. Pirmā ass ir perpendikulāra plaknei, kas satur novērošanas asi un apgaismojuma asi. Otrā ass ir perpendikulāra gan pirmajai asij, gan atskaites asij.

Image 203

  A4-II. Attēls Goniometra mehānisms, kas satur CIE leņķisko sistēmu CIE

Goniometra mehānisms, kas satur CIE leņķisko sistēmu atstarojošās ierīces un marķējuma materiālu specificēšanai un mērīšanai, ir parādīts A4-II. attēlā. Visas asis, leņķi un rotācijas virzieni ir attēloti pozitīvi.

Piezīmes

| a) | Galvenā fiksētā ass ir apgaismojuma ass. |
| --- | --- |

a)

Galvenā fiksētā ass ir apgaismojuma ass.

| b) | Pirmā ass ir fiksēta perpendikulāri plaknei, kas satur novērošanas un apgaismojuma asi. |
| --- | --- |

b)

Pirmā ass ir fiksēta perpendikulāri plaknei, kas satur novērošanas un apgaismojuma asi.

| c) | Atskaites ass ir fiksēta atstarojošajā materiālā un pārvietojama par ß1 un ß2. |
| --- | --- |

c)

Atskaites ass ir fiksēta atstarojošajā materiālā un pārvietojama par ß1 un ß2.

Image 204

  A4-III. attēls No atstarotāja atstarotās gaismas sadalījums

Image 205

  A4-IV. Attēls Mērīšanas ģeometrija atstarojošās ierīces mērīšanai

Šo noteikumu vajadzībām ir noteiktas šādas robežas:

| | δ ≤ 10’ |
| --- | --- |

δ ≤ 10’

| | γ ≤ 10’ |
| --- | --- |

γ ≤ 10’

| | η ≤ 80’ |
| --- | --- |

η ≤ 80’

Image 206

  A4-V. attēls Testa iekārtas izkārtojums IA, IB, IIIA, IIIB, IVA klases atstarojošajām ierīcēm

Augstums

Simboli un mērvienības

| A | = | Atstarojošās ierīces apgaismojošās virsmas laukums (cm2) |
| --- | --- | --- |
| C | = | Atskaites centrs |
| NC | = | Atskaites ass |
| Rr | = | Uztvērējs, novērotājs vai mērierīce |
| Cr | = | Uztvērēja centrs |
| Ør | = | Uztvērēja Rr diametrs, ja tas ir riņķveidīgs (cm) |
| Se | = | Apgaismojuma avots |
| Cs | = | Apgaismojuma avota centrs |
| Øs | = | Apgaismojuma avota diametrs (cm) |
| De | = | Attālums no centra Cs līdz centram C (m) |
| D’e | = | Attālums no centra Cr līdz centram C (m). |

A

=

Atstarojošās ierīces apgaismojošās virsmas laukums (cm2)

C

=

Atskaites centrs

NC

=

Atskaites ass

Rr

=

Uztvērējs, novērotājs vai mērierīce

Cr

=

Uztvērēja centrs

Ør

=

Uztvērēja Rr diametrs, ja tas ir riņķveidīgs (cm)

Se

=

Apgaismojuma avots

Cs

=

Apgaismojuma avota centrs

Øs

=

Apgaismojuma avota diametrs (cm)

De

=

Attālums no centra Cs līdz centram C (m)

D’e

=

Attālums no centra Cr līdz centram C (m).

| Piezīme. | De un D’e vairumā gadījumu ir gandrīz vienādi, un normālos novērošanas apstākļos drīkst pieņemt, ka De = D’e. |
| --- | --- |

Piezīme.

| D | = | Novērošanas attālums, no kura un aiz kura apgaismojošā virsma šķiet nepārtraukta |
| --- | --- | --- |
| α | = | Izkliedes leņķis |
| β | = | Apgaismojuma leņķis Attiecībā pret līniju CsC, kuru vienmēr uzskata par horizontālu, šim leņķim pievieno zīmes – (pa kreisi), + (pa labi), + (uz augšu) vai – (uz leju) atbilstoši avota Se novietojumam attiecībā pret NC asi, skatoties uz atstarojošo ierīci. Jebkuram virzienam, kuru nosaka divi leņķi, vertikālais un horizontālais, vertikālo leņķi uzdod pirmo. |
| Γ | = | Mērierīces leņķiskais diametrs Rr, skatoties no punkta C |
| δ | = | Avota Se leņķiskais diametrs, skatoties no punkta C |
| ε | = | Pagrieziena leņķis. Šis leņķis ir pozitīvs rotācijai pulksteņa rādītāju kustības virzienā, skatoties uz apgaismojošo virsmu. Ja atstarojošā ierīce ir marķēta ar “TOP”, šādi norādīto pozīciju uzskata par sākotnējo. |
| E | = | Atstarojošās ierīces apgaismojums (lukss) |
| CIL | = | Gaismas stipruma koeficients (milikandelas uz luksu).
  Leņķi izteikti grādos un minūtēs. |

D

=

Novērošanas attālums, no kura un aiz kura apgaismojošā virsma šķiet nepārtraukta

α

=

Izkliedes leņķis

β

=

Apgaismojuma leņķis Attiecībā pret līniju CsC, kuru vienmēr uzskata par horizontālu, šim leņķim pievieno zīmes – (pa kreisi), + (pa labi), + (uz augšu) vai – (uz leju) atbilstoši avota Se novietojumam attiecībā pret NC asi, skatoties uz atstarojošo ierīci. Jebkuram virzienam, kuru nosaka divi leņķi, vertikālais un horizontālais, vertikālo leņķi uzdod pirmo.

Γ

=

Mērierīces leņķiskais diametrs Rr, skatoties no punkta C

δ

=

Avota Se leņķiskais diametrs, skatoties no punkta C

ε

=

Pagrieziena leņķis. Šis leņķis ir pozitīvs rotācijai pulksteņa rādītāju kustības virzienā, skatoties uz apgaismojošo virsmu. Ja atstarojošā ierīce ir marķēta ar “TOP”, šādi norādīto pozīciju uzskata par sākotnējo.

E

=

Atstarojošās ierīces apgaismojums (lukss)

CIL

=

Gaismas stipruma koeficients (milikandelas uz luksu).

Leņķi izteikti grādos un minūtēs.

---

5. PIELIKUMS

Formas un izmēru specifikācijas

1.   IA VAI IB KLASES ATSTAROJOŠO IERĪČU FORMA UN IZMĒRI

| 1.1. | Apgaismojošo virsmu forma nedrīkst būt tāda, ko viegli sajaukt ar trijstūri normālos novērošanas apstākļos. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Atkāpjoties no 1.1. punkta, ir pieļaujama forma, kas līdzinās tādiem vienkāršas formas burtiem un cipariem kā O, I, U vai 8. |
| --- | --- |

1.2.

2.   IIIA un IIIB klases atstarojošo ierīču forma un izmēri (sk. šā pielikuma papildinājumu)

| 2.1. | IIIA un IIIB klases atstarojošo ierīču apgaismojošajām virsmām jābūt vienādmalu trijstūra formai. Ja vienā stūrī ir ierakstīts vārds “TOP”, šī stūra virsotnei jābūt vērstai uz augšu. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Apgaismojošās virsmas centrā var būt un var nebūt trijstūrveidīgs neatstarojošs laukums, kura malas ir paralēlas ārējā trijstūra malām. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Apgaismojošā virsma var būt vai arī nebūt nepārtraukta. Jebkurā gadījumā, mazākais attālums starp divām blakus esošām atstarojošajām optiskajām vienībām nedrīkst pārsniegt 15 mm. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Atstarojošās ierīces apgaismojošo virsmu uzskata par nepārtrauktu, ja blakus esošu atsevišķu optisko vienību apgaismojošo virsmu malas ir paralēlas un ja minētās optiskās vienības ir vienmērīgi izvietotas pa visu trijstūra stingro virsmu. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Ja apgaismotā virsma nav nepārtraukta, atsevišķo atstarojošo optisko vienību skaits, ieskaitot stūra vienības, nedrīkst būt mazāks nekā četri uz katras trijstūra malas. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.5.1. | Atsevišķās atstarojošās optiskās vienības nedrīkst būt nomaināmas, ja vien tās nesastāv no apstiprinātām IA klases atstarojošajām ierīcēm. |
| --- | --- |

2.5.1.

| 2.6. | IIIA un IIIB klases trijstūrveida atstarojošo ierīču apgaismojošo virsmu ārējām malām jābūt starp 150 un 200 mm garām. Ja ierīces vidus ir tukšs, malu platumam, mērītam perpendikulāri tām, ir jābūt vienādam ar vismaz 20 procentiem no lietderīgā garuma starp apgaismojošās virsmas galējiem punktiem. |
| --- | --- |

2.6.

3.   IVA KLASES ATSTAROJOŠO IERĪČU FORMA UN IZMĒRI

| 3.1. | Apgaismojošās virsmas forma nedrīkst būt tāda, ko viegli sajaukt ar trijstūri normālos novērošanas apstākļos. Taču ir pieļaujama forma, kas līdzinās tādiem vienkāršas formas burtiem un cipariem kā O, I, U vai 8. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Atstarojošās ierīces gaismu izstarojošās virsmas laukumam ir jābūt vismaz 25 cm2. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Atbilstību iepriekš minētajām specifikācijām pārbauda, vizuāli inspicējot.




  A5-I. attēls Piekabju atstarotāji – IIIA un IIIB klase











  Piezīme. | Šīm skicēm ir tikai ilustratīva nozīme. |
| --- | --- | --- |

3.3.

Image 207

  A5-I. attēls Piekabju atstarotāji – IIIA un IIIB klase

Piezīme.

4.   Atstarojošo slokšņu veida sānu un aizmugures marķējuma forma un izmēri

4.1.   Vispārīgi

Marķējumu izgatavo no atstarojoša materiāla sloksnēm.

4.2.   Izmēri

| 4.2.1. | Sānu un/vai aizmugures marķējuma materiāla platumam ir jābūt 50 mm +10/-0 mm. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Atstarojošā marķējuma materiāla elementa minimālajam garumam ir jābūt tādam, ka ir redzama vismaz viena apstiprinājuma marķējuma zīme. |
| --- | --- |

4.2.2.

5.   Slokšņu veida sānu, aizmugures un/vai priekšas marķējums (F klase), 5. klases atstarojošās pazīšanas zīmes

5.1.   Vispārīgi

Marķējumu izgatavo no atstarojoša materiāla sloksnēm.

5.2.   Izmēri

| 5.2.1. | F un 5. klases atstarojošajiem materiāliem jāsastāv no sarkanām un baltām diagonālām svītrām 45° ± 1° lejup, kā attiecīgi parādīts A5-II., A5-III. un A5-IV. attēlā. Pamata standartlaukums ir kvadrāts ar 141 mm ± 1 mm garu malu, kas pa diagonāli sadalīts baltā pusē un sarkanā pusē, kas veido vienu standartlaukumu, kā parādīts A5-II. attēlā. |
| --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | Atstarojošā marķējuma materiāla elementa minimālajam garumam uz lieliem transportlīdzekļiem ar pieejamu uzstādīšanas vietu jāietver vismaz 9 standartlaukumi, kā aprakstīts 5.2.1. punktā, bet to drīkst samazināt līdz minimums 4 standartlaukumiem transportlīdzekļiem ar ierobežotu uzstādīšanas vietu.




  A5-II. attēls F klases atstarojoša materiāla marķējums (standartelements)








  A5-III. attēls F klases atstarojoša materiāla marķējums








  A5-IV. attēls 5. klases atstarojoša materiāla marķējums |
| --- | --- |

5.2.2.

Image 208

  A5-II. attēls F klases atstarojoša materiāla marķējums (standartelements)

Image 209

  A5-III. attēls F klases atstarojoša materiāla marķējums

Image 210

  A5-IV. attēls 5. klases atstarojoša materiāla marķējums

6.   ATSTAROJOŠAS(-O)/FLUORESCĒJOŠAS(-O) AIZMUGURĒJĀS(-O) PAZĪŠANAS ZĪMES(-JU) FORMA UN IZMĒRI

6.1.   Forma

Zīmēm uzstādīšanai transportlīdzekļa aizmugurē jābūt taisnstūra formas.

6.2.   Salikums

Zīmēm uzstādīšanai uz piekabēm un puspiekabēm jābūt ar dzeltenu atstarojošu fonu un sarkanu fluorescējošu vai atstarojošu apmali.

Zīmēm uzstādīšanai uz neposmainiem transportlīdzekļiem (vilcējiem vai kravas automobiļiem) jābūt ševronveida ar slīpām, pārmaiņus dzeltena atstarojoša un sarkana fluorescējoša vai atstarojoša materiāla svītrām vai ierīcēm.

6.3.   Izmēri

Minimālais kopējais, summārais aizmugurējo pazīšanas zīmju komplekta, kas sastāv no vienas, divām vai četrām pazīšanas zīmēm ar atstarojošiem un fluorescējošiem materiāliem, garums ir 1 130 mm, maksimālais kopējais garums ir 2 300 mm.

| 6.3.1. | Aizmugurējās pazīšanas zīmes platumam jābūt: | kravas automobiļiem un vilcējiem: 140 ± 10 mm; |
| --- | --- | --- |

6.3.1.

kravas automobiļiem un vilcējiem: 140 ± 10 mm;

| | piekabēm un puspiekabēm:

  . |
| --- | --- |

piekabēm un puspiekabēm:
  Image 211
  .

| 6.3.2. | Katras aizmugurējās pazīšanas zīmes garumu komplektā, kas sastāv no divām zīmēm kravas automobiļiem un vilcējiem, kā parādīts A5-V. un A5-VI. attēlā, drīkst samazināt līdz ne mazāk kā 130 mm ar nosacījumu, ka platumu palielina tā, ka katra marķējuma laukums ir vismaz 735 cm2, nepārsniedz 1 725 cm2, un pazīšanas zīmes ir taisnstūra. |
| --- | --- |

6.3.2.

| 6.3.3. | Piekabju un puspiekabju aizmugurējo pazīšanas zīmju sarkanās, fluorescējošās apmales platumam jābūt 40 mm ± 1 mm. |
| --- | --- |

6.3.3.

| 6.3.4. | Ševronveida joslas slīpo svītru slīpumam jābūt 45o ± 5o. Svītru platumam jābūt 100 mm ± 2,5 mm.
  Noteiktās formas, salikumi un izmēru īpašības ir ilustrētas A5-V. attēlā. |
| --- | --- |

6.3.4.

Noteiktās formas, salikumi un izmēru īpašības ir ilustrētas A5-V. attēlā.

| 6.3.5. | Komplektā piegādātajām aizmugurējām pazīšanas zīmēm jāveido saskanīgs pāris.

  A5-V. attēls


  Aizmugurējās pazīšanas zīmes (1. un 3. klase)







  Piemērs
  a) | |
| --- | --- | --- |
| Piemērs
  b) | |
| Piemērs
  c) | |
| Piemērs
  d) | |

6.3.5.

A5-V. attēls

Aizmugurējās pazīšanas zīmes (1. un 3. klase)

Piemērs

a)

Image 212

Piemērs

b)

Image 213

Piemērs

c)

Image 214

Piemērs

d)

Image 215

A5-VI. attēls

Aizmugurējās pazīšanas zīmes (2. un 4. klase)

| Piemērs
  a) | |
| --- | --- |
| Piemērs
  b) | |
| Piemērs
  c) | |
| Piemērs
  d) | |

Piemērs

a)

Image 216

Piemērs

b)

Image 217

Piemērs

c)

Image 218

Piemērs

d)

Image 219

7.   ATSTAROJOŠO/FLUORESCĒJOŠO (1. KLASES) VAI TIKAI ATSTAROJOŠO (2. KLASES) SMV AIZMUGURĒJO PAZĪŠANAS ZĪMJU FORMA UN IZMĒRI

7.1.   Forma

Zīmēm uzstādīšanai lēngaitas transportlīdzekļu aizmugurē ar vienu virsotni uz augšu ir jābūt vienādmalu trijstūra formā ar nošķeltiem stūriem.

7.2.   Salikums

SMV aizmugurējām pazīšanas zīmēm ir jābūt sarkanam, fluorescējošam vidum un sarkanām, atstarojošām apmalēm, izgatavotām vai nu no atstarojoša pārseguma, vai pārklājuma, vai no plastmasas stūra kubu atstarotājiem (1. klase). SMV 2. klases aizmugurējām pazīšanas zīmēm ir jābūt atstarojošam vidum.

7.3.   Izmēri

Ietvertā fluorescējošā trijstūra (1. klases) vai atstarojošā trijstūra (2. klases) pamatnes garumam jābūt: vismaz 350 mm un ne vairāk kā 365 mm. Atstarojošās apmales gaismu izstarojošās virsmas platumam jābūt vismaz 45 mm un ne vairāk kā 48 mm. Šīs īpašības ir ilustrētas A5-VI. attēlā dotajā piemērā.

Image 220

  A5-VII. attēls Lēngaitas transportlīdzekļa zīmes piemērs

8.   BRĪDINĀJUMA TRIJSTŪRA FORMA UN IZMĒRI (A5-VIII. VAI A5-IX. ATTĒLS)

| 8.1. | Trijstūra forma un izmēri |
| --- | --- |

8.1.

| 8.1.1. | Trijstūra teorētiskajām malām jābūt 500 ± 50 mm garām. |
| --- | --- |

8.1.1.

| 8.1.2. | Ja brīdinājuma trijstūris ir 1. klases, atstarojošajām vienībām jābūt izkārtotām gar malu nemainīga platuma līnijā, kuram jābūt starp 25 mm un 50 mm. Ja brīdinājuma trijstūris ir 2. klases ar fluorescējošu atstarojošo materiālu, nemainīgajam platumam jābūt starp 50 mm un 85 mm. |
| --- | --- |

8.1.2.

| 8.1.3. | Starp trijstūra ārmalu un atstarojošo līniju drīkst būt ne vairāk kā 5 mm plata apmale, kurai nav obligāti jābūt sarkanas krāsas. |
| --- | --- |

8.1.3.

| 8.1.4. | Atstarojošā līnija drīkst būt nepārtraukta vai pārtraukta. Pēdējā gadījumā balstošā materiāla brīvajam laukumam jābūt sarkanam (sk. arī šo noteikumu 5.9.4.2.1. punktu). |
| --- | --- |

8.1.4.

| 8.1.5. | Ja brīdinājuma trijstūris ir 1. klases, fluorescējošajai virsmai līdz atstarojošajām vienībām jābūt nepārtrauktai. Tai jābūt simetriski veidotai trijstūra trijās malās. Lietošanā tās virsmas laukums nedrīkst būt mazāks kā 315 cm2. Tomēr nepārtraukto vai pārtraukto, ne vairāk kā 5 mm plato apmali, kurai nav obligāti jābūt sarkanai, drīkst izvietot starp atstarojošo virsmu un fluorescējošo virsmu. |
| --- | --- |

8.1.5.

| 8.1.6. | Trijstūra vaļējā vidus malas minimālajam garumam ir jābūt 70 mm (A5-VIII. attēls). |
| --- | --- |

8.1.6.

| 8.2. | Balsteņa forma un izmēri |
| --- | --- |

8.2.

| 8.2.1. | Attālums starp brīdinājuma trijstūra balstvirsmu un apakšējo malu nedrīkst pārsniegt 300 mm. |
| --- | --- |

8.2.1.

| 8.3. | Fluorescējošajam atstarojošajam materiālam jābūt krāsainas masas – vai nu sastāvošam no atstarojošiem elementiem, vai cietam virsmas slānim.




  A5-VIII. Attēls 1. tipa brīdinājuma trijstūra un balsteņa forma un izmēri








  A5-IX. attēls 2. tipa brīdinājuma trijstūra un balsteņa forma un izmēri








  A5-X. attēls Attāluma līdz zemei testa ierīce |
| --- | --- |

8.3.

Image 221

  A5-VIII. Attēls 1. tipa brīdinājuma trijstūra un balsteņa forma un izmēri

Image 222

  A5-IX. attēls 2. tipa brīdinājuma trijstūra un balsteņa forma un izmēri

Image 223

  A5-X. attēls Attāluma līdz zemei testa ierīce

---

6. PIELIKUMS

Izturība pret karstumu

1.

Atstarojošo ierīci 48 stundas bez pārtraukuma notur sausā atmosfērā 65 °C ± 2 °C temperatūrā, pēc kā paraugam ļauj 1 stundu atdzist pie 23 °C ± 2 oC.

2.

Ne mazāk kā 300 mm garu testa vienības gabalu 12 stundas bez pārtraukuma notur sausā atmosfērā 65 °C ± 2 °C temperatūrā, pēc kā paraugam ļauj 1 stundu atdzist pie 23 °C ± 2 oC. Pēc tam to 12 stundas tur -20 °C ± 2 °C temperatūrā.

Pēc 4 stundu atjaunošanās laika paraugu pārbauda normālos laboratorijas apstākļos.

3.

Pēc šāda testa atstarojošajai ierīcei un, jo īpaši, tās optiskajai sastāvdaļai nedrīkst būt redzamas plaisas vai ievērojamas deformācijas.

---

7. PIELIKUMS

Atstarojošo ierīču un brīdinājuma trijstūru, un pazīšanas zīmju izturība pret ūdens iespiešanos

1.   ATSTAROTĀJU UN ATSTAROJOŠO MARĶĒJUMU TESTS

| 1.1. | Atstarojošajām ierīcēm, kuras ir vai nav daļa no luktura, vai atstarojošā marķējuma parauga vienībai noņem visas noņemamās daļas, un šīs ierīces uz 10 minūtēm iegremdē 50 °C ± 5 °C siltā ūdenī tā, ka apgaismojošās virsmas augšējās daļas visaugstākais punkts ir aptuveni 20 mm zem ūdens virsmas. Šo testu atkārto pēc atstarojošās ierīces pagriešanas par 180° tā, ka apgaismojošā virsma ir vērsta uz leju un aizmugurējo virsmu klāj aptuveni 20 mm ūdens slānis. Tad šīs parauga vienības tādā pašā stāvoklī uzreiz iegremdē ūdenī, kura temperatūra ir 25 °C ± 5 °C. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Ūdens nedrīkst iespiesties līdz atstarojošās optiskās vienības atstarojošajai virsmai. Ja vizuālā inspicēšanā skaidri redzama ūdens klātbūtne, uzskata, ka ierīce testu nav izturējusi. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Ja vizuālā inspicēšanā ūdens klātbūtne nav redzama, vai šaubu gadījumā: |
| --- | --- |

1.3.

| 1.3.1. | atstarotāju CIL izmēra ar 5.1.3.2.2. vai 5.3.3.3.2. punktā aprakstīto metodi, pirms tam viegli pakratot atstarojošo ierīci, lai atbrīvotos no ārpusē palikušā liekā ūdens. |
| --- | --- |

1.3.1.

| 1.3.2. | atstarojošā marķējuma parauga vienības atstarošanas koeficientu R’ izmēra saskaņā ar 7. pielikumu, pirms tam viegli pakratot parauga vienību, lai atbrīvotos no ārpusē palikušā liekā ūdens. |
| --- | --- |

1.3.2.

2.   BRĪDINĀJUMA TRIJSTŪRU TESTS

2.1.   Atstarojošās ierīces vai fluorescējošā atstarojošā materiāla izturības tests

| 2.1.1. | Trijstūri (saliekamus trijstūrus saliek lietošanas stāvoklī) uz 10 minūtēm iegremdē 50 °C ± 5 °C siltā ūdenī tā, ka apgaismojošās virsmas augšējās daļas visaugstākais punkts ir aptuveni 20 mm zem ūdens virsmas. Tad šo atstarojošo ierīci tādā pašā stāvoklī uzreiz iegremdē ūdenī, kura temperatūra ir 25 °C ± 5 °C. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Pēc šī testa ūdens nedrīkst būt iespiedies līdz atstarojošās ierīces atstarojošajai virsmai. Ja vizuālā inspicēšanā skaidri redzama ūdens klātbūtne, ierīce testu nav izturējusi. Ūdens vai ūdens tvaika iekļūšanu fluorescējošo atstarojošo materiālu malās neuzskata par atteices indikāciju. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Ja vizuālajā inspicēšanā ūdens klātbūtne nav redzama, vai šaubu gadījumā CIL vērtību atkal izmēra tādos pašos apstākļos, kā norādīts 7. pielikuma 1.2. punktā, pēc tam, kad atstarojošā ierīce ir viegli pakratīta, lai atbrīvotos no ārpusē palikušā liekā ūdens. CIL nedrīkst būt samazinājies par vairāk kā 40 procentiem no vērtībām, kas reģistrētas pirms testa. |
| --- | --- |

2.1.3.

2.2.   Ūdens tests

Trijstūri (saliekamus trijstūrus saliek lietošanas stāvoklī) uz divām stundām plakaniski iegremdē tvertnes, kas satur 25 °C ± 5 °C siltu ūdeni, dibenā ar trijstūra aktīvo virsmu vērstu augšup tā, ka tā atrodas 5 cm zem ūdens virsmas. Tad trijstūri izņem un izžāvē. Ierīces nevienai daļai nedrīkst būt redzamas nepārprotamas stāvoļa pasliktināšanās pazīmes, kas varētu negatīvi ietekmēt trijstūra efektivitāti.

3.   PAZĪŠANAS ZĪMJU TESTS

3.1.   Izturība pret ūdeni

Ne mazāk kā 300 mm garu testa vienības gabalu uz 18 stundām iegremdē destilētā ūdenī, kura temperatūra ir 23 ± 5oC; pēc tam to atstāj 24 stundas žūt normālos laboratorijas apstākļos.

Pēc testa pabeigšanas gabalu izpēta. Nevienā vietā, kas atrodas iekšpusē 10 mm robežās no griezuma malas, nedrīkst būt redzamas pasliktināšanās pazīmes, kas varētu samazināt pazīšanas zīmes efektivitāti.

---

8. PIELIKUMS

IB un IIIB atstarojošo ierīču izturības pret ūdens iespiešanos alternatīvas testa procedūras

1.

Pēc ražotāja pieprasījuma kā alternatīvu piemēro šādus testus (mitruma un putekļu tests).

2.

Testā izvērtē parauga ierīces izturību pret ūdens smidzinātāja radīta mitruma iespiešanos un nosaka šo ierīču drenāžas spēju pa drenāžas atverēm vai citām ierīces atklātām atverēm.

2.1.

Izmanto ūdens izsmidzināšanas kameru ar šādiem raksturlielumiem.

2.1.1.

Kamerai jābūt aprīkotai ar sprauslu(-ām), kas rada noturīgu konisku izsmidzināta ūdens strūklu ar pietiekamu leņķi, lai pilnībā ietvertu parauga ierīci. Sprauslas(-u) viduslīnijai ir jābūt vērstai lejup 45° ± 5° leņķī pret rotējošās testa platformas vertikālo asi.

2.1.2.

Rotējošās testa platformas minimālais diametrs ir 140 mm, un tā rotē ap vertikālu asi kameras centrā.

2.1.3.

Ūdens izsmidzinātāja laistīšanas apjomam uz ierīces ir jābūt 2,5 (+1,6/-0) mm/min., mērot ar vertikālu cilindrisku kolektoru, kas ir centrēts uz rotējošās testa platformas vertikālās ass. Kolektora augstumam ir jābūt 100 mm, un iekšējam diametram ir jābūt vismaz 140 mm.

2.2.

Parauga ierīci, kurai ir izmērīts un reģistrēts sākotnējais CIL un kura uzstādīta testa iekārtā, pakļauj ūdens izsmidzināšanai šādi.

2.2.1.

Visām drenāžas atverēm un citām atverēm ir jāpaliek atvērtām. Drenāžas auklas, ja tādas ir, pārbauda ierīcē.

2.2.2.

Ierīci griež ap tās vertikālo asi ar ātrumu 4,0 ± 0,5 min.–1.

2.2.3.

Ja atstarotājs ir savstarpēji savietots vai grupēts kopā ar signalizācijas vai apgaismes funkcijām, šīs funkcijas darbina ar konstrukcijā noteikto spriegumu ciklā, kur tās 5 min. ir ieslēgtas (mirgošanas režīmā, kad attiecināms), 55 min. ir izslēgtas.

2.2.4.

Ūdens izsmidzināšanas tests ilgst 12 stundas (12 cikli pa 5/55 min.).

2.2.5.

Rotāciju un ūdens izsmidzināšanu izslēdz, un ierīcei 1 stundu ļauj notecēt, kameras durvīm esot aizvērtām.

2.2.6.

Pēc drenāžas laikposma aplūko ierīces iekšpusi, lai noteiktu mitruma uzkrāšanos. Ierīces iekšpusē nedrīkst būt izveidojies stāvoša ūdens apjoms, vai tāds, kas var izveidoties, viegli uzsitot pa ierīci vai to sasverot. CIL izmēra saskaņā ar 4. pielikumā noteikto metodi, ierīces ārpusi iepriekš noslaukot ar sausu kokvilnas drānu.

2.3.

Šajā testā izvērtē parauga ierīces izturību pret putekļu iespiešanos, kas varētu būtiski ietekmēt atstarotāja fotometriskos rādītājus.

2.3.1.

Putekļu iedarbības testā izmanto šādu iekārtu.

2.3.2.

Testa kameras iekšpusei jābūt kuba formas ar malas garumu 0,9–1,5 m. Apakša drīkst būt “piltuvveida”, lai atvieglotu putekļu savākšanu. Kameras iekšējam tilpumam, neskaitot “piltuvveida” apakšu, jābūt ne lielākam kā 2 m3, un to piepilda ar 3–5 kg testa putekļu. Kamerā jābūt iespējai sakratīt testa putekļus ar saspiestu gaisu vai ventilatoriem tā, ka putekļi izplatītās pa visu kameru.

2.3.3.

Par testa putekļiem izmanto cementa pulveri saskaņā ar standartu ASTM C 150-84 (*1).

2.3.4.

Parauga ierīci, kurai ir izmērīts un reģistrēts sākotnējais CIL un kura uzstādīta testa iekārtā, pakļauj putekļu iedarbībai šādi.

2.3.5.

Visām drenāžas atverēm un citām atverēm ir jāpaliek atvērtām. Drenāžas auklas, ja tādas ir, pārbauda ierīcē.

2.3.6.

Uzstādīto ierīci novieto putekļu kamerā ne tuvāk kā 150 mm no sienas. Ierīces, kuru garums pārsniedz 600 mm, testa kamerā centrē horizontāli. Testa putekļus 5 stundas ik pēc 15 minūtēm 2–15 sekundes sakrata pēc iespējas pilnīgi ar saspiesto gaisu vai ventilatoru(-iem). Putekļiem starp kratīšanas periodiem jāļauj nosēsties.

2.3.7.

Pēc putekļu iedarbības testa ierīces ārpusi notīra un nosusina ar sausu kokvilnas drānu un izmēra CIL saskaņā ar 5.1.3.2.2. punktā noteikto metodi.

---

(*1)  Amerikas Testēšanas un materiālu biedrība

*1

---

9. PIELIKUMS

Izturība pret degvielām

1.

| 1.1. | atstarojošo ierīci:






  a) | atstarojošās ierīces ārējo virsmu un jo īpaši apgaismojošo virsmu viegli noslauka ar kokvilnas drānu, kas piesūcināta ar testa maisījumu; |
| --- | --- | --- |

1.1.

atstarojošo ierīci:

a)

atstarojošās ierīces ārējo virsmu un jo īpaši apgaismojošo virsmu viegli noslauka ar kokvilnas drānu, kas piesūcināta ar testa maisījumu;

| b) | pēc aptuveni piecām minūtēm virsmu inspicē vizuāli. Uz tās nedrīkst būt nekādu redzamu izmaiņu, izņemot nelielus virsmas ieplaisājumus, pret ko neiebilst; |
| --- | --- |

b)

pēc aptuveni piecām minūtēm virsmu inspicē vizuāli. Uz tās nedrīkst būt nekādu redzamu izmaiņu, izņemot nelielus virsmas ieplaisājumus, pret ko neiebilst;

vai

| 1.2. | atstarojošā marķējuma parauga vienību:






  a) | ne mazāk kā 300 mm garu testa vienības gabalu uz vienu minūti iegremdē testa maisījumā; |
| --- | --- | --- |

1.2.

atstarojošā marķējuma parauga vienību:

a)

ne mazāk kā 300 mm garu testa vienības gabalu uz vienu minūti iegremdē testa maisījumā;

| b) | pēc izņemšanas virsmu noslauka sausu ar mīkstu drānu, un uz tās nedrīkst būt redzamas izmaiņas, kas varētu ietekmēt tās efektīvu veiktspēju. |
| --- | --- |

b)

pēc izņemšanas virsmu noslauka sausu ar mīkstu drānu, un uz tās nedrīkst būt redzamas izmaiņas, kas varētu ietekmēt tās efektīvu veiktspēju.

2.

| 2.1. | Trijstūri un tā aizsargapvalku atsevišķi iegremdē tvertnē ar maisījumu, kas satur 70 procentus n-heptāna un 30 procentus toluola.






  a) | Pēc 60 sekundēm tos izņem no tvertnes un notecina. |
| --- | --- | --- |

2.1.

Trijstūri un tā aizsargapvalku atsevišķi iegremdē tvertnē ar maisījumu, kas satur 70 procentus n-heptāna un 30 procentus toluola.

a)

Pēc 60 sekundēm tos izņem no tvertnes un notecina.

| b) | Tad trijstūri ievieto aizsargapvalkā, un šo salikumu atstāj guļam plakaniski nekustīgā atmosfērā. |
| --- | --- |

b)

Tad trijstūri ievieto aizsargapvalkā, un šo salikumu atstāj guļam plakaniski nekustīgā atmosfērā.

| c) | Pilnīgi izžuvis trijstūris nedrīkst lipt pie aizsargapvalka, un tā virsmai nedrīkst būt vizuāli pamanāmas izmaiņas, un nedrīkst būt acīm redzamu negatīvu pārveidojumu; tomēr pieļaujami nelieli virsmas ieplaisājumi. |
| --- | --- |

c)

Pilnīgi izžuvis trijstūris nedrīkst lipt pie aizsargapvalka, un tā virsmai nedrīkst būt vizuāli pamanāmas izmaiņas, un nedrīkst būt acīm redzamu negatīvu pārveidojumu; tomēr pieļaujami nelieli virsmas ieplaisājumi.

---

10. PIELIKUMS

Izturība pret ziežeļļām

1.   IA, IB, IIIA, IIIB, IVA klases presformā veidotu plastmasas atstarotāju un 1. tipa brīdinājuma trijstūra testa procedūra

| 1.1. | Atstarojošās ierīces ārējo virsmu un, jo īpaši, apgaismojošo virsmu viegli noslauka ar kokvilnas drānu, kas piesūcināta ar mazgājošas piedevas saturošu ziežeļļu. Pēc aptuveni 5 minūtēm virsmu notīra. Tad izmēra CIL (5.1.3.2.2. vai 5.3.3.3.2. punkts). |
| --- | --- |

1.1.

---

11. PIELIKUMS

Izturība pret koroziju (ISO standarts 3768)

1.

Atstarojošajām ierīcēm jābūt konstruētām tā, ka tās saglabā noteiktos fotometriskos un kolorimetriskos raksturlielumus par spīti mitrumam un korozīvai iedarbībai, kurai tās parasti ir pakļautas. Priekšējās virsmas izturību pret apsūbēšanu un aizmugurējās virsmas aizsardzību pret nolietošanos pārbauda, ja kāda būtiska metāliska sastāvdaļa šķiet uzņēmīga pret koroziju.

2.

No atstarojošās ierīces vai luktura, ja ierīce ir kombinēta ar to, atdala visas noņemamās daļas un pakļauj sāls miglas iedarbībai uz 50 stundām, kad ir divi 24 stundu iedarbības laikposmi, starp kuriem ir divu stundu intervāls, kad paraugam ļauj žūt.

3.

Sāls miglu iegūst, 35 °C ± 2 °C temperatūrā izsmidzinot sāls maisījumu, kas:

3.1.

sastāv no 20 ± 2 masas daļām nātrija hlorīda, kas izšķīdināts 80 daļās destilēta ūdens, kuram nav vairāk kā 0,02 procenti piemaisījumu;

3.1.1.

tūlīt pēc testa pabeigšanas uz parauga nedrīkst būt pārmērīgas korozijas pazīmju, kura varētu ietekmēt ierīces efektivitāti;

3.2.

sastāv no 5 masas daļām nātrija hlorīda, kas izšķīdināts 95 daļās destilēta ūdens, kuram nav vairāk kā 0,02 procenti piemaisījumu;

3.2.1.

tūlīt pēc testa pabeigšanas uz parauga nedrīkst būt pārmērīgas korozijas pazīmju, kura varētu ietekmēt marķējuma efektivitāti.

4.

Atstarojošo laukumu atstarošanas koeficients R', izmērīts pēc 48 stundu atjaunošanās perioda, kā noteikts 7. pielikumā, pie krišanas leņķa ß2 = 5° un novērošanas leņķa α = 20’, nedrīkst būt attiecīgi mazāks kā 9. tabulā dotā vērtība vai lielāks kā 10. tabulā dotā vērtība. Pirms mērīšanas virsmu notīra, lai noņemtu sāls miglas radītos sāls nosēdumus.

---

12. PIELIKUMS

Atstarojošo ierīču ar spoguļa pamatni pieejamās aizmugurējās virsmas izturība

1.

Atstarojošo ierīču ar spoguļa pamatni pieejamās aizmugurējās virsmas izturība IA, IB, IIIA, IIIB, IVA klases presformā veidotu plastmasas atstarotāju un 1. tipa brīdinājuma trijstūra gadījumā

2.

Atstarojošās ierīces reversa pusi apstrādā ar cietu neilona birsti.

3.

Pēc IA, IB, IIIA, IIIB un IVA klases presformā veidotu plastmasas atstarotāju aizmugurējās virsmas apstrādes ar birsti uz minētās virsmas uz vienu minūti liek 9. pielikumā noteiktajā maisījumā piesūcinātu kokvilnas drānu. Tad drānu noņem, un atstarojošo ierīci atstāj žūt.

4.

Pēc 1. tipa brīdinājuma trijstūra presformā veidotu plastmasas atstarotāju reversa puses apstrādes ar birsti to uz vienu minūti noklāj vai rūpīgi samitrina ar 9. pielikumā noteikto maisījumu. Tad degvielu noņem, un ierīci atstāj žūt.

5.

Līdzko izgarošana beigusies, reversa pusi apstrādā ar to pašu birsti kā iepriekš.

6.

CIL izmēra (5.1.3.2.2 vai 5.3.3.3.2. punkts) pēc tam, kad visa aizmugurējās daļas ar spoguļa pamatni virsma ir noklāta ar tušu.

7.

CIL 1. tipa brīdinājuma trijstūra atstarotāja gadījumā nedrīkst būt samazinājies par vairāk kā 40 procentiem no vērtībām, kas reģistrētas pirms testa. Šo testu neveic fluorescējošam atstarojošajam materiālam.

---

13. PIELIKUMS

Izturība pret laikapstākļu ietekmi

1.   Atstarojošu marķēšanas ierīču parauga vienību izturība pret laikapstākļu ietekmi

| 1.1. | Procedūra – katram testam ņem divus parauga vienības eksemplārus. Vienu eksemplāru noglabā tumšā un sausā konteinerā tālākai izmantošanai kā “iedarbībai nepakļauto etaloneksemplāru”. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Otro eksemplāru pakļauj apgaismojuma avota iedarbībai, veicot 22. pielikumā aprakstīto temperatūras un apstarošanas testu, ja tas prasīts attiecīgajā šo noteikumu 5. punktā.






  a) | Atstarotāju vai atstarojošo materiālu pakļauj iedarbībai, līdz pelēkajā skalā zilās krāsas standarts Nr. 7 izbalojis līdz Nr. 4. |
| --- | --- | --- |

1.2.

a)

Atstarotāju vai atstarojošo materiālu pakļauj iedarbībai, līdz pelēkajā skalā zilās krāsas standarts Nr. 7 izbalojis līdz Nr. 4.

| b) | Fluorescējošo materiālu vai fluorescējošo / atstarojošo materiālu pakļauj iedarbībai, līdz pelēkajā skalā zilās krāsas standarta Nr. 5 tonis izbalojis līdz Nr. 4. |
| --- | --- |

b)

Fluorescējošo materiālu vai fluorescējošo / atstarojošo materiālu pakļauj iedarbībai, līdz pelēkajā skalā zilās krāsas standarta Nr. 5 tonis izbalojis līdz Nr. 4.

| 1.3. | Pēc testa eksemplāru nomazgā ar atšķaidītu neitrālu mazgāšanas līdzekli, nožāvē un pārbauda tā atbilstību 1.4. un 1.5. punktā noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Vizuālais izskats
  Ne uz vienas iedarbībai pakļautās eksemplāra vietas nedrīkst parādīties plaisāšanas, zvīņošanās, sadalīšanās, uzpūšanās, atslāņošanās, deformācijas, kaļķošanās, plankumu vai korozijas pazīmes.
  Paraugam nedrīkst būt nekādi tādi redzami bojājumi kā fluorescējošā vai fluorescējošā atstarojošā materiāla plaisas, zvīņošanās vai lobīšanās. |
| --- | --- |

1.4.

Ne uz vienas iedarbībai pakļautās eksemplāra vietas nedrīkst parādīties plaisāšanas, zvīņošanās, sadalīšanās, uzpūšanās, atslāņošanās, deformācijas, kaļķošanās, plankumu vai korozijas pazīmes.

Paraugam nedrīkst būt nekādi tādi redzami bojājumi kā fluorescējošā vai fluorescējošā atstarojošā materiāla plaisas, zvīņošanās vai lobīšanās.

| 1.5. | Krāsas noturība
  Iedarbībai pakļautā eksemplāra krāsām joprojām jāizpilda šo noteikumu 5. punktā noteiktās prasības attiecīgajai atstarojošajai ierīcei. |
| --- | --- |

1.5.

Iedarbībai pakļautā eksemplāra krāsām joprojām jāizpilda šo noteikumu 5. punktā noteiktās prasības attiecīgajai atstarojošajai ierīcei.

| 1.6. | Ietekme uz atstarojošā materiāla atstarošanas koeficientu |
| --- | --- |

1.6.

| 1.6.1. | Šīs pārbaudes vajadzībām mērījumus veic tikai pie novērošanas leņķa α = 20’ un krišanas leņķa ß2 = 5°, izmantojot 7. pielikumā norādīto metodi. |
| --- | --- |

1.6.1.

| 1.6.2. | Sausa iedarbībai pakļautā eksemplāra atstarošanas koeficients nedrīkst būt mazāks kā 80 procenti no šo noteikumu 5. punktā norādītās vērtības. |
| --- | --- |

1.6.2.

2.   Brīdinājuma trijstūru izturība pret laikapstākļu iedarbību

| 2.1. | Spožuma koeficienta un fluorescējošo (1. tipa brīdinājuma trijstūris) un fluorescējošo atstarojošo (2. tipa brīdinājuma trijstūris) materiālu krāsas izturības pret laikapstākļu iedarbību tests |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Saskaņā ar šo noteikumu 3.1. punktu iesniegtā fluorescējošā materiāla vienu no paraugiem pakļauj 22. pielikumā aprakstītajam temperatūras un apstarošanas testam, līdz atsauces paraugs Nr. 5 sasniedzis kontrastu Nr. 4 pelēkajā skalā vai līdz sasniegts krāsas noturības gaismas iedarbībā ekvivalents pēc “blue wool” skalas, atsauces paraugu Nr. 5 apstarojot ar ksenona loka lukturi, kamēr tas izbalo līdz pelēkās skalas 4. posmam. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Pēc šī testa atstarojošās ierīces ar fluorescējošo materiālu krāsas koordinātām un spožuma koeficientam (sk. 3. punktu) jāatbilst šo noteikumu 5. punkta specifikācijai.
  Spožuma koeficientam jāatbilst šo noteikumu 5. punktam, un tas nedrīkst būt palielinājies par vairāk kā 5 procentiem salīdzinājumā ar vērtību, kas noteikta saskaņā ar šo noteikumu 5. punktu. |
| --- | --- |

2.3.

Spožuma koeficientam jāatbilst šo noteikumu 5. punktam, un tas nedrīkst būt palielinājies par vairāk kā 5 procentiem salīdzinājumā ar vērtību, kas noteikta saskaņā ar šo noteikumu 5. punktu.

| 2.4. | Ja fluorescējošais materiāls ir līmplēve, kas jau sekmīgi izturējusi iepriekš minētos testus iepriekšējā apstiprināšanas testā, šis tests nav obligāti jāatkārto; paziņojuma par apstiprinājumu (1. pielikums) 12. pozīcijā (“Piezīmes”) izdara attiecīgu ierakstu. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Atstarojošu pazīšanas zīmju izturība pret laikapstākļu ietekmi

| 3.1. | Procedūra – katram testam ņem divus parauga vienības eksemplārus (sk. ANO Noteikumu Nr. 48 2.4.17.4. punktu). Vienu eksemplāru noglabā tumšā un sausā konteinerā tālākai izmantošanai kā “iedarbībai nepakļauto etaloneksemplāru”.
  Otru eksemplāru pakļauj apgaismojuma avota iedarbībai saskaņā ar ISO standarta 105 - B02 - 1978 4.3.1. punktu; atstarojošo materiālu pakļauj iedarbībai, līdz zilās krāsas standarta Nr. 7 tonis izbalojis līdz Nr. 4 pelēkajā skalā, un fluorescējošo materiālu – līdz zilās krāsas standarta Nr. 5 tonis izbalojis līdz Nr. 4 pelēkajā skalā. Pēc testa eksemplāru nomazgā ar atšķaidītu neitrālu mazgāšanas līdzekli, nožāvē un pārbauda tā atbilstību 3.2.–3.4. punktā noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

3.1.

Otru eksemplāru pakļauj apgaismojuma avota iedarbībai saskaņā ar ISO standarta 105 - B02 - 1978 4.3.1. punktu; atstarojošo materiālu pakļauj iedarbībai, līdz zilās krāsas standarta Nr. 7 tonis izbalojis līdz Nr. 4 pelēkajā skalā, un fluorescējošo materiālu – līdz zilās krāsas standarta Nr. 5 tonis izbalojis līdz Nr. 4 pelēkajā skalā. Pēc testa eksemplāru nomazgā ar atšķaidītu neitrālu mazgāšanas līdzekli, nožāvē un pārbauda tā atbilstību 3.2.–3.4. punktā noteiktajām prasībām.

| 3.2. | Vizuālais izskats – ne uz vienas iedarbībai pakļautās eksemplāra vietas nedrīkst parādīties plaisāšanas, zvīņošanās, sadalīšanās, uzpūšanās, atslāņošanās, deformācijas, kaļķošanās, plankumu vai korozijas pazīmes.
  Nevienā lineārā virzienā nedrīkst notikt saraušanās, kas pārsniedz 0,5 procentus, un tādas saķeres zuduma pazīmes kā malu celšanās no pamatnes. |
| --- | --- |

3.2.

Nevienā lineārā virzienā nedrīkst notikt saraušanās, kas pārsniedz 0,5 procentus, un tādas saķeres zuduma pazīmes kā malu celšanās no pamatnes.

| 3.3. | Krāsas noturība – iedarbībai pakļautā eksemplāra krāsām joprojām jāatbilst 5.7.5. punktā noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Ietekme uz atstarojošā materiāla atstarošanas koeficientu |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | Šīs pārbaudes vajadzībām mērījumus veic tikai pie 20’ novērošanas leņķa un 5 grādu krišanas leņķa, izmantojot 5.7.4. punktā norādīto metodi. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Sausa iedarbībai pakļautā eksemplāra atstarošanas koeficients nedrīkst būt mazāks kā 80 procenti no šo noteikumu 5.7.4. punkta 12. tabulā norādītās vērtības. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Tad eksemplāru pakļauj imitētai lietusgāzei, kā aprakstīts EN 13422(2004) 7.7. punktā (Vertikālās ceļa zīmes. Pārvietojamas deformējamas brīdinājuma ierīces un norobežojumi. Pārvietojamas ceļa satiksmes zīmes. Konusi un stabiņi), un tā atstarošanas koeficients šādos apstākļos nedrīkst būt mazāks kā 90 procenti no vērtības, kas iegūta, mērot sausā stāvoklī, kā paskaidrots 3.4.2. punktā.
  Var izmantot sprauslas, kas atšķiras no EN 13422(2004) 7.7. punktā aprakstītajām ar nosacījumu, ka tiek sasniegta tāda pati imitētās lietusgāzes veiktspēja (piem., ūdens sadalījums pa testa parauga virsmu). |
| --- | --- |

3.4.3.

Var izmantot sprauslas, kas atšķiras no EN 13422(2004) 7.7. punktā aprakstītajām ar nosacījumu, ka tiek sasniegta tāda pati imitētās lietusgāzes veiktspēja (piem., ūdens sadalījums pa testa parauga virsmu).

---

14. PIELIKUMS

Fotometrisko īpašību stabilitāte

1.

Apstiprinājumu piešķirošajai iestādei ir tiesības pārbaudīt lietošanā esoša atstarojošā materiāla optisko īpašību stabilitāti (ja to izmanto marķējumam vai izceļošiem marķējumiem/grafiskiem attēliem).

2.

Tādus pašus testus drīkst veikt to Nolīguma pušu tipa apstiprinātājas iestādes, kurās piešķirts apstiprinājums. Ja kāda tipa atstarojošam materiālam konstatē “sistemātiskas atteices lietošanas laikā”, testētā materiāla paraugus nodod izvērtēšanai iestādē, kas piešķīrusi apstiprinājumu.

3.

Ja nav citu kritēriju, jēdziens “sistemātiskas atteices lietošanas laikā” atstarojoša materiāla tipam ir jānosaka saskaņā ar šo noteikumu 4.1. punktu.

4.

Iestādei, kas piešķīra apstiprinājumu, ir tiesības pārbaudīt lietošanās esoša aizmugurējās pazīšanas zīmes tipa optisko īpašību stabilitāti laikā.

5.

Tipa apstiprinātājas iestādes tajās valstīs, kura nav valsts, kas piešķīrusi apstiprinājumu, drīkst veikt līdzīgas pārbaudes savu valstu teritorijās. Ja lietošanā esošam aizmugurējās pazīšanas zīmes tipam konstatē sistemātisku defektu, minētās iestādes jebkuras izpētei paņemtās daļas nosūta pārbaudei iestādē, kas piešķīra apstiprinājumu, un pieprasa atzinumu.

6.

Ja nav citu kritēriju, lietošanā esoša aizmugurējās pazīšanas zīmes tipa “sistemātiska defekta” jēdzienu interpretē saskaņā ar 4.1. punkta nolūku.

---

15. PIELIKUMS

Atstarojošu marķēšanas ierīču parauga izturība pret tīrīšanu

1.   MANUĀLA TĪRĪŠANA

Testa paraugam, kas noziests ar mazgājošas piedevas saturošas ziežeļļas un grafīta maisījumu, ir jābūt viegli tīrāmam, nebojājot atstarojošo virsmu, slaukot ar tādu vieglu alifātisku šķīdinātāju kā n-heptāns un pēc tam nomazgājot ar neitrālu mazgāšanas līdzekli.

2.   MAZGĀŠANA AR AUGSTSPIEDIENA STRŪKLU

Pakļautam nepārtrauktai 60 sekunžu apsmidzināšanas iedarbībai uz testa sastāvdaļu, tai atrodoties normālā uzstādīšanas pozīcijā, testa paraugam nedrīkst būt atstarojošās virsmas redzami bojājumi vai atslāņošanās no pamata, vai atdalīšanās no parauga montāžas virsmas, ja mazgāšana notiek šādos apstākļos:

| a) | ūdens/mazgāšanas šķīduma spiediens ir 8 ± 0,2 Mpa; |
| --- | --- |

a)

ūdens/mazgāšanas šķīduma spiediens ir 8 ± 0,2 Mpa;

| b) | ūdens/mazgāšanas šķīduma temperatūra ir 60° - 5 °C; |
| --- | --- |

b)

ūdens/mazgāšanas šķīduma temperatūra ir 60° - 5 °C;

| c) | ūdens/mazgāšanas šķīduma plūsmas ātrums ir 7 ± 1 l/min.; |
| --- | --- |

c)

ūdens/mazgāšanas šķīduma plūsmas ātrums ir 7 ± 1 l/min.;

| d) | tīrīšanas uzgalis atrodas 600 ± 20 mm attālumā no atstarojošās virsmas; |
| --- | --- |

d)

tīrīšanas uzgalis atrodas 600 ± 20 mm attālumā no atstarojošās virsmas;

| e) | tīrīšanas uzgali tur ne lielākā kā 45 grādu leņķī pret atstarojošās virsmas perpendikulu; |
| --- | --- |

e)

tīrīšanas uzgali tur ne lielākā kā 45 grādu leņķī pret atstarojošās virsmas perpendikulu;

| f) | 40 grādu sprausla, kas rada plašu strūklu. |
| --- | --- |

f)

40 grādu sprausla, kas rada plašu strūklu.

---

16. PIELIKUMS

Salīmēšanās stiprība

1.   Atstarojošo marķējumu salīmēšanās stiprība (līmējošu materiālu gadījumā)

| 1.1. | Atstarojošo materiālu sasaisti nosaka pēc 24 stundu ilga sacietēšanas laika stiepes izturības testa mašīnā, veicot plēšanu 90 grādu leņķī. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Atstarojošie materiāli nedrīkst būt viegli atdalāmi, nebojājot materiālu. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Lai no pamata noņemtu atstarojošos materiālus, ir jābūt vajadzīgam vismaz 10 N spēkam uz 25 mm platuma pie konstanta ātruma 300 mm minūtē. |
| --- | --- |

1.3.

2.   Aizmugurējo pazīšanas zīmju atstarojošā marķējuma salīmēšanās stiprība (līmējošu materiālu gadījumā)

| 2.1. | Atstarojošo materiālu sasaisti nosaka pēc 24 stundu ilga sacietēšanas laika stiepes izturības testa mašīnā, veicot plēšanu 90 grādu leņķī. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Ir jānosaka laminētu vai pārklātu atstarojošo un fluorescējošo materiālu sasaiste. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Jebkāda veida pārklātie materiāli nedrīkst būt noņemami bez instrumentu palīdzības vai materiāla sabojāšanas. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Lai no pamata noņemtu laminētos materiālus (līmplēves), ir jābūt vajadzīgam vismaz 10 N spēkam uz 25 mm platuma pie ātruma 300 mm minūtē. |
| --- | --- |

2.4.

---

17. PIELIKUMS

Elastīgi atstarojošie marķējumi

1.

Paraugus, kuriem jāsasaistās ar elastīgu pamatu, t. i., brezentu, testē šādi.

2.

Parauga vienības eksemplāru, kura izmēri ir 50 mm × 300 mm, vienu reizi gareniski apliec ap 3,2 mm stieni tā, ka līmviela 1 sekundi saskartas ar stieni.

3.

| Piezīme. | Lai atvieglotu testēšanu, uz līmvielas uzber talku, lai tā nepieliptu pie stieņa. |
| --- | --- |

Piezīme.

4.

Pēc šā testa uz eksemplāra virsmas nedrīkst būt plaisas un redzamas nekādas izmaiņas, kas varētu mazināt tā efektīvu veiktspēju.

---

18. PIELIKUMS

Izturība pret triecienu

1.   AIZMUGURĒJĀS PAZĪŠANAS ZĪMES (IZŅEMOT PLASTMASAS STŪRA KUBU ATSTAROTĀJUS)

Ja uz atbalstītas plāksnes atstarojošās un fluorescējošās virsmas no 2 m augstuma met 25 mm diametra monolītu tērauda lodi, apkārtējai temperatūrai esot 23 ± 2 °C, materiālam nedrīkst būt redzamas plaisas vai atdalīšanās no pamata vairāk kā 5 mm attālumā no trieciena uzņemšanas laukuma.

2.   IVA KLASES ATSTAROJOŠĀS IERĪCES

Atstarojošo ierīci uzstāda tādā pašā veidā kā uz transportlīdzekļa, bet ar horizontāli un uz augšu vērstu lēcu.

No 0,76 m augstuma vertikāli met 13 mm diametra pulētu, monolītu tērauda lodi uz lēcas centrālās daļas. Lodi drīkst virzīt, bet ne ierobežot tās brīvo krišanu.

Ja atstarojošo ierīci ar šo metodi testē istabas temperatūrā, lēca nedrīkst plaisāt.

---

19. PIELIKUMS

Plākšņu stingrums

1.   1., 2., 3., 4. UN 5. KLASE

| 1.1. | Aizmugurējo pazīšanas zīmi novieto uz diviem balstiem tā, ka balsti ir paralēli zīmes īsākajai malai, un attālums no katra balsta līdz tuvākajai zīmes malai nedrīkst pārsniegt L 10, kur L ir zīmes lielākais gabarītizmērs. Tad zīmi slogo ar maisiem, kas piepildīti ar skrotīm vai smiltīm, radot vienmērīgi sadalītu spiedienu 1,5 kN/m2. Zīmes izliekumu mēra viduspunktā starp balstiem. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Testējot, kā aprakstīts iepriekš 1. punktā, zīmes maksimālais izliekums testa slodzes ietekmē nedrīkst pārsniegt vienu divdesmito daļu attāluma starp 1. punktā minētajiem balstiem, un paliekošais izliekums pēc slodzes noņemšanas nedrīkst pārsniegt vienu piekto daļu no izmērītā izliekuma slodzes iedarbībā. |
| --- | --- |

1.2.

2.   SMV KLASE

| 2.1. | Trijstūra zīmes vienu garo malu stingri iestiprina, turētāja spīlēm nesniedzoties tālāk kā 20 mm. Pretējai virsotnei perpendikulāri zīmes plaknei pieliek 10 N spēku. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Tad virsotne nedrīkst pārvietoties spēka virzienā par vairāk kā 40 mm. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Pēc spēka noņemšanas plāksnei redzami jāatgriežas tās sākotnējā stāvoklī. Paliekošais noliekums nedrīkst būt lielāks kā 5 mm. |
| --- | --- |

2.3.

---

20. PIELIKUMS

Jaunas 1. un 2. tipa brīdinājuma trijstūru testa procedūras

1.   ATTĀLUMA LĪDZ ZEMEI TESTS

| 1.1. | Brīdinājuma trijstūrim jāiztur šādi testi. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.1.1. | Šī testa vajadzībām A5-X. attēlā parādīto aparātu apgrieztas, tukšas piramīdas formā novieto uz horizontālas atbalsta plaknes. |
| --- | --- |

1.1.1.

| 1.1.2. | Atsevišķos atbalstus balstīšanai uz zemes vienu pēc otra ievieto aparāta kvadrātveida atverē ☐. Katra atbalsta testa laikā atrod tādu testa aparāta stāvokli attiecībā pret brīdinājuma trijstūri un tā balstierīci, kas labvēlīgs trijstūrim un nodrošina, ka: |
| --- | --- |

1.1.2.

| 1.1.2.1. | visi atbalsti vienlaicīgi ir uz atbalsta plaknes; |
| --- | --- |

1.1.2.1.

| 1.1.2.2. | ārpus testa aparāta ietvertā laukuma attālums starp atbalsta plakni un trijstūra daļām, kā arī balstierīci, ir vismaz 50 mm (neskaitot pašus atbalstus). |
| --- | --- |

1.1.2.2.

2.   MEHĀNISKĀS STIPRĪBAS TESTS

| 2.1. | Kad brīdinājuma trijstūris ir uzstādīts atbilstoši ražotāja prasībām un tā pamatnes ir stingri nostiprinātas, trijstūra virsotnei paralēli atbalsta virsmai un perpendikulāri trijstūra zemākajai malai pieliek 2 N spēku. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Trijstūra virsotne nedrīkst pārvietoties vairāk kā par 5 cm spēka pielikšanas virzienā. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Pēc testa ierīces pozīcija nedrīkst būtiski atšķirties no sākotnējās pozīcijas. |
| --- | --- |

2.3.

3.   IZTURĪBAS PRET KARSTUMU UN ZEMU TEMPERATŪRU TESTS

| 3.1. | Brīdinājuma trijstūri, ievietotu aizsargapvalkā, ja tāds ir, 12 secīgas stundas tur sausā atmosfērā 60 °C ± 2 °C temperatūrā. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Pēc testa nedrīkst būt redzamas plaisas vai pamanāma ierīces deformācija; tas īpaši attiecas uz atstarojošo ierīci. Apvalkam jābūt viegli atveramam, un tas nedrīkst lipt pie trijstūra. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Pēc karstumizturības testa un turpmākas uzglabāšanas 12 secīgas stundas 25 °C ± 5 °C temperatūrā brīdinājuma trijstūri tā aizsargapvalkā notur vēl 12 stundas sausā atmosfērā -40 °C ± 2 °C temperatūrā. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Tūlīt pēc izņemšanas no aukstuma kameras ierīcei, un jo īpaši tās optiskajām daļām, nedrīkst būt pamanāmas plaisas vai jebkāda redzama deformācija. Aizsargapvalkam, ja tāds ir, jābūt pienācīgi atveramam, un tas nedrīkst ne plīst, ne lipt pie brīdinājuma trijstūra. |
| --- | --- |

3.4.

4.   CEĻA VIRSMAS RAUPJUMA NOTEIKŠANA AR “SMILŠU PLUDMALES” METODI

4.1.   Metodes nolūks

| 4.1.1. | Šīs metodes nolūks ir aprakstīt un zināmā mērā noteikt ceļa virsmas tās daļas ģeometrisko raupjumu, uz kuras brīdinājuma trijstūris atrodas stabilitātes vējā testa laikā, kā prasīts saskaņā ar 5. pielikuma 10. punktu. |
| --- | --- |

4.1.1.

4.2.   Metodes princips

| 4.2.1. | Iepriekš zināmu smilšu apjomu V vienmērīgi, apļa formā izklāj uz brauktuves virsmas. Izmantotā apjoma un noklātā laukuma S attiecību sauc par “smilšu vidējo dziļumu” HS un izsaka mm: |
| --- | --- |

4.2.1.

Image 224

| 4.2.2. | Testu veic, izmantojot sausas apaļgraudu smiltis ar grauda izmēru starp 0,160 mm un 0,315 mm. Apjoms ir 25 ml ± 0,15 ml. Smiltis izkaisa pa virsmu, kur veic testu, izmantojot plakanu, apaļu disku 65 mm diametrā, kura vienu pusi klāj 1,5–2,5 mm bieza gumijas loksne, un kuras otrā puse ir aprīkota ar piemērotu rokturi. Ja smilšu klātā, apaļā laukuma diametrs ir D mm, smilšu vidējo dziļumu aprēķina pēc šādas formulas: |
| --- | --- |

4.2.2.

Image 225

4.3.   Testa norise

| 4.3.1. | Virsmai, uz kuras veic testu, jābūt sausai, un to vispirms notīra ar mīkstu birsti, lai atbrīvotos no netīrumiem vai šķembām. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Smiltis, kas blīvi iepildītas piemērotā tvertnē, tad vienā paņēmienā izkaisa uz testējamās virsmas. Tad smiltis rūpīgi izlīdzina ar gumijas virsmas diska atkārtotām apļveida kustībām, lai izveidotu iespējami lielāku, ar smiltīm klātu apaļu laukumu. Tad smiltis aizpilda visus nelīdzenumus un tukšumus. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Parasti izmēra šādi izveidotas “pludmales” divus diametrus, kas atrodas taisnā leņķī viens pret otru. Vidējo vērtību noapaļo līdz tuvākajiem 5 mm, aprēķinot smilšu dziļumu HS saskaņā ar 4.2.2. punktā doto formulu. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Uz atbalsta virsmas veic sešus šāda veida testus, testējamajām daļām esot iespējami vienmērīgi izvietotām pa testējamo virsmu. Iegūto rezultātu kopējas vidējais ir ceļa virsmas, kur novietots brīdinājuma trijstūris, smilšu vidējais dziļums HS. |
| --- | --- |

4.3.4.

5.   STABILITĀTES VĒJĀ TESTS

| 5.1. | Brīdinājuma trijstūri uzstāda aerodinamiskajā tunelī uz pamatnes, kuras izmēri ir 1,50 m x 1,20 m un kuras virsmu veido P36 tipa abrazīvs materiāls, kas atbilst FEPA (**) specifikācijai 43-1-2006. Šo virsmu raksturo tās ģeometriskais raupjums HS = 0,5 mm ± 0,05 mm, kas definēts un noteikts ar t. s. “smilšu pludmales” metodi saskaņā ar šo noteikumu 4. pielikumu.
  Lai izvairītos no pienākošās plūsmas laminārā robežslāņa pie pamatnes virsmas, šai pamatnei jābūt ar dalītājplāksni un to ierīko tā, ka plūsma virzās ap pamatni. |
| --- | --- |

5.1.

Lai izvairītos no pienākošās plūsmas laminārā robežslāņa pie pamatnes virsmas, šai pamatnei jābūt ar dalītājplāksni un to ierīko tā, ka plūsma virzās ap pamatni.

| 5.2. | Gaisa plūsmai piemēro šādus nosacījumus:






  a) | gaisa straumei jāsasniedz 180 Pa dinamiskais spiediens; un tās plūsmas laukam jābūt viendabīgam un bez turbulences; |
| --- | --- | --- |

5.2.

a)

gaisa straumei jāsasniedz 180 Pa dinamiskais spiediens; un tās plūsmas laukam jābūt viendabīgam un bez turbulences;

| b) | plūsmas lauka izmēriem jābūt tādiem, ka līdz brīdinājuma trijstūra katram stūrim pa horizontāli un līdz virsotnei pa vertikāli jābūt vismaz 150 mm attālumam līdz šīs plūsmas robežlīnijai; |
| --- | --- |

b)

plūsmas lauka izmēriem jābūt tādiem, ka līdz brīdinājuma trijstūra katram stūrim pa horizontāli un līdz virsotnei pa vertikāli jābūt vismaz 150 mm attālumam līdz šīs plūsmas robežlīnijai;

| c) | gaisa straumei (plūsmas laukam) jābūt paralēlam atbalstvirsmai virzienā, kas šķiet stabilitātei visnelabvēlīgākais; |
| --- | --- |

c)

gaisa straumei (plūsmas laukam) jābūt paralēlam atbalstvirsmai virzienā, kas šķiet stabilitātei visnelabvēlīgākais;

| d) | slēgta aerodinamiskā tuneļa gadījumā brīdinājuma trijstūra laukums nedrīkst būt lielāks kā 5 procenti no slēgtā aerodinamiskā tuneļa šķērsgriezuma laukuma. |
| --- | --- |

d)

slēgta aerodinamiskā tuneļa gadījumā brīdinājuma trijstūra laukums nedrīkst būt lielāks kā 5 procenti no slēgtā aerodinamiskā tuneļa šķērsgriezuma laukuma.

| 5.3. | Šādi uzstādītu brīdinājuma trijstūri uz 3 minūtēm pakļauj šai brīva gaisa straumes iedarbībai. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Brīdinājuma trijstūris nedrīkst ne apgāzties, ne izkustēties. Tomēr saskares punktos ar ceļa virsmu ir atļauta neliela izkustēšanās, kas nepārsniedz 5 cm. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Ierīces atstarojošā trijstūrveida daļa nedrīkst pagriezties par vairāk kā 10° ap horizontālo asi vai vertikālo asi attiecībā pret sākotnējo stāvokli. Pagriešanos ap horizontālo asi vai vertikālo asi nosaka ar iedomātas plaknes palīdzību, kas ierīces trijstūrveida atstarojošās virsmas sākotnējā stāvoklī atrodas taisnā leņķī pret pamatni un taisnā leņķī pret gaisa straumi. |
| --- | --- |

5.5.

---

(**)  
  FEPA: Eiropas Abrazīvo materiālu ražotāju federācija, 20 Avenue Reille, 75014 Parīze, Francija.

---

21. PIELIKUMS

IA, IB, IIIA, IIIB un IVA klases atstarojošo ierīču krāsas noturība (1)

1.

Tipa apstiprinātājai iestādei, kas piešķīra apstiprinājumu, ir tiesības pārbaudīt lietošanā esošas atstarojošās ierīces tipa krāsas noturību.

2.

Tipa apstiprinātājas iestādes tajās valstīs, kura nav valsts, kas piešķīrusi apstiprinājumu, drīkst veikt līdzīgas pārbaudes savu valstu teritorijās. Ja lietošanā esošam atstarojošās ierīces tipam konstatē sistemātisku defektu, minētās iestādes jebkuras izpētei paņemtās daļas nosūta pārbaudei iestādē, kas piešķīra apstiprinājumu, un pieprasa atzinumu.

3.

Trūkstot citiem kritērijiem, lietošanā esoša atstarotāja tipa “sistemātiska defekta” jēdzienu interpretē saskaņā ar šo noteikumu 3.6.1. punkta nolūku.

---

(1)  Par spīti atstarojošo ierīču krāsas noturības pārbaudes testu nozīmīgumam pašreizējā tehniskā progresa stadijā vēl nav iespējams novērtēt krāsas noturību ierobežota ilguma laboratorijas testos.

1

---

22. PIELIKUMS

Krāsas noturība mākslīgā gaismā – brīdinājuma trijstūra tests ar ksenona loka lukturi

1.   DARBĪBAS JOMA

Šajā pielikumā norādīta metode, kas paredzēta, lai noteiktu visu veidu un formu testa paraugu krāsas pretestību mākslīgas gaismas avota, kas reprezentē dienas gaismu (D65), iedarbībai.

2.   PRINCIPS

Testa paraugu testējamo eksemplāru pakļauj mākslīgas gaismas iedarbībai noteiktos apstākļos, tostarp norādītajai atsaucei uz “
  blue wool
  ”.

3.   ATSAUCES MATERIĀLI

Šajā pielikumā minētos krāsas noturības rādītājus iegūst, salīdzinot ar “
  blue wool
  ” atsauci, pakļaujot iedarbībai nolūkā verificēt maksimālā starojuma devu, kas pieļauta kā maksimālais šajos ANO noteikumos noteiktais kontrasts.

| 3.1. | “Blue wool” atsauces, kas izstrādātas un ieviestas Eiropā, identificē ciparu apzīmējumi no 1 līdz 8. Šīs atsauces ir zils kokvilnas audums, kas krāsots ar A22-1. tabulā uzskaitītajām krāsvielām. Šajos noteikumos noteiktajās testa procedūrās, kas aprakstītas šajā pielikumā, izmanto tikai “blue wool” atsauces 5 un 7, kā aprakstīts A22-1. tabulā.

  A22-1. tabula


  Krāsvielas “blue wool” atsaucēm 5 un 7







  Atsauce | Balinātājs (krāsas indeksa apzīmējums) (1) |
| --- | --- | --- |
| 5 | Cl Acid Blue 47 |
| 7 | Cl Solubilised Vat Blue 5 |

3.1.

A22-1. tabula

Krāsvielas “blue wool” atsaucēm 5 un 7

Atsauce

Balinātājs (krāsas indeksa apzīmējums) (1)

5

Cl Acid Blue 47

7

Cl Solubilised Vat Blue 5

4.   PELĒKĀ SKALA

Pelēkā skala testa paraugu krāsas izmaiņas noteikšanai krāsas noturības testos. Krāsas precīza kolorimetriskā specifikācija ir dota šī pielikuma 1. papildinājumā.

| 4.1. | Skalas izmantošana ir aprakstīta šī pielikuma 1. papildinājuma 2. punktā. |
| --- | --- |

4.1.

5.   KSENONA LOKA LUKTURA APARĀTS

Aparātam ir jābūt vai nu ar gaisu, vai ūdeni dzesētam ksenona loka lukturim, kas spēj apstarot paraugus saskaņā ar EN ISO 4892-2.

| 5.1. | Apstarošanas apstākļiem jāatbilst A22-2. tabulas prasībām.

  A22-2. tabula


  Mākslīgu laikapstākļu iedarbības testa parametri








  Iedarbības parametri | Ar gaisu dzesēts lukturis | Ar ūdeni dzesēts lukturis |
| --- | --- | --- | --- |
| Gaismas/tumsas/ūdens smidzināšanas cikls | Nepārtraukta gaismošana bez ūdens smidzināšanas | Nepārtraukta gaismošana bez ūdens smidzināšanas |
| Melnā standarta temperatūra tikai gaismošanas laikposmos | (47 ± 3) °C, izmantojot melnā standarta termometru | (47 ± 3) °C, izmantojot melnā standarta termometru |
| Relatīvais mitrums | Aptuveni 40 % | Aptuveni 40 % |
| Filtri | Loga stikla filtri
  prasības skatīt 5.2. punktā | Loga stikla filtri
  prasības skatīt 5.2. punktā |
| Starojuma plūsmas blīvums (W/m2) vadīts pie: |
| 300–400 nm diapazonā | 42±2 | 42±2 |
| 300–800 nm diapazonā | 550 | 630 |

5.1.

A22-2. tabula

Mākslīgu laikapstākļu iedarbības testa parametri

Iedarbības parametri

Ar gaisu dzesēts lukturis

Ar ūdeni dzesēts lukturis

Gaismas/tumsas/ūdens smidzināšanas cikls

Nepārtraukta gaismošana bez ūdens smidzināšanas

Nepārtraukta gaismošana bez ūdens smidzināšanas

Melnā standarta temperatūra tikai gaismošanas laikposmos

(47 ± 3) °C, izmantojot melnā standarta termometru

(47 ± 3) °C, izmantojot melnā standarta termometru

Relatīvais mitrums

Aptuveni 40 %

Aptuveni 40 %

Filtri

Loga stikla filtri

prasības skatīt 5.2. punktā

Loga stikla filtri

prasības skatīt 5.2. punktā

Starojuma plūsmas blīvums (W/m2) vadīts pie:

300–400 nm diapazonā

42±2

42±2

300–800 nm diapazonā

550

630

| 1. piezīme. | Eksemplāra apsmidzināšanai izmantotajam ūdenim vajadzētu saturēt ne vairāk kā 1 ppm kvarca. Augstāki kvarca līmeņi var radīt plankumus uz paraugiem un rezultātu mainīgumu. Prasītās tīrības ūdeni var iegūt, destilējot vai kombinējot dejonizāciju un reverso osmozi. |
| --- | --- |

1. piezīme.

| 2. piezīme. | Lai gan starojuma plūsmas blīvuma līmeņus vajadzētu iestatīt iepriekš norādītajos līmeņos, filtru vecuma un caurlaidības, un kalibrācijas variācijas parasti nozīmē to, ka starojuma plūsmas blīvuma kļūda būs ± 10 procenti. |
| --- | --- |

2. piezīme.

| 5.2. | Gaismas avots
  Gaismas avotam jāsastāv no ksenona loka luktura ar korelēto krāsas temperatūru 5 500–6 500 K, un tā izmērs atkarīgs no izmantotā aparāta tipa. Ksenona loka lukturī jāizmanto filtri, kas nodrošina ar tipisku loga stiklu filtrēta saules starojuma pieņemamu atveidi. Prasības ksenona loka filtrētā spektrālā starojuma relatīvajam plūsmas blīvumam dotas 3. tabulā. Apstarošanas ierīces piegādātāja pienākums ir nodrošināt nepieciešamo apliecinājumu, ka tā piegādātie filtri izmantošanai apstarošanas testos, kas aprakstīti šajā standartā, atbilst A22-3. tabulas prasībām.

  A22-3. tabula


  Prasības šajā standartā minētajās ksenona loka ierīcēs izmantojamo loga stikla filtru a, b, c, d, e spektrālā starojuma relatīvajam plūsmas blīvumam









  Caurlaidības spektrālās
  joslas viļņu garums λ, nm | % minimums (c) | CIE Nr.85, 4. tabula plus loga stikla %  (d)
  ,
   (e) | % maksimums (c) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| l < 300 | | | 0,29 |
| 300 ≤ λ ≤ 320 | 0,1 | ≤1 | 2,8 |
| 320 < λ ≤ 360 | 23,8 | 33,1 | 35,5 |
| 360 < λ ≤400 | 62,4 | 66,0 | 76,2 |
| a | Dati, kas doti A22-3. tabulā, ir starojuma plūsmas blīvums dotajā caurlaidības joslā, izteikts procentos no kopējā starojuma plūsmas blīvuma 290–400 nm viļņos. Lai noteiktu, vai ksenona loka konkrētais filtrs vai filtru komplekts atbilst A22-3. tabulas prasībām, jāizmēra spektrālais starojuma plūsmas blīvums 250–400 nm viļņos. Tad summē kopējo starojuma plūsmas blīvumu katrā viļņu garuma caurlaidības joslā un izdala ar kopējo starojuma plūsmas blīvumu 290–400 nm viļņos. |

5.2.

Gaismas avotam jāsastāv no ksenona loka luktura ar korelēto krāsas temperatūru 5 500–6 500 K, un tā izmērs atkarīgs no izmantotā aparāta tipa. Ksenona loka lukturī jāizmanto filtri, kas nodrošina ar tipisku loga stiklu filtrēta saules starojuma pieņemamu atveidi. Prasības ksenona loka filtrētā spektrālā starojuma relatīvajam plūsmas blīvumam dotas 3. tabulā. Apstarošanas ierīces piegādātāja pienākums ir nodrošināt nepieciešamo apliecinājumu, ka tā piegādātie filtri izmantošanai apstarošanas testos, kas aprakstīti šajā standartā, atbilst A22-3. tabulas prasībām.

A22-3. tabula

Prasības šajā standartā minētajās ksenona loka ierīcēs izmantojamo loga stikla filtru a, b, c, d, e spektrālā starojuma relatīvajam plūsmas blīvumam

Caurlaidības spektrālās

joslas viļņu garums λ, nm

% minimums (c)

CIE Nr.85, 4. tabula plus loga stikla %  (d)
  ,
   (e)

% maksimums (c)

l < 300

0,29

300 ≤ λ ≤ 320

0,1

≤1

2,8

320 < λ ≤ 360

23,8

33,1

35,5

360 < λ ≤400

62,4

66,0

76,2

a

Dati, kas doti A22-3. tabulā, ir starojuma plūsmas blīvums dotajā caurlaidības joslā, izteikts procentos no kopējā starojuma plūsmas blīvuma 290–400 nm viļņos. Lai noteiktu, vai ksenona loka konkrētais filtrs vai filtru komplekts atbilst A22-3. tabulas prasībām, jāizmēra spektrālais starojuma plūsmas blīvums 250–400 nm viļņos. Tad summē kopējo starojuma plūsmas blīvumu katrā viļņu garuma caurlaidības joslā un izdala ar kopējo starojuma plūsmas blīvumu 290–400 nm viļņos.

| b | Minimuma un maksimuma datu, kas doti A22-3. tabulā, pamatā ir vairāk nekā 30 spektrālā starojuma plūsmas blīvuma mērījumi, kas veikti ar ūdeni un ar gaisu dzesētiem ksenona lokiem ar dažādu partiju un vecuma logu stikla filtriem. Spektrālā starojuma plūsmas blīvuma dati doti filtriem un ksenona degļiem, ievērojot ierīces ražotāja ieteikumus vecināšanai. Kad būs pieejams vairāk spektrālā starojuma plūsmas blīvuma datu, iespējamas nelielas robežu izmaiņas. Minimuma un maksimuma dati ir vismaz trīs sigma robežas ap visu mērījumu vidējo. |
| --- | --- |

b

Minimuma un maksimuma datu, kas doti A22-3. tabulā, pamatā ir vairāk nekā 30 spektrālā starojuma plūsmas blīvuma mērījumi, kas veikti ar ūdeni un ar gaisu dzesētiem ksenona lokiem ar dažādu partiju un vecuma logu stikla filtriem. Spektrālā starojuma plūsmas blīvuma dati doti filtriem un ksenona degļiem, ievērojot ierīces ražotāja ieteikumus vecināšanai. Kad būs pieejams vairāk spektrālā starojuma plūsmas blīvuma datu, iespējamas nelielas robežu izmaiņas. Minimuma un maksimuma dati ir vismaz trīs sigma robežas ap visu mērījumu vidējo.

| 5.3. | “Blue wool” krāsas noturības atsauču gaismas ekspozīcijas ekvivalenti iedarbībai ar ksenona loka lukturi

  A22-4. tabula


  “Blue wool” atsauce










  “Blue wool” atsauce | 420 nm | 300–400 nm |
| --- | --- | --- | --- |
| Nr. | kj/m2 | kj/m2 |
| 5 | L6 | 340 | 13 824 |
| 7 | L8 | 1 360 | 55 296 |

5.3.

A22-4. tabula

“Blue wool” atsauce

“Blue wool” atsauce

420 nm

300–400 nm

Nr.

kj/m2

kj/m2

5

L6

340

13 824

7

L8

1 360

55 296

Attiecībā uz krāsas maiņu pelēkās skalas 4. iedaļā

6.   Procedūra (“blue wool” atsauces)

| 6.1. | Turētājos nostiprinātus testa paraugus ievieto aparātā un pakļauj nepārtrauktai laikapstākļu iedarbībai ar turpmāk aprakstīto metodi. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Tajā pašā laikā iedarboties uz “blue wool” atsaucēm, kas stiprinātas pie kartona pamatnes un par trešdaļu nosegtas. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Laikapstākļu un gaismas iedarbībai pakļauj tikai vienu testa paraugu pusi. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Kamēr eksemplāri žūst, gaisu testa kamerā mitrināt nedrīkst.

  Piezīme. Laikapstākļu iedarbības testa faktiskie apstākļi ir atkarīgi no izmantotā testa aparāta. |
| --- | --- |

6.4.

Piezīme. Laikapstākļu iedarbības testa faktiskie apstākļi ir atkarīgi no izmantotā testa aparāta.

| 6.5. | Pirms testa eksemplāru uzstādīšanas novērtēšanai tos žāvē gaisā, temperatūrā, kas nepārsniedz 60°C. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Iedarbībai pakļauto “blue wool” atsauci apgriež tā, ka tās izmēri ir vismaz 15 mm x 30 mm, un nostiprina pa vienai katrā sākotnējā materiāla pusē, kas apgriezts tā, ka pēc izmēriem un formas ir tāds pats kā eksemplāri. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Neapstarotie sākotnējā materiāla paraugi, kas identiski testētajiem, ir vajadzīgi kā atsauce salīdzināšanai ar eksemplāriem laikapstākļu iedarbības laikā. |
| --- | --- |

6.7.

---

(1)  Krāsas indeksu (trešo izdevumu) publicējusi The Society of Dyers and Colourists, P.O. Box 244, Perkin House, 82 Grattan Road, Bradford BD1 2JB, UK, un The American Association of Textile Chemists and Colorists, P.O. Box 12215, Research Triangle Park, NC 27709-2215, USA.

(c)  Minimuma un maksimuma slejas obligāti nesummēsies līdz 100 procentiem, jo tās reprezentē izmantoto datu minimumu un maksimumu. Attiecībā uz katru individuālo spektrālo starojuma plūsmas blīvumu A22-3. tabulā norādītajās caurlaidības joslās aprēķinātajiem procentiem summāri jābūt 100 procentiem. Katram individuālajam ksenona loka lukturim ar loga stikla filtriem aprēķinātajiem procentiem katrā caurlaidības joslā jāiekļaujas A22-2. tabulā dotajās minimuma un maksimuma robežās. Var būt sagaidāms, ka atšķirsies testu rezultāti iedarbībai ar ksenona loka ierīcēm, kuru spektrālais starojuma plūsmas blīvums ir tik dažāds, cik to pieļauj pielaides. Sazinieties ar ksenona loka ierīču ražotāju, lai iegūtu specifiskus spektrālā starojuma plūsmas blīvuma datus par izmantoto ksenona loku un filtriem.

(d)  
  CIE Nr. 85 plus loga stikls 4. tabulas dati iegūti, reizinot CIE Nr. 85 4. tabulas datus ar 3 mm bieza loga stikla spektrālās caurlaidības koeficientu (sk. ISO 11341). Šie dati ir mērķvērtības ksenona lokam ar loga stikla filtriem.

(e)  Attiecībā uz CIE 85 4. tabulu plus loga stiklu UV starojuma plūsmas blīvums robežās no 300 nm līdz 400 nm parasti ir ap 9 procentiem, un redzamā starojuma (400–800 nm) plūsmas blīvums parasti ir ap 91 procentu, izteikts procentos no kopējā starojuma plūsmas blīvuma 300–800 nm viļņos. UV un redzamā starojuma plūsmas blīvumi uz paraugiem, kas apstaroti ar ksenona loka ierīcēm, var atšķirties iedarbībai pakļauto eksemplāru skaita un atstarojuma īpašību dēļ.

---

22. PIELIKUMS – 1. papildinājums

Pelēko toņu definīcija

Šajā iedaļā aprakstīta pelēkā skala testa paraugu krāsas izmaiņas noteikšanai krāsas noturības testos un tās lietošana. Skalas precīza kolorimetriskā specifikācija ir dota kā pastāvīga atsauce, ar ko var salīdzināt sagatavotus darba standartus un standartus, kas varētu tikt izmainīti.

1.

| 1.1. | Klucīšiem vai sloksnēm jābūt neitrāli pelēkām pēc krāsas, un tās jāizmēra ar spektrofotometru, kurā iekļauta spoguļgluda sastāvdaļa. Kolorimetriskos datus aprēķina, izmantojot CIE standarta kolorimetrisko sistēmu gaismas avotam D65. |
| --- | --- |

1.1.

Klucīšiem vai sloksnēm jābūt neitrāli pelēkām pēc krāsas, un tās jāizmēra ar spektrofotometru, kurā iekļauta spoguļgluda sastāvdaļa. Kolorimetriskos datus aprēķina, izmantojot CIE standarta kolorimetrisko sistēmu gaismas avotam D65.

| 1.2. | Katra pāra pirmā elementa krāsu koordinātai Y ir jābūt 12 ± 1. |
| --- | --- |

1.2.

Katra pāra pirmā elementa krāsu koordinātai Y ir jābūt 12 ± 1.

| 1.3. | Katra pāra otrajam elementam jābūt tādam, ka krāsas atšķirība starp to un blakus esošo pirmo elementu ir šāda.

  A22-5. tabula



  CIE-Lab atšķirība saistībā ar noturības pakāpi








  Noturības pakāpe | CIE-Lab atšķirība | Pielaide |
| --- | --- | --- | --- |
| 5 | 0 | 0,2 |
| (4-5) | 0,8 | ±0,2 |
| 4 | 1,7 | ±0,3 |
| (3-4) | 2,5 | ± 0,35 |
| 3 | 3,4 | ±0,4 |
| (2-3) | 4,8 | ±0,5 |
| 2 | 6,8 | ±0,6 |
| (1-2) | 9,6 | ±0,7 |
| 1 | 13,6 | ±1,0 |

1.3.

Katra pāra otrajam elementam jābūt tādam, ka krāsas atšķirība starp to un blakus esošo pirmo elementu ir šāda.

A22-5. tabula

CIE-Lab atšķirība saistībā ar noturības pakāpi

Noturības pakāpe

CIE-Lab atšķirība

Pielaide

5

0

0,2

(4-5)

0,8

±0,2

4

1,7

±0,3

(3-4)

2,5

± 0,35

3

3,4

±0,4

(2-3)

4,8

±0,5

2

6,8

±0,6

(1-2)

9,6

±0,7

1

13,6

±1,0

1. piezīme. iekavās dotās vērtības attiecas tikai uz 9 iedaļu skalu.

2. piezīme. Skalas izmantošana

| | Sākotnējo zilās krāsas atsauci novieto blakus iedarbībai pakļautajam tās eksemplāram tajā pašā plaknē un orientētu tajā pašā virzienā. Pelēko skalu novieto līdzās tajā pašā plaknē. Lai novērtētu krāsas izmaiņu, apkārtējam laukumam vajadzētu būt neitrāli pelēkas krāsas aptuveni vidū starp pelēkās skalas 1. pakāpi un 2. pakāpi ilustrējošo (tas ir apmēram N5 pēc Mansela). Virsmas apgaismo ar ziemeļu dabīgo gaismu ziemeļu puslodē, ar dienvidu dabīgo gaismu – dienvidu puslodē vai ar ekvivalentu gaismas avotu ar 600 lx vai lielāku apgaismojumu. Gaismai vajadzētu krist uz virsmām aptuveni 45° leņķī, un skata virzienam vajadzētu būt aptuveni perpendikulāram virsmu plaknei. Salīdzina vizuālo atšķirību starp sākotnējo un iedarbībai pakļauto zilās krāsas standartu ar atšķirībām uz pelēkās skalas. |
| --- | --- |

Sākotnējo zilās krāsas atsauci novieto blakus iedarbībai pakļautajam tās eksemplāram tajā pašā plaknē un orientētu tajā pašā virzienā. Pelēko skalu novieto līdzās tajā pašā plaknē. Lai novērtētu krāsas izmaiņu, apkārtējam laukumam vajadzētu būt neitrāli pelēkas krāsas aptuveni vidū starp pelēkās skalas 1. pakāpi un 2. pakāpi ilustrējošo (tas ir apmēram N5 pēc Mansela). Virsmas apgaismo ar ziemeļu dabīgo gaismu ziemeļu puslodē, ar dienvidu dabīgo gaismu – dienvidu puslodē vai ar ekvivalentu gaismas avotu ar 600 lx vai lielāku apgaismojumu. Gaismai vajadzētu krist uz virsmām aptuveni 45° leņķī, un skata virzienam vajadzētu būt aptuveni perpendikulāram virsmu plaknei. Salīdzina vizuālo atšķirību starp sākotnējo un iedarbībai pakļauto zilās krāsas standartu ar atšķirībām uz pelēkās skalas.

| | Ja izmanto 5 iedaļu skalu, eksemplāra noturības pakāpe ir tas pelēkās skalas skaitlis, kura uztvertā krāsas atšķirība pēc stipruma ir vienāda ar uztverto krāsas atšķirību starp sākotnējo un iedarbībai pakļauto eksemplāru; ja pēdējo novērtē kā tuvāk esošu iedomātajam kontrastam, kas atrodas starp diviem blakus esošiem pāriem, nevis kādam no šiem abiem, eksemplāram piešķir vidū esošo novērtējumu, piemēram, 4-5 vai 2-3. Tikai tad piešķir 5. pakāpi, ja nav uztvertas atšķirības starp testēto eksemplāru un sākotnējo materiālu. |
| --- | --- |

Ja izmanto 5 iedaļu skalu, eksemplāra noturības pakāpe ir tas pelēkās skalas skaitlis, kura uztvertā krāsas atšķirība pēc stipruma ir vienāda ar uztverto krāsas atšķirību starp sākotnējo un iedarbībai pakļauto eksemplāru; ja pēdējo novērtē kā tuvāk esošu iedomātajam kontrastam, kas atrodas starp diviem blakus esošiem pāriem, nevis kādam no šiem abiem, eksemplāram piešķir vidū esošo novērtējumu, piemēram, 4-5 vai 2-3. Tikai tad piešķir 5. pakāpi, ja nav uztvertas atšķirības starp testēto eksemplāru un sākotnējo materiālu.

| | Ja izmanto 9 iedaļu skalu, eksemplāra noturības pakāpe ir tas pelēkās skalas skaitlis, kura uztvertā krāsas atšķirība pēc stipruma ir vienāda ar uztverto krāsas atšķirību starp sākotnējo un iedarbībai pakļauto eksemplāru. Tikai tad piešķir 5. pakāpi, ja nav uztvertas atšķirības starp testēto eksemplāru un sākotnējo materiālu. |
| --- | --- |

Ja izmanto 9 iedaļu skalu, eksemplāra noturības pakāpe ir tas pelēkās skalas skaitlis, kura uztvertā krāsas atšķirība pēc stipruma ir vienāda ar uztverto krāsas atšķirību starp sākotnējo un iedarbībai pakļauto eksemplāru. Tikai tad piešķir 5. pakāpi, ja nav uztvertas atšķirības starp testēto eksemplāru un sākotnējo materiālu.

---

23. PIELIKUMS

Mērīšanas ģeometrijas apraksts fluorescējošo atstarojošo materiālu krāsas un spožuma koeficienta mērīšanai

Mikroprizmu materiāliem raksturīgi “zibšņi” jeb “uzplaiksnījumi” (1. piezīme), kas varētu ietekmēt izmērītos rezultātus, ja netiek ievērota īpaša piesardzība. Atsauces metode, izmantojot plašākas CIE 45°a:0° (vai 0°:45°a) ģeometrijas apertūras, ir izklāstīta 5. pielikuma 12. punktā.

Sākumā mērījumus veic, izmantojot CIE 45°a:0° (vai 0°:45°a), ko dēvē par sauc par četrdesmit piecu grādu apļveida / normāles ģeometriju (jeb normāles / četrdesmit piecu grādu ģeometriju), kas definēta CIE 15. Mērīšanas laukumam jābūt kā minimums 4,0 cm2.

CIE 15 ieteikumi šai ģeometrijai.

| a) | Parauga ņemšanas apertūru apstaro vienmērīgi no visiem virzieniem starp diviem apaļiem konusiem, kuru asis ir perpendikulāras paraugu ņemšanas apertūrai un virsotnes atrodas paraugu ņemšanas apertūras centrā, kad mazākā konusa pusleņķis ir 40°, un lielākā – 50°; |
| --- | --- |

a)

Parauga ņemšanas apertūru apstaro vienmērīgi no visiem virzieniem starp diviem apaļiem konusiem, kuru asis ir perpendikulāras paraugu ņemšanas apertūrai un virsotnes atrodas paraugu ņemšanas apertūras centrā, kad mazākā konusa pusleņķis ir 40°, un lielākā – 50°;

| b) | Uztvērējs vienmērīgi uzņem un izvērtē visu starojumu, kas atstarojas iekšpus konusa, tā asij esot perpendikulārai paraugu ņemšanas apertūrai, virsotnei atrodoties paraugu ņemšanas apertūras centrā un pusleņķim esot 5°. |
| --- | --- |

b)

Uztvērējs vienmērīgi uzņem un izvērtē visu starojumu, kas atstarojas iekšpus konusa, tā asij esot perpendikulārai paraugu ņemšanas apertūrai, virsotnei atrodoties paraugu ņemšanas apertūras centrā un pusleņķim esot 5°.

Apļveida ģeometriju var atveidot, izmantojot vairākus aplī izkārtotus gaismas avotus vai vairākas šķiedras kopas, kuras apgaismo viens avots un kuru gali izkārtoti aplī, lai iegūtu CIE 45°c:0° (apļveida / normāles ģeometriju) (2. piezīme, 3. piezīme).

Alternatīvs atveidošanas paņēmiens ir izmantot vienu gaismas avotu, bet mērījumu laikā paraugu rotēt ar tādu ātrumu, kas nodrošina, ka apstarošanas laikposmā mērījuma vajadzībām veikto apgriezienu skaits ir tāds, ka visiem viļņu garumiem ir vienāds svars (2. piezīme, 3. piezīme).

Turklāt gaismas avota un uztvērēja apertūrām jābūt pietiekamu izmēru attiecībā pret attālumiem, lai nodrošinātu sapratīgu atbilstību iepriekš dotajiem ieteikumiem.

| 1. piezīme. | “Zibšņus” jeb “uzplaiksnījumus” rada staru raksturīgs ceļš, kuri krīt uz pārklājuma virsmas un atstarojas no tās dažādos leņķos. Raksturīgais ceļš dominēs, būtiski palielinot spožuma koeficienta vērtību un tādējādi iespējami pārvirzot krāsu koordinātas, ja tas iekļaujas šaurajos apgaismojuma un mērīšanas kūļos. Tomēr vidējais dienas gaismas atstarojuma vidējais palielinājums parasti ir mazs. |
| --- | --- |

1. piezīme.

| 2. piezīme. | Praksē šos ieteikumus var izpildīt tikai daļēji. Ir svarīgi, ka apļveida princips tiek piemērots un ka apgaismošana un uztveršana notiek virzienos, kas veido diezgan lielus telpiskos leņķus, jo tas mazinās mikroprizmu materiālu iepriekš minēto “zibšņu” un precīzas ģeometrijas citu noviržu ietekmi, kas novērojama citiem materiāliem. |
| --- | --- |

2. piezīme.

| 3. piezīme. | Par spīti šādai piesardzībai praktiskās grūtības izveidot apļveida ģeometriju saskaņā ar ieteikumiem ievieš mērījuma nenoteiktību. |
| --- | --- |

3. piezīme.

---

24. PIELIKUMS

Apstiprinājuma marķējuma zīmju piemēri

A24-I. attēls

Atsevišķu ierīču marķējuma piemēri

| Piezīme. | Norādītais apstiprinājuma numurs jāizvieto tuvu pie apļa, kurā ir burts “E”, bet jebkādā pozīcijā attiecībā pret to. Apstiprinājuma numura cipariem jābūt vērstiem tādā pašā virzienā kā “E”. Simbolu grupai, kas norāda klasi, jāatrodas diametrāli pretī apstiprinājuma numuram. Tipa apstiprinātājām iestādēm jāizvairās no tādu apstiprinājuma numuru izmantošanas kā IA, IB, IIIA, IIIB un IVA, kurus varētu sajaukt ar IA, IB, IIIA, IIIB un IVA klases simboliem.
  Šajās skicēs parādīti vairāki iespējamie izkārtojumi, un tie ir doti tikai kā piemēri. |
| --- | --- |

Piezīme.

Šajās skicēs parādīti vairāki iespējamie izkārtojumi, un tie ir doti tikai kā piemēri.

| | A paraugs
  Norādītā apstiprinājuma marķējuma zīme uz atstarojošās ierīces norāda, ka dotais ierīces tips ir apstiprināts Nīderlandē (E4) ar apstiprinājuma numuru 150R00-216. Apstiprinājuma numurs norāda, ka apstiprinājums piešķirts atbilstoši šo noteikumu prasībām, kuri grozīti ar sākotnējās sērijas grozījumiem.
  Attiecībā uz a = sk. 1. tabulu |
| --- | --- |
| | B paraugs
  Tāda pati ierīce kā A paraugā, atšķirīgs izkārtojums. |
| | C paraugs
  Tāda pati ierīce kā A paraugā, atšķirīgs izkārtojums. |

Image 226

A paraugs

Norādītā apstiprinājuma marķējuma zīme uz atstarojošās ierīces norāda, ka dotais ierīces tips ir apstiprināts Nīderlandē (E4) ar apstiprinājuma numuru 150R00-216. Apstiprinājuma numurs norāda, ka apstiprinājums piešķirts atbilstoši šo noteikumu prasībām, kuri grozīti ar sākotnējās sērijas grozījumiem.

Attiecībā uz a = sk. 1. tabulu

Image 227

B paraugs

Tāda pati ierīce kā A paraugā, atšķirīgs izkārtojums.

Image 228

C paraugs

Tāda pati ierīce kā A paraugā, atšķirīgs izkārtojums.

A24-II. attēls

Vienkāršota marķējuma piemēri grupētām, kombinētām vai savstarpēji savietotām ierīcēm

| Piezīme. | Abi apstiprinājuma marķējuma zīmju paraugi – D un E – parāda trīs iespējamos apgaismes ierīces marķējuma variantus, ja divi vai vairāk lukturi ir grupētu, kombinētu vai savstarpēji savietotu lukturu tās pašas vienības daļa. |
| --- | --- |

Piezīme.

| | D paraugs |
| --- | --- |
| | E paraugs |

Image 229

D paraugs

Image 230

E paraugs

Image 231

  A24-III. attēls Atstarojoša marķējuma materiāla apstiprinājuma marķējuma zīmes izkārtojuma piemērs

Attiecībā uz a = sk. 1. tabulu

Image 232

  A24-IV. attēls Aizmugurējo pazīšanas zīmju un SMV apstiprinājuma marķējuma zīmes izkārtojuma piemērs

Attiecībā uz a = sk. 1. tabulu

Image 233

  A24-V. attēls Brīdinājuma trijstūra apstiprinājuma marķējuma zīmes izkārtojuma piemērs

Attiecībā uz a = sk. 1. tabulu

---

25. PIELIKUMS

Vadlīnijas aizmugurējo pazīšanas zīmju uzstādīšanai lēngaitas transportlīdzekļiem (pēc konstrukcijas) un to piekabēm

1.

Valdībām ir ieteicams pieprasīt uzstādīt uz lēngaitas transportlīdzekļiem, kas savas konstrukcijas dēļ nevar pārvietoties ātrāk kā 30 km/h, “lēngaitas transportlīdzekļu un to piekabju aizmugurējās pazīšanas zīmes”, kas atbilst šiem noteikumiem un īpašajām prasībām, kas saistītas ar to darbības jomu saskaņā ar šajā pielikumā dotajām vadlīnijām.

2.   Darbības joma

Šo vadlīniju galvenais mērķis ir noteikt prasības aizmugurējo pazīšanas zīmju uzstādīšanai, izkārtojumam, pozīcijai un ģeometriskajai redzamībai uz lēngaitas transportlīdzekļiem un to piekabēm, kas savas konstrukcijas dēļ nevar pārvietoties ātrāk kā 30 km/h. Tas uzlabo šo transportlīdzekļu redzamību un vieglu identificēšanu.

3.   Skaits

Vismaz viena.

4.   Izkārtojums

Aizmugurējai(-ām) pazīšanas zīmei(-ēm) ir jābūt apstiprināta tipa un jāatbilst šo noteikumu prasībām.

Aizmugurējās pazīšanas zīmes virsotnei ir jābūt vērstai uz augšu.

Katrai aizmugurējās pazīšanas zīmes daļai ir jāatrodas 5° robežās no vertikālas šķērsplaknes, taisnā leņķī pret transportlīdzekļa garenasi un vērstai uz aizmuguri.

5.   Pozīcija

| Platumā | : | ja ir tikai viena aizmugurējā pazīšanas zīme, tai ir jāatrodas transportlīdzekļa vidējās garenplaknes pusē, kas pretēja reģistrācijas valstī noteiktajai satiksmes pusei. |
| --- | --- | --- |
| Augstumā | : | ne mazāk kā 250 mm (zemākā mala), ne vairāk kā 1 500 mm (augšējā mala) virs zemes. |
| Garumā | : | transportlīdzekļa aizmugurē. |

Platumā

:

ja ir tikai viena aizmugurējā pazīšanas zīme, tai ir jāatrodas transportlīdzekļa vidējās garenplaknes pusē, kas pretēja reģistrācijas valstī noteiktajai satiksmes pusei.

Augstumā

:

ne mazāk kā 250 mm (zemākā mala), ne vairāk kā 1 500 mm (augšējā mala) virs zemes.

Garumā

:

transportlīdzekļa aizmugurē.

6.   Ģeometriskā redzamība

| Horizontālais leņķis | : | 30° uz iekšu un uz āru; pieļaujams, ka līdz 10 procentiem no aizmugurējās pazīšanas zīmes virsmas aizsedz transportlīdzekļa konstrukcijas neatņemamas daļas. |
| --- | --- | --- |
| Vertikālais leņķis | : | 15° virs un zem horizontāles. |
| Orientācija | : | uz aizmuguri. |

Horizontālais leņķis

:

30° uz iekšu un uz āru; pieļaujams, ka līdz 10 procentiem no aizmugurējās pazīšanas zīmes virsmas aizsedz transportlīdzekļa konstrukcijas neatņemamas daļas.

Vertikālais leņķis

:

15° virs un zem horizontāles.

Orientācija

:

uz aizmuguri.

---